prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — Då skall samma kursmassa vara inhämtad; annars förstärksytterligare den orättvisa som enligt mitt förmenande uppstår genom att manbedömer intagningen med olika betyg som grund. Jag menar alltså att det ärrimligt att man bedömer från samma inhämtade kunskapsmassa när det gäller attta in elever i gymnasieskolan. Vad sedan gäller tjänsterna medenbart syo kan det, säger , vara att föredra att ha enbart syo ivissa fall. Det vore intressant att veta vilka fördelar som kan finnas där. Vihävdar med bestämdhet att det ligger en stor fördel i att syo-funktionen ärkombinerad med undervisning och anser alltså att det skall vara så på skolorna.Det kan innebära att det kan bli nödvändigt att inrätta två syo-funktionärer påvissa skolor, eftersom tjänsten skall vara kombinerad med undervisning. Dettaanser vi så värdefullt att vi inte vill avvika från den ståndpunkten. 59YLVA () replik: För att börja med det senaste, tjänster medenbart syo, så understryker man i proposifionen i flera sammanhang vikten avkombina- tionen medundervisning mot bakgrund av att syo skall ses som en del av all undervisning iskolan. Men det kan, Hans Nyhage, finnas faktiska fall där det är mest lämpligtatt inrätta en tjänst för enbart syo, och vi har inte velat omöjliggöra denkonstruktionen, om det i det enskilda fallet kan finnas anledning att inrättaen sådan tjänst, som vi på flera ställen understryker att enkombination med undervisning är huvudregeln. När det sedan gäller arbetet under årskurs 9 har utskotteti sitt betänkande sagt ifrån, att betyget på höstterminen skall betraktas somett sammanfattningsbetyg. Vi har också menat att det finns möjligheter attunder vårterminen anpassa arbetet och därmed bättre förbereda eleverna för vadsom kommer efter årskurs 9. De elever som har kommit in på gymnasieskolan kanbehöva få en förberedelse för sitt inträde, kanske med ytterligare inriktningpå vissa ämnen. Den nya kommer ju att vara fullständigt frikoppladfrån gymnasieskolan, och därför kan det finnas anledning att lägga tyngdpunktenpå vissa ämnen under senare delen av vårterminen. Som jag sade tidigare får manju inte beskedet förrän en bit in på vårterminen. ger detta skolanmöjlighet att genom extra vägledningsinsatser hjälpa de elever som inte harkommit in på gymnasieskola eller som inte vill söka dit eller som har andraplaner men som behöver t. ex. vägledningsinsatser. Tiden för sådanaförberedelser ökas alltså. Sedan talar Hans Nyhage om försöksverksamheten. Man skallväl inte heller bortse från de erfarenheter som har gjorts vi harhaft den modifierade intagningen. Där finns också många erfarenheter att dranytta av. Dessutom finns det ändå, Hans Nyhage, en mycket positiv inställninghos målsmän, elever, skolledare och syo-funktionärer - däremot inte hos lärarna- till den här ordningen, och därför menar vi att det finns anledning attinföra en höstterminsintagning. Till LarsSvensson får jag återkomma. Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. 60HANS NYHAGE (m) replik: Jag vidhåller ändå att om intagningen skallske på grundval av betygen - och det har inte ifrågasatts - bör den väl ändågrundas på jämförbara betyg. Det blir en skillnad mellan de elever som tas inpå höstterminsbetyget och de elever som kan komma att tas in på vårterminsbetygetdärför att de söker året därpå. förstärker intrycket av dettanär hon hävdar att vårterminen skall särskilt ägnas åt vissaförstärkningsmoment i undervisningen. Detta bör rimligen kunna leda till attbetygen ändras. Där, menar jag, uppstår en orättvisa som man på något sätt börkomma till rätta med. Jag frångår inte min uppfattning att det är en smal grundatt stå på om ett flertal av de 18 kommuner som står bakomutvärderingsrapporten bara har deltagit i arbetet under det inledande året. Jagskall inte förneka att det säkert har kommit fram positiva erfarenheter irapporten, dock inte från lärarna som bekant. Men vad skulle det