prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — Det främsta målet för detta arbete bör enligtutskottets mening vara att pröva sådana lösningar som kan bevara så mångalärarledda lektioner som möjligt ograverade. En angelägen åtgärd för atteffektivisera undervisningen och minska bortfallet av lärarledd undervisning ärenligt utskottets uppfattning av synkronisera lärarnas studiedagar medelevernas idrottsdagar. Eleverna bör i rimlig utsträckning själva kunna ta Gymnasieskolans utformning m. m. Gymnasieskolans utformning m. m. ansvar för många av de uppgifter som åvilatlärarna i samband med idrottsdagar. Förstärkningsresursen skall enligt propositionen så långtmöjligt fördelas till de grupper av elever som har störst behov av hjälp ochstöd. Utskottet vill stryka under den inriktning av den fria resursensanvändning som regeringen förespråkar. Specialarbetet i dess nuvarande form bör enligt utskottetsmening inte finnas kvar i de fall en skolenhet i årskurs 3 tillämparsjälvstudier i enlighet med föreliggande förslag. Vid de skolenheter därsystematiska självstudier inte förekommer är det nödvändigt att i lämplig formav eleverna kräva ett självständigt arbete som påminner om specialarbete. Iövrigt har utskottet intet att erinra mot vad som anförts i propositionen omspecialarbete. När det gäller övriga delar av propositionens förslag harutskottet, bortsett från en del smärre justeringar av innehållet, bl. a. vadgäller länsskolnämndernas möjligheter att bevilja dispenser och beträffandereduktioner av timtalet för små undervisningsgrupper, ingenting att erinra motregeringens förslag. Socialdemokraterna i utskottet har inte kunnat accepterautskottets skrivning och förslag till beslut när det gäller självstudietimmar,en friare resursanvändning och avskaffande av specialarbetet, utan fogarreservationer till betänkandet. Man menar att den utformning som regeringenföreslagit för självstudierna skulle innebära lärarlösa lektioner och att detinte går att hävda att förslaget har pedagogiska fördelar. Utskottsmajoritetendelar inte den uppfattningen. I de fall skolorna väljer att lägga utsjälvstudietid kommer detta att äga rum i högsta årskursen på berörda linjer,varför erforderlig tid för inskolning kommer att finnas. Utskottet anför i sinskrivning att det självständiga arbetet inte får leda till sänkt ambitionsnivånär det gäller kunskaper och färdigheter. Resultaten av självstudierna börbedömas och betygsättas med samma vikt som de övriga studierna i olika ämnen.Utskottet påpekar också att väl fungerande självstudier fordrar planering ochinskolning av eleverna i detta slag av självständigt arbete, vilket sker genombl. a. successiv förändring av deras arbetsuppgifter från dagläxa över långläxatill beting. Utskottet utgår från att sådan inskolning kommer till stånd. Socialdemokraterna i utskottet föreslår i stället för denbesparing som den föreslagna självstudietiden skulle ha gett att gymnasieskolantillförs 70 milj. kr. utöver vad regeringen avsett. Därvid frångår man detriksdagsbeslut som man då biträdde. Jag måste, herr talman, innan jag kommer in på mittslutyrkande, få säga några ord också om de inlägg som hargjort. Framför allt formulerade hon sig på det här sättet: Det var en ynkligroll som spelade som inte vågade eller inte ville samarbeta medsocialdemokraterna. Men det ynkliga, , ligger nog snarare iden argumentation som kommer med. Här har både statsrådet ochjag i mitt anförande kunnat konstatera att socialdemokraterna så sentsom var med om en besparing inom gymnasieskolan på sammanlagt Man hade heller ingenting att invända mot formuleringen att ävenandra besparingsmetoder enligt utskottet borde prövas. Begreppet "ävenandra besparingsmetoder" måste dock innebära att man frånsocialdemokratisk sida var beredd att acceptera ettvisst mått av självstudier. Manhänvisar till uppvaktningar och brev och den fantastiska reaktion som harkommit på den här propositionen. Vi har i utskottet fått många uppvaktningaroch många