prot · G509107 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill emellertid ta tillfället i akt att rätta tillnågonting som förhoppningsvis är en missuppfattning från reservanternas sida,och det gäller maskinprovningarnas roll i riksprovplatsverksamheten när detgäller grävmaskiner, en uppgift som statens maskinprovningar har sedan mittenpå . Reservanterna påkallar en förutsättningslös utredning av maskinprovningarnasverksamhet, och man motiverar detta med att provningar av grävmaskiner i dagskulle grunda sig på de omoderna linmaskiner som var i bruk främst på1960-talet - de maskinerna är som vi vet inte aktuella , utan man har nuhydrauliskt arbetande maskiner. Till detta skulle jag vilja säga attreservanterna skjuter på pianisten, trots att han gör så gott han kan. Dessutomskjuter de på fel pianist. Sakförhållandet är nämligen följande; Riksprovplatssystemet bygger på principen attföreskrivande myndighet preciserar de krav som man ställer på en viss maskin.Den provande myndigheten fastställer huruvida dessa krav har uppfyllts. Sedanblir det den föreskrivande myndighetens sak att utfärda godkännande. Föreskrivande myndighet är i detta fallarbetarskyddsstyrelsen. Maskinprovningarna arbetar bara med att utröna omarbetarskyddsstyrelsens krav har tillgodosetts eller inte. Syftet med dennauppdelning är att åstadkomma klara ansvarsförhållanden, ett effektivtutnyttjande av tillgängliga resurser och garantier för att officiell provningbedrivs opartiskt och sakkunnigt. I propositionen, som låg.till grund förmaskinprovningarnas verksamhet som riksprovplats, har det bl. a. uttalats attföreskrivande myndighet inte bör vara riksprovplats. Anledningen tilldet uttalandet är att föreskrivande myndighet därigenom skall kunna få en visspress på sig att meddela klara myndighetsföreskrifter - vilket inte är avsikteni det här systemet. Reservanternas krav på översyn av maskinprovningarna ärsåledes inte meningsfullt, om man vill undanröja de brister som man påtalar.Men arbetarskyddsstyrelsens skyldighet att meddela föreskrifter utesluter juinte en återföring av erfarenheter från statens maskinprovningar till arbetarskyddsstyrelseni syfte att anpassa föreskrifterna till den tekniska utvecklingen. Jag villframhålla att det sker fortlöpande. Ett sådant arbete pågår f. n. hosarbetarskyddsstyrelsen. Provningsverksamhetenkan således inte bli bättre än vad föreskrifterna medger,och det är inte statens maskinprovningar som fastställer dessa. Jag har inget yrkande i dessa avseenden. Meddet här inlägget har jag bara velat rätta till vad jag har uppfattat som ettmissförstånd från reservanternas sida. AnL 82 () replik; Den motion av och som reservationen bygger på har sin grund i en skrift frånriksrevisionsverket, som utkom . Motionärerna hartydligen studerat den noga, och vi har också, sedan vi bestämde oss förreservationen, studerat denna skrift. Det är möjligt att det ligger något i vadSven här säger om missuppfattning- att vi skjuter på felpianist. Men skjuter i så fall också på fel pianist,eftersom det ändå är en granskning av statens maskinprovningar som dennarevisionsrapport grundar sig på. Det står bl. a. i rapporten: "Den tekniska utvecklingen inomentreprenadmaskinbranschen går snabbt och ASS90 kommer därför att bli mer ochmer föråldrad." "Grävmaskinanvisningarna och det sätt på vilkettypbesiktningarna utförs innebär inte endast omedelbara kostnader förleverantörerna, utan kan även förhindra eller försvåra innovationer. "Detta innebär kritik. "EnUgt RRVs uppfattning utgör nuvarandetypbesiktningssystem ett betydande hinder för nyetableringar. Även de leverantörer och mindre tillverkare som finns på marknaden upplever systemet som så krångligt och dyrt, att man avstår från att introducera nya maskiner om man inte är helt säker på att kunna sälja dessa i ett stort antal exemplar. Enligt ASS medd 1970:4" - lägg märke - "är det inte heller tillåtet attställa ut och låta kunderna på t ex mässor pröva maskiner som ej är typgodkända ." Det är sådana här anmärkningar i riksrevisionsverketsrapport som vi tycker ger anledning till att även ta upp frågan iriksdagssammanhang, och vi vidhåller alltså vår reservation. AnL 83 () replik; har behandlatfrämst sådana frågor som faller under arbetarskyddsstyrelsens domvärjo. Att föreskrifterna är krångliga, att det blir dyrt atttillämpa dem och att de hindrar innovationer är någonting som jag helt viUhänföra till anvisningarnas utformning. Jag kan hålla med om att anvisningarnaär föråldrade , men som jag anförde pågår det en översyn. Det harförutskickats att de nya anvisningarna kommer att kunna fastställas inom eninte alltför avlägsen framtid, och då blir det förhoppningsvis en förbättring idetta avseende. I tar man upp även annat. Jagvill här ta tillfället i akt att påpeka att summan på 50 miljoner för de totalakostnaderna för verksamheten inte på något sätt är specificerad eller belagd irapporten. Det är en uppskattad siffra, och den har samma osäkerhet somogrundade uppskattningar alltid har. Depositiva effekterna av provningsverksamheten har inte behandlats. Detförekommer exempelvis i undersökning inte en enda intervjumed dem som yrkesmässigt har att hantera de här maskinerna, vilket väl hadekunnat bidra tiU ett bättre underlag. AnL84 (): I jordbruksutskottets betänkande nr 21 behandlas bl. a. ettreservationsanslag för främjande av husdjursaveln. Imotion 1981/82:799 har och jag