prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är helt klart vad det är fråga om - det är en listaöver länder och organisationer som är exceptionellt nära allierade medSovjetunionen. När vpk i sina motioner säger att vapnen skall exporterasefter samma kriterier som vpk vill ge u-hjälp efter, då vet vi alltså alt delär den här gruppen av länder som anses värd u-hjälp och som därför också bör hagoda chanser att få vapen exporterade till sig från , om vpk skulle fåbestämma - vilket vpk lyckligtvis inte lär få. Den fråga man ställer sig är ju annars varför vpk skriveren sådan här egendomlig motion. Har man inte förtroende för en viss stormaktsförmåga att på egen hand sprida vapen kors och tvärs i världen? När jag nu har redogjort för vad vpk skall ha sinförstatligade krigsmaterielindustri till. hoppas jag att kammarens ledamöterhar stor förståelse för att jag yrkar avslag på motion 638 och bifall till vadutskottet har hemställt. 74 PER (vpk): Det var ett något överraskande anförande avSven , som annars brukar vara relativt dämpad i våra meningsutbyten.Men jag tycker mig finna en förklaring till hans sätt att agera - där han gårrunt spörsmålet i stället för att ta upp de sakfrågor som här aktualiserats.Den dokumentation som ligger bakom hans anförande är antagligen en bok som jagsjälv har inhandlat och som heter Husbondens röst. Den är sammanställd av ettpar liberaler frän . Där finns säkerligen underlaget för SvenAnderssons argumentation, som alltså inte har särskilt myckel all göra med desakfrågor som jag tidigare tog upp. Jag kan också tänka mig att uppdraget att framföra dessafrågor på del sätt som har skett kan ha samband med "husbondensröst" i ett annat sammanhang. Kanske har partiordförandegivit honom uppdraget att angripa vpk och menat alt det inte skulle vara sådumt i dagens läge. Det gäller den partiledare som, enligt vad NerikesAllehanda skämtsamt skriver. har "tvålat till" i sinrakstuga. Mentillbaka till sakfrågan. kom nu in på vapenexportens inriktning,vilken också har tagits upp i en motion, som Delär helt riktigt, och jag har också läst motionen. Men det är ju yrkandet som röstar om, och det gäller förstatligande av Jag har isak byggt argumentation på det yrkandet. och jagtycker att del är det som är viktigt all diskutera. Jag sade också i milt första inlägg att regeringen har föravsikt att lägga den fram en proposition i den nämndafrågan. Det föreligger redan nu en y utredning i ämnet. Motden bakgrunden fann jag inte anledning att fördjupa mig i villkoren försvenskvapenexport, vilket kunde ha varit intressant. Vi får Förstatligande avtroligen en sådan debatt i när propositionenföreligger kriesniaterielindii-och skall behandlas på . Det ärbrukligt all man inte lar upp tid i .y kammaren med en fråga som snart ändåkommer upp, och därförgick jag inte in på dessa villkor. Låt mig gå tillbaka till vad sade. Hantyckte att jag målade upp ett slags Sörgårdsromantik kring de aktuellaförstatligandefrågorna. Som jag påpekade tidigare är det ganska många somjobbar inom krigsmaterielindustrin. På vissa orter, som t. ex, på min hemort,är de helt beroende av denna industri. För dem handlar frågan om huruvida deskall ha en trygg sysselsättning i framliden eller ej. Del gäller inte någonSörgårdsromantik ulan om huruvida de skall ha kvar sina jobb. Det betraktar desäkerligen som en viktig fråga, säger att kommunisterna är ute isocialiseringsiver och vill förstatliga krigsmaterielindustrin för speciellasyften. Vilka syften skulle det vara? Vi har inget annat syfte än del som vihar anfört här, att trygga jobben för tusentals arbetare som är beroende avdenna industri och som i sin tur är helt beroende av statliga beslut. Jag försökte i en interpellationsdebatl för drygt en veckasedan med , partibroder, arbetsmarknadsministern, få ettuttalande, om han tyckte att staten hade något särskilt ansvar för dem somarbetade inom den här industrin, när staten ändå bestämde allting som äravgörande för om de skall ha sina jobb