brev, men vad glömmer bort - eller inte viH ta fram- är att man i samband med dessa uppvaktningar också klargjorde att det igymnasieskolan finns utrymmen för rationaliseringar och besparingar som ickebehöver drabba gymnasieskolans effektivitet. Man framhöll att det bl. a. kundeske på ett sådant sätt att man icke utnyttjade alla korttidsvikarier som manfår ersättning för. Man kunde också ta delar av resursen för t. ex. timmar tillförfogande. Dessa företrädare var också fullt på det klara med att densamordnade timplanen och de övriga åtgärderna var sådant som utan men förgymnasieskolans effektivitet kunde utnyttjas i besparingssyfte. Detär ganska egendomligt att socialdemokraterna först var med på det hela, men nubeskyller oss moderater för att vi inte samarbetar med dem. Tacka katten föratt vi inte kan samarbeta! För det första har vi inte fått något förslag tillgemensam lösning från socialdemokratisk sida. För det andra står vi moderaterfast vid ett riksdagsbeslut som vi tidigare hur varit med om att fatta. Meddetta, herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna 1 och 2 som är fogadetill utskottsbetänkandet och bifaH till utskottets hemställan på alla punkter. Gymnasieskolansutformning m. m. 13 () replik: Det är något förvånande att de borgerhga riksdagsmännen vill fungerasom poHtiska robotar. En siffra som slås fast skall till varje pris hållas,oberoende av vilka sakliga förslag som framläggs. Vi socialdemokraterförbehåller oss rätten att pröva de sakliga förslagen. De nära kontakter som vihar med skolfältet har lett till att vi vid denna pi övning har kommit framtill att vi inte kan acceptera förslaget om lärarlösa lektioner. Moderaternahar verkligen åkt slalom genom denna process. Under ledningutarbetades förslaget om lärarlösa lektioner. Då väckte en motion, i vilken de yrkade avslagpå förslaget om lärarlösa lektioner. Det är klart att många i lärarkretsar dåblev glada och sade; finns det i en majoritet mot lärarlösalektioner bestående av socialdemokraterna och vpk-arna plus . Men dåändrade sig igen och gick tillsammans med sina borgerliga bröderoch systrar med på förslaget om lärarlösa lektioner. Det är att spela en ynkligroll. Denmoderate talesmannen sade att skäl talar för att man skall minska omfattningenav självstudier. Man kan undra: Vilka skäl då? Om de lärarlösa lektionerna ärså bra, varför skall de då minskas? Det vore intressant att få Gymnasieskolans utformning m. m. höra denmoderate talesmannen göra klart om lärarlösa lektioner egentligen är bra ellerdåliga. 14 () replik: Nej, , lärarlösa lektionerär inte bra. Men lärarlösa lektioner är icke detsamma som det förslag tillsjälvstudier som har framlagts i propositionen och som utskottsmajoriteten talarför i betänkandet. Jag vill sedan komma tillbaka till en del av de andrapåståenden som gjorde. har sannerHgen icke åktslalom i detta sammanhang. Jag vill betona att vi hade enmajoritetsskrivning i utskottet med den synpunkten att också andra utvägar änenbart självstudier skulle prövas för att åstadkomma besparingen på 180 milj.kr. Den motion som vi moderater sedan väckte har nog inte ordentligt. I den betonas faktiskt betydelsen av självstudieverksamhetinom gymnasieskolans ram. Det finns därför inte något som helst fog förpåståendet att vi på denna punkt skulle vara kluvna. 15 () replik: Det är ett intressant påstående som denmoderate talesmannen gör: Lärarlösa lektioner är inte bra. Men det är faktisktdet som ni föreslår. 70 milj. kr. skall sparas - det är en nettobesparing, somskolministern sade . Det innebär uppemot 500 färre tjänster igymnasieskolan. Dessa miljoner skall framför allt sparas genom att det inteskall finnas lärare på lektionerna. Att ni sedan ger det en förskönandeomskrivning och kallar det för självstudietid förändrar inte saken. Det blir juuppemot 500 färre lärare, och någonstans måste detta drabba eleverna. Ni harutpekat modellen, nämligen de lärarlösa lektionerna. Det går inte att kommarunt detta, och det kommer ingen i utskottet att kunna göra, vare sig ni kallardet självstudier eller ni erkänner att det är lärarlösa lektioner. Detta kommeratt allvarligt drabba utbildningen. Det är underligt att ,som så har låtsat att de är för kvalitet i utbildningen, nuställer sig bakom ett förslag som innebär någonfing helt annat, dvs. attförsämra för gymnasieungdomarna att få en bra utbildning. 