göra attytterligare invänta en något bredare försöksverksamhet och därmed få flererfarenheter att bygga på, innan man inför systemet? Så bråttom är det väl ändåinte att införandet Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. måste skeså snabbt som föreslås i propositionen. Vad slutligen syo-tjänsten beträffar så har jag ännu intefått något konkret besked i vilka fall det kan vara praktiskt att vederbörandefungerar enbart som syo-konsulent. Jag vidhåller min uppfattning att det ärmycket lämpligt att kombinera syo-funktionen med undervisning. När jag nu ger ordet för replik, vill jagfästa uppmärksamheten på att inte har rätt till ytterligarereptik i detta replikskifte. 62 () replik: I sitt senaste inlägg tog Hans Nyhage återupp frågan om tjänster som enbart syo-konsulent. Jag vill understryka atthuvudregeln enligt propositionen och betänkandet är att syo-tjänster skallkombineras med undervisning. Det kan dock finnas fall där det är rimligt ochpraktiskt att inrätta tjänster som enbart syo-konsulent. Jag kan inte på rakarm ange något sådant fall, men vid de skolor där förhållandena är sådana attdet är mest praktiskt att göra så, skall inte bestämmelserna omöjliggöra det. Jag kan inte underlåta att säga att försöksverksamhetenvisar att även lärare är positiva till ett system med syo-tjänster somkombineras med undervisning. I flera kommuner överväger de positivakommentarerna, vilket det kan finnas anledning att understryka. Det övervägandeantalet elever, föräldrar, skolledare och syo-konsulenter är positiva till ensådan ordning. Det viktigaste argumentet är att det har getts tid tillförberedelser. Man har känt till hur man skall ha det istället för att sent få veta hur det skall bli. Detta har upplevtssom mycket positivt bland elever och föräldrar. Syo-funktionärerna har ocksåunderstrukit hur viktigt och värdefullt det har varit att få ytterligare entermin på sig för att hjälpa de elever som haft behov av extra stöd. Jag hade gärna velat kommentera endel av vad sade i sitt inlägg, men eftersom han inte har rätttill ytterligare replik skall jag inte göra det. Han tog återigen upp frågan omdetta med centrala modeller. Om socialdemokraterna inte vill ha sådana, varförgår de då inte med på utskottets skrivning utan avger en reservation? Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 63 (): Debatten om skolan är naturlig och viktigdärför att den berör så många - den berör ju hela vårt samhälle. Det ärglädjande att vi har fått uppleva ett stort intresse och en ganska långdebatt. Skolan innebär inte konsumtion utan investering. Dettamåste vara vägledande när vi också på skolans område skall vara med om attspara. Syonsviktiga roll betonas verkligen i propositionen och det nu föreliggan- Syo-funktionärerna - yrkesvalslärarna - har i det gamla systemethaft en mycket betydelsefull uppgift och spelat en stor roll, som borde hauppmärksammats mer. I det här förslaget flyttas syons och syo-funktionärernasbetydelsefulla uppgift fram i blickfältet. Ungdomarnas situation påarbetsmarknaden och i samhället ställer större krav på syo-insatser. Mycket avtexten i propositionen talar om detta - både om behov och om insatser. Kritiken från socialdemokraterna i reservation nr 4 är välinte riktad mot förändringarna som sådana i första hand, utan snarare motsättet för förändringarna. Jag kan förstå reservanternas funderingar om attfrågan skulle ha utretts mera noggrant. Men ingen förändring som genomförs kanav alla tyckas vara nog utredd. Skulle vi vänta så länge, blev det ingaförändringar. kräver reservanterna en organisation som skall träda i kraftden , så det är inte kvar att handla på. När detgäller de nya syo-tjänsterna vill jag säga följande. I remissvaren på SÖ :s utvärderingsrapport om försöksverksamhetmed syo har en massiv remissopinion uttalat sig för att syo-funktionen börkombineras med undervisning. Dessutom framkom att syo-funktionären inte skulle behövatjänstgöra vid mer än en