kvar. Han sade att del var att ställahypotetiska frågor, och sådana ville han inte svara på. Del är möjligt att SvenG. också anser att del är hypotetiska frågor, som han inte vill svarapå. Men vad det handlar om är huruvida dessa människor skall ha kvar sina jobb,och det är ingen Sörgårdsromantik. Sedan säger att vpk-arna vill framställasig som pacifister som skall värva röster från socialdemokratins vänsterflygel.Det är funderingar som inte har särskilt mycket att göra med sakfrågan. Detgäller mer en allmänpolitisk fråga, som egentligen inte hör hemma här. Jag trorinte att det pågår några sådana spekulationer. När det gäller värtställningstagande till yapenproduktion. försvar, vapenexport osv.utgår vi från vår idiologi och ser det hela utifrån vad som är bra för Sverige.Vi spekulerar inte i om vi skall vinna röster eller ej på den frågan - det harvi nog aldrig tänkt på. Kriterierna för vapenexport, som man här tar upp, kommerju att anges i propositionen. Som framgår av utredningen blir det egentligeninte så stora ändringar. Verksamheten kommer att fortsätta ungefär som förut.Jag är helt övertygad om alt vapenindustrin hade larmat mycket kraftigt förlänge sedan om det skulle bli väsentliga skärpningar. Men sedan det börjadeframgå att del inte lutade åt det hållet i utredningen, har företrädarna förvapenindu- Nr 29 strin legat ganska lågt. Jag tror alltså inte attdet händer så speciellt mycket pä 18november 1981 sn G. säger att vi ivåra motioner från vpk skulle ha rekommenderat vapenexport till vissa länder somsamtidigt skulle vara Förstatligandeav föremål för vår u-hjälp. Eftersommin laletid nu är ute slutar jag mitt inlägg kripsniaterieliiidu- " °''' lämnar över åt . attfortsätta sin plädering. 75SVEN (): Jag har gjort mig omaket att ta med mignäringsulskottets samlade skrifter över motioner under del här året. Eftersomden motion vi behandlar endast omfattar tre rader, som jag tidigare sade. fårman gå tillbaka till motion 1980/81:637 från vpk. Däri finner jag inte särskiltmycket av det som Per har sagt. utan man får gå till andra motioner. Syftet med vpk:s synpunkter på vapenexport har jagredogjort för utförligt. De skall knytas till vpk;s synpunkter på u-hjälpen.som dokumenterats i inte bara en ulan mänga motioner. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 76 PER (vpk): kan jag få tid att tala färdigt. Jag harinte så mycket mer att tillägga. Vad jag har gått igenom tidigare finns detinte anledning att upprepa. Vi är ju inte några grammonskivor - så att stiftetgår tillbaka och skivan bara snurrar runt - utan man får försöka komma framtill något nytt varje gång. Vad jag inte hann med i mitt förra inlägg på grund av alttaletiden gick ut gällde en sak som . log upp och som jag nuskall försöka klara ut något. Han sade att vpk rekommenderar vapenexport till istort sett samma länder som vi rekommenderar u-hjälp till. Vår u-hjälp harutretts ganska noga, och vi har i ganska bred enighet kommit fram tillkriterier som vi i stort sett tycker är bra. Att sedan rekommendationerna idessa båda avseenden råkar sammanfalla kan ju - höll jag på att säga - inte vihjälpa. Men så har del blivit. Men sedan tar han upp något som egentligen var huvudskälettill att jag vill replikera. Han säger att de länder som vi rekommenderarvapenexport till i vår motion är sådana som är exceptionellt allierade med enstormakt. Finns del något sådant samband? Det reellaförhållandel alt råkar stödja vissa länder i tredje världen ochbefrielsekamp i tredje världen kan inte vi vara ansvariga för. Del innebär intealt vi i alla lägen försvarar vad gör. vare sig i ellerpå annat hålidet har vi en helt självständig uppfattning om. Det reella läget är att stöttbefrielserörelser i länder som vi också funnit att vi möjligen kan exporteravapen till. Sä enkelt är det. 77SVEN (); Nr 29 Del är så, Per , att ni i era motioner har uttalat er den om alt dekriterier som gäller för u-hjälpen skall sammanhänga med de jo kriteriersom ni har för vapenexporten. Del gäller