16GÖRAN ALLMÉR (m) repHk; har tydligen inte alls lästvad som står i utskottsbetänkandets majoritetsskrivning omsjälvstudieverksamheten, eftersom hon envist vidhåller att det skulle röra sigom lärarlösa lektioner. kanske vet att vi i den nuvarandegymnasieskolan -innan dessa förändringar kommer till stånd - har sådana inslagsom långläxa och beting. Beting innebär bl. a. att man har vissa lektioner avs. k. friställd karaktär, då eleverna arbetar självständigt. Vill göra gällande att även detta är lärarlösa lektioner? I så fall kanjag förstå hennes svårigheter att klara terminologin. Socialdemokraterna har varit med ombeslutet att spara 180 milj. kr., och de har varit med om vad de själva kallarlärarlösa lektioner, så sent som . De bytte snabbt fot, t. o. m.principiellt, när det började blåsa motvind. Jag vill verkligen karakteriseradetta som en utpräglad socialdemokratisk tuvhoppning. Talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. Gymnasieskolans utformning m. m. 17YLVA (); Det finns ett gammalt talesätt som säger:"Intet ont som inte har något gott med sig." Att spara är aldrigsärskilt roligt, men det tvingar var och en av oss att se över sin verksamhet -oavsett om det gäller privat ekonomi eller offentlig - och se över hur man bästkan utnyttja de medel som står till ens förfogande. Så har skett också efterriksdagens upppdrag till regeringen att spara de omtalade 180 milj. kr. Vi fårfinna oss i vissa nedskärningar, men det har också gett oss möjligheten attgöra vissa förändringar för att bättre anpassa gymnasieskolan till de förutsättningarsom gäller i dagens verklighet. tog gymnasieskolan emot avårskullen. tar den i praktiken emot . Det är självklart att engymnasieskola som tar emot i stort sett samtliga elever från ocksåbehöver ett smidigare sätt att sätta in hjälp till elever med svårigheter iskolarbetet. Men hitintills har förhållandet varit sådant, att gymnasieskolansägs vara i behov av mycket stora resurser för att kunna hjälpa elever som harsvårt att följa undervisningen, som man inte helt utnyttjar deresurser man fått sig tilldelade. Förklaringen är bl. a. att söka i attstatsbidragssystemet är så detaljbundet, att skolledningarna nu är förhindradeatt lokalt göra avvägningar och insatser. Propositionen föreslår därför en friare resursanvändning,som innebär att varje kommun och varje enskild skola får betydande frihet attsjälv forma ett program för elever med svårigheter. Den allmänna uppfattningenom "öronmärkning" av resurser är, att ett sådant system inte kan tillgodosede behov som gymnasieskolan har. Propositionen innehåller också förslag om samordnadetimplaner. Om elevgrupper från olika linjer har olika timtal i ett ämne,läser de var för sig och med var sin lärare. Om de har samma timtal, kan de ivissa fall läsa i en grupp och med en lärare. I så fall gör man en besparing.Detta gör det också möjligt för orter med få 16-åringar att ha en gymnasieskolaöver huvud taget. Detta är mycket enkelt uttryckt vad som under 1970-taletprovats med gott resultat på ett antal mindre orter, och 1979 beslöt vi här iriksdagen att en sådan ökad samläsning skulle ske på de 3- och 4-åriga linjernavid alla gymnasieskolor i kommuner med färre än 400 16-åringar. Erfarenheternafrån dessa gymnasieskolor ligger till grund för propositionens förslag.Förslaget är alltså inte gripet ur luften, eftersom det finns erfarenhetersamlade i kommunerna. Förutom att en ökad samläsning ger en besparing, så Gymnasieskolans utformning m. m. kan man också minska splittringen för eleverna, dvs. dehar färre lästa ämnen på en gång. Om man jämför med förhållandena i