skolenhet, även om underlaget för en syo-tjänst var förlitet. Viktigt var också att finna en organisationsform, somskulle möjliggöra en kontinuerlig syo i undervisningen. De två senaste önskemålen möjliggör man nu genom de nyastadigt reglerade tjänsterna, där syo-funktion kombineras med undervisning, ochdet nya statsbidragssystemet för syo, där skolstyrelsen nu kan styrasyo-resurser dit där de bäst behövs och i kombination med undervisningstimmarskapa heltidstjänster. Dessutom vill jag framhålla att den absolut mestomfattande verksamheten i skolan är undervisning. Det torde därför vara bådelättast och naturligast att kombinera syo med undervisning. Syo är till stordel en pedagogisk funktion, och undervisar/informerar syo-funktionäreri såväl stora som små grupper i skolan. Erfarenheterna från försöksverksamheten medspecialistfunktion för syon har klart påvisat att den avsedda pedagogiskaanknytningen till undervisningen ej kunnat förverkligas. Det bör också tilläggas att remissvaren Hka klart avvisadeSÖ:s förslag till kombinationer med syo-funktionen i en tjänst.Motiveringar var bl. a. att dessa kombinationer försvagade sambandetmed undervisningen och att förekomsten av denna verksamhet minskade alltmer juhögre upp i skolformerna man kom. Det finns inom skolväsendet modeller för huren statligt reglerad tjänst kan kombineras med arbete inom den kommunaltreglerade verksamheten i skolan, exempelvis musiklärare, hemspråkslärare ochvårdlärare. Ytterligare ett skäl till att föreslå statligt regleradetjänster är att undervisningen i skolan, dvs. grunden för statsbidraget, iprincip skall Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. förbehållasinnehavare av sådana tjänster. Avsteg från principen har endast gjorts avmycket speciella skäl, såsom prakfiska svårigheter att organisera tjänstgöringenpå ett ändamålsenligt sätt, t. ex. för vårdlärare. Några sådana skäl synes inteföreligga här. I propositionen föreslås att arbetstiden skall varatotalreglerad, dvs. omfatta med semester. Denarbetstidskonstruktionen underlättar ett inräknande av kommunalt regleradverksamhet. Kommunen får betala den del av lönen som motsvarar de kommunaltreglerade verksamheternas omfattning. Så sker f. n. beträffande statHgtreglerade musiklärare som fyllnadstjänstgör i den kommunala . Enligt de kontakter som jag har haft med berörda på dettaområde, hälsar de i stort sett denna förändring med tillfredsställelse. Därföryrkar jag avslag på reservation nr 4 och bifall till utskottets hemställan ibetänkande nr 6. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens föhandlingar. 64LARS () replik: Jag ställde mig litet frågande till vad SvenJohansson inledde med, nämligen att konstatera behovet av besparingsåtgärder.Jag blev precis lika oroad av inlägg nu som av statsrådetTilländers inlägg tidigare. Är det bara en läpparnas bekännelse, när ni nustödjer propositionens förslag om en utökning av syo-verksamheten? Dessainsatser kommer inte att kunna genomföras, om man inte ger resurser tillskolan. Jag har tidigare nämnt vad ökade krav betyder i antal syo-tjänster. Ochvi kan gå vidare: Om man skall leva upp till målet att ge varje ungdom vägledninginom syo-verksamheten och dessutom göra större insatser för dem som behöverdet, måste det till en förstärkning. Därför skall vi komma tillbaka närbudgetpropositionen läggs fram och se till att dessa kostnader inte övervältraspå kommunerna utan att det statliga ansvaret för resurserna bibehålls. När det gäller de statligt reglerade tjänsterna framgårdet inte av vare sig propositionen eller utskottsbetänkandet hur kombinationenbör ske. hänvisade till remissinstanser. Vi har fått en skrivelsefrån , där förbundet reagerar mot att regeringen, utan att hatagit kontakt med , för har lagt fram förslagetbeträffande tjänstekonstruktionen för syo-konsulenterna. Det är säreget att mantar ifrån en huvudman någonting utan att ha tagit kontakt med vederbörande.Kommunförbundet pekar på detta i