länder som ni bedömer som progressiva - märkvärdigare är det inte. 78 PERISRAELSSON (vpk): Det är en självklarhet för oss att virekommenderar export bara till progressiva länder. Sedan är del fråga om vadman menar med det. Länder där folkmassorna har skaffat sig större inflytandeöver sin framtid och sin ekonomi betraktar vi som progressiva -befrielserörelser i de länderna betraktar vi oftast som progressiva. Det är delkriterium som vi har när det gäller att bedöma vad vi menar med ett progressivtland. Vi har inte i detalj utvecklat vår syn på vapenexporten . Det kommer vi alt göra när den kommande propositionen som skall kommaföreligger. Dä blir det också tillfälle att grundligare diskutera vår syn påvapenexporten. Jag diskuterade här i kammaren 1971 beslutet då om svenskvapenexport. Vi hade en något annan uppfattning då, så till vida att vårståndpunkt i princip var alt vi skulle ha en krigsmaterielindustri bara för atttillgodose eget behov - någon export var vi egentligen inte alls för. Men jag tror att vi när det gäller export är bereddaatt gä en bit - men inte alltför långt. Det får vi diskutera när propositionenföreligger. Jag står fast vid yrkandet om bifall till vår motion närdet gäller sakfrågan, som det tyvärr inte blev så mycket diskussion kring . 79 (): Helt kort: Vpk har i sin motion 637 rätt bradokumenterat vart man vill exportera vapen. Jagskall inte la upp tiden med attcitera det här i kammaren. Men det är alldeles klart att de länder,upprorsrörelser eller liknande som vpk anser vara progressiva är sådana som harsocialistisk inriktning och har god kontakt med en viss stormakt. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med.00 röster mot 16 för niofion 1980,/81:638 av m. fl. 11 § Tillämpningen av prisregleringslagen Föredrogs finansutskottets betänkande1981/82:2 om vissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m, m., inomhandelsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:30). 80 (vpk): "Det allmänna prisstoppet, som trädde ikraft . infördes som ett led i regeringens offensiv för all återställa 85 Nr 29 balansen i den svenskaekonomin." Att detta var ett citat kanske de flesta Så uttalar sig faktisktregeringen i propositionen om vissa ekono- 18november 1981 misk-poliiiska åtgärder, Vad består nu den här plötsliga offensiven från regeringen av? Tillånipninsen av detta prisstopp, som vpk inte vänder sigemot i annat avseende än att vi anser nrisre"lcrinsslaeen ''" ' ''gälla även , bestod den av en sänkning av momsen generellt påalla varor. Lyxvaror och nödvändighetsvaror har dragits över en kam. Den harockså gällt ett förvarnande om ytterligare i besparingar,som till sin huvudsakliga del kommer att drabba de vanliga människorna, alltsådem som drabbas värst av inflationen. Det är nu dessa utsatta grupper somåterigen skall misshandlas. Den offensiv som regeringen påstår sig anföra är dessutomnågot senkommen. Den förefaller vara ett yrvaket uppvaknande. Har det heltplötsligt gått upp för den borgerliga regeringen att dess handlande förorsakatmodern tids rekordinflation i ? Inflationen är ett av uttrycken för de djupnandekristendenserna i de kapitalistiska ekonomierna. Den återspeglar en skärpningav systemets motsättningar. Den är ett medel för storföretagen att angripafolkflertalets reella inkomster och åstadkomma en omfördelning av de ekonomiskatillgångarna till egen fördel och har sin grund bl. a. i den tilltagande monopoliseringen,i de växande spekulativa dragen i ekonomin, i en svällande improduktiv sektoroch i hårdnande internationella motsättningar. efter det andravärldskriget har penningvärdet försämrats och den allmänna prisnivån stigit.