andraländer, visar det sig att antalet lästa ämnen i den svenskagymnasieskolan ligger högt. När en sådan här samordning görs innebär det mednödvändighet vissa förändringar i timtalet för olika ämnen. Några ämnen fårlitet mer tid, andra får litet mindre. Det är en nödvändig konsekvens. Allaämnen kan dock inte behandlas exakt på samma sätt. Därför har inte folkpartietvelat medverka till den förändring i fråga om historia och samhällskunskap sompropositionen föreslagit för blivande naturvetare, tekniker och ekonomer. har i debatten väckts farhågor för dessayrkesgruppers bristande förutsättningar att dels sätta in konsekvenserna avsitt arbete i ett historiskt sammanhang, dels se följderna för det samhälle delever i. kallade det i en debattartikel iGöteborgs-Posten så träffande för att "gå med skygglappar". Likasåhävdas att svenska ekonomer och tekniker har svårt att hävda sig iinternationella sammanhang därför att de ofta saknar humanistisk bildning. Dekommer därför till korta i det personliga umgänget med sina affärskontakter.Okunnighet om eller ointresse av andra länders historia och kultur resulterarinte sällan i utebHvna order för det svenska näringslivet. Utbildningsutskottethar gjort bedömningen, att någon försämring för historia och samhällskunskapinte skall ske på några linjer. Tvärtom blir det en förbättring för bådesamhällsvetare och humanister. Propositionens förslag om självstudier har väckt myckendebatt - även här i kammaren. Men jag tycker att det förtjänar attpåpekas att självstudiearbetet inte är någon nyhet i gymnasieskolan. Att läraeleverna arbeta självständigt angavs som ett vikfigt mål redan i samband med1966 års gymnasiereform. Att det är viktigt hävdas också av företrädare förbåde universitet och näringsliv. Att studera självständigt kommer elevernaaldrig att lära sig om studierna inte är upplagda så att de måste lära sig det.Men gymnasieskolan får naturligtvis inte förutsätta att eleverna kan bedrivasjälvständiga studier, utan den måste lära dem det. Det fordrar en konsekventuppbyggd studiegång, där kraven på självstudier successivt ökar och bHr mestpåtagHga i de högsta årskurserna. Det är därför som utskottet begränsatsjälvstudietiden till sista årskursen på de 2- och 3-åriga teoretiska linjernasamt till årskurs 4 på den 4-åriga tekniska linjen. Som vi hörde fidigareberörs de yrkesinriktade linjerna inte alls. Med den erfarenhet som jag personligen har av arbetet påteoretiska gymnasielinjer skulle jag vilja säga att detta i stort sett är attanpassa statsbidragen till verkligheten. När man hör vissa andra som diskuterarhär, t. ex. , verkar det som om varken hon eller varit i en modern gymnasieskola och sett hur arbetet fungerar där i dag.Det är ju så man arbetar på de här linjerna. Eleverna får ta allt större ansvarför egna uppgifter och bedriva egna studier ute i samhället. Skillnaden är atti dag får man statsbidrag även för de lektioner där eleverna arbetarsjälvständigt. Sedan finns det naturligtvis klasser eller gruppersom klarar självstudier sämre. Med den fria resursanvändningen kan man dålokalt sätta in resurser där de bäst behövs. Detfinns också anledning att påpeka- alldeles speciellt efter debatten här -att om man på en skola anser att man inte vill göra några förändringar allsutan vill att allt skall bli vid det gamla och att man har den bästa avgymnasieskolor, kan man låta bli att företa några ändringar. Vad man då måstegöra är att avstå från två halvklassfimmar i årskurs 1 på de 3-åriga teoretiskaHnjerna. Någonstans måste ju besparingen göras. Men man frånhänder sigsamtidigt möjligheten att sätta in extra hjälp åt svaga elever. Ibetänkandet pekas också på de möjligheter som finns att bättre utnyttjatillgängliga lärarresurser genom samordning och koncentration av skrivningaroch koncentrationsdagar, vilket också t. ex. Hem och Skola framhållit i sinskrivelse till utskottet. Socialdemokraternaspåstående att förslaget särskilt skulle drabba elever som har svårigheter iskolarbetet är