sin skrivelse till utbildningsutskottet. Som framgår av vår reservation 4 är vi också oroliga närdet gäller den fortbildning som skall sättas in för att ge syo-konsulenternaundervisningsbehörighet. Vad är det för ämnesundervisning somsyo-konsulenterna skall ha? Hur stor del av det nuvarande fortbildningsanslagetkommer att gå åt för att fortbilda syo-konsulenter? Kommer det att blinågonting kvar? kommer manöver huvud taget att ha resurser för att ge den fortbildning som behövs? Jag vill avsluta med att säga att det finns delar i dennaproposition som är mycket svagt skrivna. Jag har redan sagt att det finns delarsom vi helt kan instämma i. Det gäller de avsnitt där man pekar på målen ochsyons uppgifter. Men det finns också delar i propositionen där de förslag somläggs fram är mycket dåligt underbyggda. Däribland ingår förslaget beträffandetjänstekonstruktionen och fortbildningen. Vi har tid att se över det förslagetoch fatta beslut . Tiden medger ändå att det kan genomföras enligt detförslag som föreligger. Låt oss få göra detta. Skicka tillbaka proposifioneni denna del! Låt regeringen komma tillbaka med ett riktigt genomarbetat förslagsom kan ta ställning till! Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. 65 () replik: Jag skulle bara vilja säga till ,att när det gäller syons betydelse så har propositionen framhållit denna. Ochjag är övertygad om att de resurser som behövs kommer att ställas tillförfogande. När det gäller en del saker som förde framhär har ju statsrådet lovat att återkomma. Vid den kontakt jag har haft medsyo-funktionärerna har jag fått uppfattningen att de är i stort sett nöjda meddenna proposition. Det finns de som t. o. m. har uttalat farhågor för attpropositionen inte skall gå igenom. Jag tror alltså att vi har dem som detberör med oss. 66 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag fårmeddela att anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 67GULLAN (): Antalet praktikplatser för skolelever måsteutökas väsentligt om propositionens och utskottets intentioner skall kunnauppnås. Vid sex veckors prao bör platsantalet, som sagts tidigare under debatten,öka från 210 000 till 340 000. Om tio veckors prao kommer attgenomföras, måste platsantalet öka med inte mindre än 460 000 platser. Det framstår som självklart att anskaffandet av dettastora antal praktikplatser på allt sätt måste underlättas. Det får inte bliirritation och krångel för de företag som ställer upp med prao-platser.Utskottet har också, liksom Hans Nyhage under debatten, mycket riktigtunderstrukit vikten av ett gott samarbete mellan skola, arbetsförmedling ocharbetsliv på alla nivåer. Men det finns orosmoment vad gäller det framtidasamarbetet. Det primära ansvaret för ackvisition av prao-platser harhittills åvilat arbetsmarknadsverket. Utskottet förutsätter också "attnuvarande regler om ansvaret för ackvisition av platser för prao skall gälla t.v.". Det framgår av såväl propositionen som utskottsbetänkandetatt AMS i en skrivelse till regeringen har föreslagit, attarbetsförmedlingen även i fortsättningen skall ha det samlade ansvaret förackvisitionen. Studie-och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. under förutsättning attarbetsfördelningen mellan arbetsförmedlingen och skolan blir klarlagd. Jaghade ställt en fråga till arbetsmarknadsministern om det fortsatta arbetet medackvisition av prakfikplatser och fick svar , dvs. jag fick ingetsvar, utan jag fick en uppräkning av ett antal skrivelser som hade gått tillregeringen från olika oroliga instanser - skrivelser som jag har själv. Detframgick dock av arbetsmarknadsministerns uttalande att förutsättningarna fördet framtida ackvisitionsarbetet kommer att diskuteras undervintern. Detta ger verkligen skäl till oro. AMS har nämligen satt sig över bådeskolministern och arbetsmarknadsministern samt utbildningsutskottet och hartagit saken i egna händer. AMS har gett direktiv tilllänsarbetsnämnderna att ansvaret för