Ännu höll sig den årliga inflationstakten i tillsiffror kring , Under 1970-talels första hälft skedde däremot en markantökning till i genomsnitt . Därefter har inflationen ytterligareskärpts. Enligt SPK, statens pris- och karlellnämnd, låg prisökningarna 1976 på9,, 1977 på , 1978 på , 1979 på och 1980 på . kande beräknas komma att uppgå till , Det innebär att priserna iSverige stigit med . Kampen mot inflationen måste vara en centralekonomisk-politisk uppgift. Ett av instrumenten i denna kamp skulleprisregleringslagen kunna vara. Den socialdemokratiska regeringen förde på sintid inte någon framgångsrik inflationspolitik. Men förhållandena har blivitvärre sedan de borgerliga partierna tagit hand om regeringsposterna. Deraspolitik har ju varit ett oförblommerai stöd åt de krafler som skaparinflationstendenserna och som framför allt tjänar på dem. Detta visar alltså klart att regeringen inte fört någoninflalionsbekämpan-de politik värd namnet. För att ytterligare belysainflationens verkningar för de grupper i samhället som inte har störreinkomster än att de går åt för att täcka kostnaderna för de nödvändigasteförnödenheterna kan följande siffror ur SPK:s mätningar vara av intresse.Priserna på de subventionerade baslivsmedlen, dvs. kött, fläsk, mjölk m. m..har - alltså -ökat med inte ochboendekostnaden i en hyreslägenhet . På bara har dessa två förde stora breda folkgrupperna med över en tredjedel. År del Nr 29 detta somregeringen kallar för "inflationsbekämpning"? När vänsterpartietkommunisterna återigen reser kravet på prisstopp gör 1, november 19S1 vi det därför att vi inte ställer samma förhoppning till regeringens handlingskraft som de borgerliga partierna och delsocialdemokratiska Tillåiiinniiineii av partiet gör genom att låtaregeringen avgöra om prisreglerande åtgärder skall piisrcijleriwslwH-nvidtas eller inte. De gör detta genom att ansluta sig till regeringsförslagetalt det är regeringen som bör utlösa eventuella prisregleringar. Vi i vpk har inte denna uppfattning och hyser inte hellersamma förhoppning om den här regeringen. Därför kräver vi att prisregleringenskall gälla . Jag yrkar bifall till vpk-motionen. 81 (); Vad frågan gäller är ju att skalltillstyrka förslaget från regeringen om tillämpning av prisregleringslagenunder ytterligare ett är i avvaktan på ett permanent förslag, som senare kommeratt föreläggas . Det här är sakfrågan, och det förslaget har heller intevpk gått emot. Vad vpk däremot har yrkat i sin motion är att vi skallytterligare förlänga prisstoppet att gälla , Det vore att låsaregeringens möjligheter att över huvud taget använda prisregleringslagen. Detär ju regeringens uppgift att använda den vid de tillfällen när så behövs föratt eliminera en prisstegring som är obefogad ur allmän ekonomisk synpunkt. Utskottet har också enhälligt tillstyrkt den förlängningav lagen som regeringen har föreslagit som utskottet har avstyrktvpk-motionen - med hänvisning till alt regeringen själv skall göra bedömningari delta hänseende och sälta in prisstoppet när den anser det befogat. Riksdagenhar ju även möjlighet att under löpande riksdagsår, vid de tillfällen då denekonomiska politiken diskuteras, ta ställning till om lagen tillämpats på ettriktigt sätt. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 82 (vpk): Jag försökte in i det sista, innan jag gickupp i milt första anförande, att få vela vem som från utskottets sida skullebemöta milt inlägg. Det var nämligen inte förhandsanmäll. När det nu visade sigall det var kan jag inte låta bli att plocka fram ett litet pappersom jag använde i debatten här för sedan, då vi diskuterade andraekonomiska frågor. Vid det tillfället talade om prisklausulen ochtyckte att man måste vara återhållsam för att inte den skall utlösas. Detstämmer inte med det som anför . Om något vore dämpande - såatt prisklausulen inte löses ut - vore det väl att bestämma att prisstoppetskall gälla . Detförefaller mig som om här talar med dubbel lunga. Nr 29 gången säger han att vi måste jobbaför att inte prisklausulen skall lösas ut, p, |, , men nästa gång säger han att vimåste släppa detta fritt och låta regeringen få I o " I 11,01 möjlighet attverka. Vi får inte låsa regeringen, säger han. Men vi har sett hur lo novemnei ivoi - regeringen har verkat. TII- Jag har redovisat att priserna päbostäder och nödvändighetsvaror