fullständigt gripet ur luften. Tvärtom ger det skolan möjlighetatt sätta in extra resurser till de svaga eleverna. Skolministern visade myckettydligt med ett exempel hur man kan använda resurserna för dessa elever. Somjag sade inledningsvis är det ingen angenäm uppgift att behöva begränsautgifterna, men utformningen av besparingarna innehåller för det första detvillkor som också i andra sammanhang hävdat skall vara ledande närdet gäller nedskärningar, nämligen att de som har svårigheter skalltillförsäkras extra hjälp. Den fria resursanvändningen gör detta möjligt. Fördet andra innebär förändringarna ytterligare ett steg på vägen i våradecentraliseringssträvanden - att flytta besluten närmare de människor somberörs av dem, dvs. Gyrhnasieskolansutformning m. m. 18 () repHk: Det kanske är så, , att det är det förhållandet att visocialdemokrater känner gymnasieskolan av som gör att vi är så oroade avdet här förslaget. Vi vet att skolan behöver sina resurser. Vi vet attskolverkligheten är ganska jobbig. Och framför allt vill vi att skolan skallkunna göra sin insats för att bekämpa ungdomsarbetslösheten; Då skall man intedra bort resurser från gymnasieskolan på det här sättet. YlvaAnnerstedt säger att de svaga eleverna inte aHs skall drabbas, eftersomförstärkningsresursen skall stötta framför allt dem. Jag hoppas verkligen atthon har rätt i det. Det är detta som är viktigt. Och jag hoppas att vigemensamt skall kunna slå vakt om den användningen av förstärkningsresursen.Men då går det inte, , att också utlova att det är av den härresursen som man skall ta för att kompensera de lärarlösa lektionerna. Då tarman resurser från de svaga för att klara av ett illa genomtänktbesparingsförslag från regeringen. Och kommer de svaga eleverna att drabbas. Vi är alla överens om att det behövs förbättrade former för det Gymnasieskolans utformning m. m. självständigaarbetet i gymnasieskolan. Det tycker jag att vi skall verka för i allasammanhang och när vi gör alla förändringar i skolan. Men det går inte attblanda bort korten och hävda att just därför att man vill verka försjälvständigt arbete skall man ta bort 70 milj. kr. från skolan genom att tabort uppemot 500 lärare och göra vissa utpekade lektioner lärarlösa. Det ärfråga om två helt skilda saker. Och jag tycker att den sammanblandning som görsi debatten är mycket underlig. Jag menar att de borgerliga företrädarna måste bestämmasig. Antingen skall man ha självstudier i form av lärarlösa lektioner, dvs.spara gymnasieresurser upp till 70 milj. kr. genom att ta bort flera hundralärare, eller också skall man inte göra det - men då kan man inte heller spara70 milj. kr. Det går inte att inta båda ståndpunkterna. Jag tycker att och de andra borgerligaföreträdarna borde kunna hamna på en av ståndpunkterna och inte försöka sittapå båda stolarna, medan vi allihopa hör hur det dunsar när de faller ned mittemellan. 19 (vpk) replik; gör det litet lätt för siggenom att liksom f. ö. tidigare peka på vad utskottet sägerbeträffande att hänvisa samhällskunskapen till timmar till förfogande ochställa samhällskunskapen i relation till biologin. insinuerar att såväl jag som inte skulle ha besökt någon gymnasieskola och veta vad som händerdär i vardagen . Jag för min del har i och för sig inte haft tid atttillbringa i gymnasieskolan, men man kan ju göra det litet enklareför sig genom att träffa och hålla kontakt med lärare och samtalamed dem när man är hemma i sin valkrets. Man kan också läsa vad de skriver påolika håll i landet och själv skaffa sig referenser. Jag har inriktat mig på lärare i samhällskunskap, somfruktar att koncentrationen av samhällskunskapen till tredje årskursen på dentekniska linjen kommer att drabba den kontinuerliga undervisningen. Man ställersig också frågande inför att biologi och samhällskunskap skall kunna uteslutavarandra på schemat. I och för sig har naturligtvis inte lärare i samhällskunskapnågot att invända mot att biologi införs som obligatoriskt ämne, men varför detskall gå ut över samhällskunskapen har de svårt att förstå. Samhällskunskap ärviktigt i ett demokratiskt samhälle. har faktiskt här dragitfram en hel rad argument mot att beskära samhällskunskapen på de här linjerna. 