ackvisition av prao-platser skall delas mellan arbetsförmedlingen och skolan. Reaktionernahar blivit mycket starka från , som menar att AMS har satt sigöver den s. k. begränsningskungörelsen, som säger att en myndighet inte harrätt att utan vidare lägga kostnadskrävande åligganden på en annan myndighet.Lokala planeringsråd och länsskolnämnder på flera håll i landet har hört avsig till regeringen med oro, därför att kommunerna inte har ekonomiskaresurser till dessa nya uppgifter. Praktikinspektörernavid länsarbetsnämnderna är djupt oroliga för att det dubbla huvudmannaskapetkommer att försvåra ackvisitionen av praktikplatser. Företagen kommer att blikontaktade från flera håll, och detta kan skapa onödig irritation och onödigtkrångel. Och det vore djupt olyckligt, i då kravet på praktikplatserblir större . Jaghar, fru talman, velat redogöra litet närmare för de svårigheter som faktiskttycks föreligga med att uppfylla läroplanens och utskottets intentioner. Minförhoppning är nu att regeringen tar sig an skrivelsen från i somrasoch tar upp en ordentlig diskussion med AMS. Jag har föreslagit attarbetsmarknadsministern skall ta AMS ordentligt i örat för dess självsvåldighet.Jag delar uppfattning att det skall vara en huvudman för dennaviktiga uppgift. Personligen anser jag att det är arbetsmarknadsverket-arbetsförmedlingensom även fortsättningsvis skall ha den här uppgiften. Principiellt bör det juvara riktigt att all anskaffning av såväl arbetsplatser som praktikplatseråvilar arbetsmarknadsverket-arbetsförmedlingen. Samhällsekonomiskt torde detockså vara helt försvarbart att den instans som har samlad erfarenhet, kunnandeoch som brukar ta kontakter med arbetsplatserna fortsätter med detta arbete,inte minst på grund av att man vid arbetsförmedlingen har anslutning till dataoch väl utvecklade rutiner på området. Minförhoppning är alltså att den här frågan löses, och jag hoppas ocksåatt utbildningsutskottet noga följer ärendets utveckling på den här punkten. Därmed,fru talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan och till demoderata reservationer som har fogats till betänkandet. 68ANNA (): I utbildningsutskottets betänkande nr 6, somvi nu diskuterar, finns en bit som handlar om intagning till gymnasiet pågrundval av höstterminsbetyget. Flera talare har här redogjort för hur de serpå fördelar och nackdelar med denna reform. , där jag bor,har varit ett försöksområde. Så har också en del andra kommuner i Östergöflandvarit. Meningarna om resultatet av försöksverksamheten är i vårt län mycketdelade. Många elever, en hel del Hem och skola-föreningar samt hela i är negativa till reformen såsom de harupplevt den. Lärarna har spaltat upp sina argument i 18 punkter, av vilka jagbara skall nämna några få: Många elever har en nedgångsperiod i åttan. Det läsåretär ofta då man har svårt att komma överens både med sig själv och med skolan. När man så skall starta med nya målmedvetna krafter i nian och märker att man bara har några fattiga höstterminsmånader på sig för att kvalificera sig för den linje av gymnasiet man vill in på, då grips man antingen av depression eller av desperation. I det senare fallet sätter man i gång och hårdläser. Höstterminen blir stressig och kämpig, och extra jobbig blir den för de svaga eleverna. Efter det definitiva beskedet påvårterminen lägger eleverna av, både de som kommit in och de som inte gjortdet. Motiveringen är lika med noll, och vantrivsel och skolk har ökat markant.Niorna är dåliga förebilder för sina kamrater i sjuan och åttan. Förut fick eleverna ett preliminärtintagningsbesked omkring vecka 15. Tiden därifrån och fram till den 19 majkunde ägnas åt ett intensivt arbete med dem som inte kommit in eller som intekommit in på sitt förstahandsval. Motiveringen från elevernas sida fanns helatiden, och de elever som ej fidigare hade förmåtts att söka kunde nu komma inmed en ansökan. Från vecka 15 till fannsockså omvalsmöjligheter för alla elever utan