har ökat I " / med mer än en tredjedel under dethär året. Jag vet inte om tycker attdel är speciellt bra. Jag tycker inte att regeringen har fört en ekonomiskpolitik som har varit offensiv i den meningen att den hjälpt till alt hållaprisökningarna nere. Den kan möjligen sägas vara offensiv när det gäller atthöja priserna. Den har alltså inte på något vis varit anliinflato-risk. Jag har också dristat mig att titta litet på vad som har.sagls tidigare i den här debatten - frågan är, som väl de flesta känner till,ingalunda ny. hördes från regeringens företrädare här ikammaren ungefär samma tongångar som anslog under den ekonomiskadebatten . Då sade man att inflationen måste vi bekämpa genom altförsöka hälla kostnaderna nere. Sedan gav man exempel på vilka omständighetersom låg till grund för inflationen, och det var framför alltavtalsuppgörelserna! Vad man ytterligare skulle kunna göra för alt hållainflationen nere var bl, a, att spara energi och slå vakt om indexregleringenav skatterna. Vad är det då som har hänt ? De lönearbetandehär i landet har fått en reallöneminskning på , som regeringenskall ha vidtagit dessa offensiva, antiinflatoriska åtgärder och somvi haft en rekordinflation, som drabbat just de lönearbetande värst! Vadregeringen och önskar motarbeta inflationen med är då tydligt ochklart. Det sades också den gången, låt vara att det inte skedde i klara ordalagutan litet omskrivet: Skall vi minska inflationen måste vi höja arbetslösheten.Men inte heller med den metoden har man lyckats minska inflationen! Samtidigtsom inflationen stigit har regeringen medverkat till en myckel kraftig höjningav arbetslösheten här i landet. Från vpk:s sida kan vi inte hysa förhoppningar om att denhär regeringen kommer alt bedriva någon form av antiinflatorisk politik. Vibeklagar att socialdemokraterna har sådana förhoppningar på regeringen - deborde förslå bättre. Vi vill därför ha beslut fattat här i om attprisregleringen skall gälla hela 1982 - vi vill inte överlåta den saken ålregeringen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 16 förmotion 57 av 88 m. fl. i motsvarande del. 12 §Skogsbruk och virkesförsörjning, m. m. den Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:8 om vjssa ekonomisk- n,,november 19SI politiska åtgärder, m. m. 1981/82:30). 83Jordbruksministern ; ,;,/,.t....... ,, i/'KcsfoiSOIpiini. behandlar en offensivsatsning som ingår i regeringens ekonomisk-politiska proposition, dvs. åtgärderför att förbättra råvaruförsörjningen för skogsindustrin. Det ärtillfredsställande att kunna lägga fram ett förslag med en sådan omfattning ochframåtsyftningsom detta. Förslaget har flera samverkande positiva effekter,skogsproduktionen och av\'erkningarna ökar. skogsvården förbättras och 3 000 nyajobb kan skapas. Skogsdebatten i har varit intensiv under1970-talet. Det behövs mycket av gemensamma tag och av uppslutning kringbestämda mål för att vi skall kunna arbeta ur krisen. Det är minförhoppning att dagens riksdagsbeslut skall bli ett viktigt steg i det arbetet.Jag räknar med all alla berörda inom skogsnäringen - enskilda, företag,myndigheter- ställer upp i den anda av optimism som präglar den kraftsamlingsom vi nu föreslår. Jag tror alt vi måste ha tillbaka något av de stämningarsom kännetecknade de betydande insatser som gjordes för skogsvården när sekletvar ungt, 1, ex, vid planteringen av ljunghedar. Jag är medveten om att denna 15-årssatsning för attavverka också har betydelse från naturvårdssynpunkt.Självfallet skall de faktorerna beaktas. Uppemot en halv miljon hektar av de s,k, 5;3-skogarna undantas därför från avverkning. Regeringens förslag bygger pä den givna förutsättningenalt det finns tillgång på arbetskraft. Ingen ifrågasätter något annat än att dehär jobben är krävande och kvalificerade. De förutsätter kunnande och teknik.Det kan då bli svårigheter med rekryteringen. Därför år en av de viktigaredelarna i regeringens förslag att satsningarna skall göras ,Härigenom blir det möjligt att planera