20 () replik; Till vill jag säga att detär fråga om att använda resurserna på bästa sätt. En rad olika möjligheter attomprioritera och omfördela just till de svaga eleverna har angetts. Pengar ärändå inte allt. I så fall skulle vår skola, som har fåttett stort antal extra miljarder vara den bästa av skolor. Men vi finner att deninte är det. Samhället omkring förändras, alltså måste också skolanförändras och anpassa sig till verkligheten. Det kan finnas anledning att påpeka att självstudierna ärkoncentrerade till sista årskursen. Enligt utskottets mening ärförutsättningarna bättre där för att klara av denna typ av studier. När mantalar om kvalitet i skolan, som gjorde, måste man inse attkvalitet inte i alla sammanhang är precis samma sak. För de elever som harförutsättningar att klara självstudier kan kvalitet vara att tvingas arbetasjälvständigt, att planlägga, utföra och redovisa vissa uppgiftersjälvständigt, som en förberedelse för fortsatta studier eller för verksamhet iarbetslivet. Vi skall inte heller bortse från de vinningar som kangöras genom att skrivningar och koncentrationsdagar sammanförs till vissadagar. På så sätt kan man utnyttja lärarresurserna bättre. Man kan få intrycket av attsocialdemokraterna har sagt nej till alla besparingar i gymnasieskolan. Så ärinte fallet. De är positiva fill att 105 milj. kr. skall sparas och går alltsåmed på de övriga besparingarna. skulle jag vilja rekommendera att läsabetänkandet. Då skall han finna att samhällskunskapen för teknikerna finnskvar, om de så önskar. De har möjligheten att välja antingen biologi ellersamhällskunskap under de tidigare årskurserna. Gymnasieskolans utformning m. m. 21 () replik: Det är bra att skolan skall kunna fattalokala beslut kring resurserna. Detta är bara en förlängning av denSIA-proposifion som den socialdemokratiska regeringen lade fram 1976. Det ärockså bra om man utnyttjar lärarresurserna bättre. Vi är helt överens i dedelarna. Men det som hela debatten handlar om, och det vi har invänt mot, ärförslaget om lärarlösa lekfioner. säger att pengar inte är allt. Men pengarkan inom skolans väggar direkt översättas till motsvarande antal lärartjänster.Ni vill ta bort mellan 400 och 500 lärartjänster och i stället ha lärarlösalektioner. Det invänder vi emot, och det kommer vi att fortsätta att göra. 22 (vpk) replik: Jag vill fråga YlvaAnnerstedt: Vad gör de elever som har vunnit den insikten att samhällskunskapär lika viktig som biologi? Det är ansvarslöst att, som utskottsmajoritetengör, hänvisa kompletterande orientering i samhällsfrågor till timmar tillförfogande som redan, enligt samstämmiga uppgifter från alla dem jag varit ikontakt med, är överinteck-nade för andra behov i skolan; att då hänvisasamhällskunskapen dit är minst sagt ansvarslöst. 23YLVA () replik: Till vill jag gärna sägaatt majoritetsförslaget innebär en besparing på 180 milj. kr. Gymnasieskolansutformning m. m. förslag en besparing på105 milj. kr. Det är alltså fråga om hur mycket vi kan tänka oss att spara.Återigen är det tydligen nödvändigt att påpeka för att detfinns en valfrihet inbyggd i förslaget. Om man på en skola anser att man intekan eller vill ha självstudier, kan man avstå från det, men då skall man varamedveten om att man undandrar sig möjligheten att sätta in extra resurser förde svaga eleverna. Det är inte så att ämnet samhällskunskap på något sättförsämras. Det finns möjHghet att läsa samhällskunskap, om man såskulle vilja. Dessutom har man naturligtvis även fortsättningsvis den möjlighetsom finns att läsa biologi med utökad studiekurs. Sedanskulle det vara intressant att höra om menar att den gymnasieskolasom vi har är den bästa av gymnasieskolor. Vad vill vpk i annat fallgöra? 24 ELISABETHFLEETWOOD (m): I motion 1981/82:38 har och jag bl.