krav på särskild motivering för ejintagna eller intagna på lägrehandsval och med krav på särskild motivering förelever intagna på sitt förstahandsval. finns inte denna omvalsmöjlighet.Vill man välja om, får man ställa sig sist i en kö som inte rör sig, och dåavstår man hellre. Följden av detta har blivit att många slutar under förstamånaden i gymnasiet. Så här skriver en lärare: "Motivering förht-intagning: A. Störreomsorg om riskzonseleverna. B. Deoplacerade skulle vara gripbara under längre fid. Kommentar: Punkten A kan uppfyllas utan ht-intagning. Ungdomspro positionens hjälpmedel kan användas även utan ht-intagning. Punkten B skulle teoretiskt ha kunnat vara korrekt men ipraktiken visade det sig att precis som i det gamla systemet så frigjordesvakansplatserna på gymnasiet först och i börjanav höstterminen. Sammanfattningsvis: Med ht-intagning vet vi i början avapril exakt vilka elever som ej är intagna. Med det gamla systemet visste videtta vid samma Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. Med ht-intagning kunde vi inte erbjuda fler vakansplatsertidigare än med det gamla systemet. Med ht-intagningen följde större risker förnya elevgrupper . Med ht-intagning försvann ett viktigt syo-redskap(omvalsmöjligheten). Med ht-intagningen filifördes vi inte något nytt redskap(ungdomspropositionen är användbar även utan ht-intagning)." Till det som jag nu har sagt och som härrör frånlärarorganisationen vill jag tillägga en för mig mycket viktig sak. Jag harhaft barn i båda de här intagningssystemen, alltså definitiv intagning på vår-resp. höstterminsbetyget, och jag har precis samma negativa erfarenheter avdet nya systemet som lärarna har. Alla de nackdelar som de räknar upp har jagockså upplevt som förälder. Lärarorganisationerna i menar attderas negativa erfarenheter inte finns redovisade i den utvärdering som gjorts. Enligt min uppfattning har försöksverksamheten pågått förkort tid. Utvärderingen har inte varit och har inte kunnat vara tillräckligtomfattande, och man har tagit för lätt på alla de negativa effekter jag härtagit upp. Jag för min del är inte beredd att nu stödja ett definitivtställningstagande till gymnasieintagning på höstterminsbetyget. Därför, frutalman, kommer jag att rösta med den moderata reservationen. 69YLVA () replik: Eftersom citerade urSÖ-rapporten, tycker jag att det kan finnas anledning att även citera depositiva kommentarer, som faktiskt flera lärare gjort i den här rapporten. "Det är självklart en fördel för eleverna att slippasommarens ovisshet, att de får reda på om och var mankommit in. Kan skolorna sen anpassa undervisningen till den nya situationen ochlåta eleverna syssla med det de anser sig behöva som förberedelse för gymnasietvore mycket vunnet. För elevernas del måste det vara bra att få det härbeskedet . Det ger också möjlighet till en individualisering som inte tidigarefunnits." Man har också lyckats engagera elever som ej söktutbildning eller som ej kommit in på önskad plats. Det är bra att på ett tidigtstadium kunna hjälpa elever som ej kommit in på gymnasiet. Det finnsalltså också positiva kommentarer till detta. Att väljer ut kannaturligtvis ha sina grunder. Det är så att i det här materialetavviker så markant på alla punkter, att SÖ;s utvärderingsman valt att redovisaNorrköpingsresultaten separat. Dessa stämmer alltså inte i något avseendeöverens med det övriga utfallet. sade också att någon hade sagt attskolket ökade. Det finns siffror som visar att skolket inte har ökat. Man harjämfört siffror under den här terminen med siffror från tidigare terminer ochfunnit att skillnaderna inte varit signifikanta. Det är alltså en allmäninställning som man härger uttryck för, därför att man bestämt sig för att detta inte är någontingbra. 70 () replik: Jag vet, , att det finnsposifiva erfarenheter från andra kommuner. Just därför tycker jag att det harvarit otroligt viktigt för mig att redovisa de negativa erfarenheter som kommitfrån .