verksamheten långsiktigt, ny arbetskraftkan anställas och ges hclårssysselsätlning. Härtill bidrar också programmetsdirekta innehåll, nämligen åtgärder som skapar sysselsättning både under sommaroch vinter. Just möjligheten all skapa svsselsättning måsteunderlätta rekryteringen av arbetskraft. En nyrekrytering måste göras, om15-årsprogranimet skall ge full effekt. Självfallet får del inte bli så att de resurser som nuanvänds för avverkning flyttas över till de arbetsdrygare objekt som programmetomfattar. Resultatet skulle ju då i stället för det avsedda bli minskadevirkesleveranser. Stora krav ställs alltså på skogsbruket i fråga omarbetskraftsplaneringen framöver, och det är hög tid att problemen med brist på arbetskraft under \'issa delar av året blir lösta. Uppenbarligen kan det ske endast om helårssysselsättning kan erbjudas i större utsträckning. Därulöver är det nödvändigt att sörja för utbildning, och för det finns redan resurser, ' Nr 29 Regeringsförslaget har flerasyften. Det har till att börja med en omedelbar ,-, , , stimulanseffekt på avverkningen ochsysselsättningen. (Jnsdagenden ' ' - = - .Skogsbruk och virkes försöirjniiig. förhållandevisgott, och genom att förstärkningarna gäller för innevarande budgetår räknar vimed ganska omgående resultat. I det längre perspektivet innebär regeringens förslag enpåtaglig förbättring av skogsvården, ökad skogsproduktion och därmed ocksåmöjligheter till en bättre råvaruförsörjning för skogsindustrin. Genom att detstatliga stödet enligt förslaget blir så omfattande skapas förutsättningar fören avsevärt bättre skogsvård än den som åstadkoms och börjanav . Ingen bör i fortsättningen kunna hävda att den skogsvård somskogsvårdslagen kräver inte är möjlig att utföra av ekonomiska skäl. Självfallet måste, som jag nämnde, denna massiva satsningpå ett bättre utnyttjande av skogsmarken ske med hänsyn tagen till naturvårdenoch andra allmänna intressen, och sådant hänsynstagande är föreskrivet iskogsvårdslagen. Det allra viktigaste i sammanhanget är att alla landetsskogsägare nu ställer upp för ett aktivare och bättre skogsbruk på sinafastigheter. Sådan ökad aktivitet, kombinerad med de åtgärder som redan ärvidtagna och de satsningar som regeringen har föreslagit och som delvis redanär beslutade, tror jag kommer all tillgodose de önskemal om förbättradvirkesförsörjning och skogsvård som vi alla har. Det är inte som man i kanlägga fram ett förslag som ger direkt nyanställning av 3 000 människor. Jagskulle gott kunna se framför mig mycket stora rubriker i tidningarna om dethade gällt byggande av en industri där man kunde nyanställa 3 000 människor.Det nu föreliggande förslaget innebär dessutom alt de nya arbetstilllällenasprids över praktiskt laget hela landet, naturligtvis med dominerande effekt iskogslänen, 84 (); Till jordbruksutskottets betänkande nr 8 ärfogade två reservationer från den socialdemokratiska utskotlsgruppen, Ireservationerna behandlas vissa resursförstärkningar. Reservation nr 1 avserbidrag för avveckling av lågproducerande skogar och reservation nr 2 enförstärkning av resurserna till skogsvårdsstyrelserna ute i landet. som presenterade sittbelänkande , föreslog kraftigt ökade insatser för avveckling avglesa, lågproduk-liva skogar. Detta har också följts upp i densocialdemokratiska parlimotio-nen. Uppfattningen om all glesa, lågprodukliva skogsbestånd,dvs. skogar som går under beniimningen 5:3-skogar. bör avvecklas,delas, som jordbruksministern sade. av alla partier. För att bereda platsför ny skog bör den s, k, skräpskogen avverkas , Vi troratt delta skall vara möjligt. Vi vet då att hu\udparlen a\'dessa glesa skogsbeståndåterfinns i inland, och följaktligen blir del i de allra flesta fallförenat med utgifter för skogsägareatt avverka dessa bestånd. Därför föreslås en höjning av bidraget Nr 29 tillåterväxtkostnader, och denna förstärkning av stödet till avveckling av q i.,,,,, ,1,, lågproducerande bestånd anser vi också från vårt håll vara mycket iSnTvemher tOSl