hemställt att skulle geregeringen till känna vad som anförts i motionen om det medelsbehov som uppstårnär övertar den fårkontrollverksamhet som hittillsbedrivits av lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna ute i länen. Inomlantbruksstyrelsen har en arbetsgrupp föreslagit att huvudmannaskapet skallöverföras till näringen, således , och att detta skall ske den1 januari 1983.1 samband med detta övertagande kommer det i ett inledningsskedeatt uppstå vissa finansiella svårigheter. Verksamhetenkommer efter att finansieras dels med regleringsmedel, dels medavgifter från djurägarna. Men eftersom man inte kan debitera djurägarnaavgifter i förskott kommer det att uppstå en brist på medel för ett årsverksamhet, av lantbruksstyrelsen beräknat till . Lantbruksnämndernahar fått tillgodoräkna sig motsvarande anslag som besparingsalternativ. Jagbeklagar att utskottet inte funnit tillräckliga skäl för att tillmötesgålantbruksstyrelsens begäran om uppräkning av förevarande anslag för attfinansiera vissa utgifter i samband med den planerade ändringen avhuvudmannaskapet för fårkontrollen och sålunda icke heller kunnat tillstyrkamotionen. Jag skuUe därför vilja fråga utskottet hur man har tänkt sig attverksamheten skall finansieras. Om man inte får fram detta engångsbelopp,riskerar hela verksamheten att bli nedlagd, och det ligger många års arbetebakom det som i så fall spolieras. Jagbeklagar än en gång att man inte från utskottets sida har kunnat tillmötesgåyrkandet i motionen, men jag noterar att de centerpartistiska ledamöterna iutskottet har avgivit ett särskilt yttrande till förmån för motionen. Jagförutsätter att lantbruksstyrelsen inledningsvis tillskjuter medel, så attverksamheten med fårkontrollen och utvecklingen av densamma kan tryggas. AnL 85 (); Jag vill säga några ord med anledning av punkten Bidrag till permanentskördeskadeskydd. I propositionen föreslås att 15 milj, kr, skall avsättas tillskördeskadefonden. Men socialdemokraterna vill inte avsätta några pengar alls.Moderaterna vill begränsa beloppet till 3 milj, kr. - i besparingssyfte, somman säger. Man kan diskutera i vadmån det här är fråga om att göra en besparing. Fonden är ju till för atttrygga de utbetalningar som måste göras till jordbrukare i händelse avskördeskada. Avsikten är att det inte skall bli så stora fluktuationer mellanåren när det gäller utgifterna för statskassan och jordbruket som gemensamtfinansierar skador av detta slag. Utgiften för fonden uppstår först när skadanär skedd. Vad utgiften för skördeskador kommer att bli under /83vet vi inte . Det är riktigt, som man sagt här , att fondenhar byggts upp undan för undan, uppgår den till 425 milj, kr. Det harföranlett och regeringen att minska avsättningen tillfonden. /82 var avsättningen 20 milj, kr. /81 varden 30 milj, kr. För nästkommande budgetår har man föreslagit en avsättning på15 milj, kr. Detär angeläget - och det framhöll i tidigare här - attdet finns en ordentlig fond att falla tillbaka på den dagen vi får ett nyttskördeskadesystem. Därför hade det varit motiverat att följa jordbruksdepartementetsförslag. Också utskottet har ju tidigare framhållit att det är angeläget med enså jämn avsättning till fonden som möjligt - med hänsyn också tillutbetalningarna. Det måste finnas pengar om det skulle inträffa enskördekatastrof. Jagvill med detta yrka bifall tiU reservation 1, där vi föreslagit att regeringensförslag också skall bli beslut, GunhildBolander har här redogjort för motionärernas synpunkter när det gäller attöverföra fårkontrollen till , I vårt särskildayttrande skriver vi att det är motiverat att medel tillskjuts så att man kanstarta verksamheten. Vi utgår från att lantbruksstyrelsen på något sätt kanhjälpa till, så att övergången blir så mjuk och smidig som möjligt. Det äruppenbart att inledningsvis får ekonomiska problem. Slutligenvill jag också säga ett par ord beträffande resonemang härom miljövårdsfrågorna. Hon började sitt anförande med att anlägga någrasynpunkter på motiven till en satsning på miljövårdsåtgärder, I detsammanhanget måste jag säga att jag delar hennes uppfattning. De motiv som honredogjort för är ju orsaken till att vi är beredda att satsa så mycket pengarpå miljövårdsåtgärder. Det förslag som och regeringenhar lagt fram i det här sammanhanget innebär ju ökade satsningar på miljövården.Låt vara att socialdemokraterna i sina reservationer vill gå något steg längre.Men, som det har sagts så från den här talarstolen, det finnsgränser för vad vi i ekonomiskt avseende kan tillåta oss. Om socialdemokraternavarit i den ställningen att de skulle lägga fram förslagen på detta område,utgår jag från att de hade varit tvingade att ta samma ekonomiska hänsyn. 1reservation 17 behandlas den toxikologiska informationsservicen. Det är intesärskilt länge sedan vi diskuterade den frågan här i , med anledningav förslag framlagda i en proposition. Orsaken till att man den gången integick längre än man gjorde - så är fallet nu också - var ju att det inte baravar fråga om pengar. Det gällde också att få ett reellt innehåll. Vi har heltenkelt inte tillräckligt många utbildade toxikologer för att kunna få deninformationsservice som man tänkt sig. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation 1 och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 86 MAJ (): Det var intressant att höra att centernnumera står bakom de socialdemokratiska motiven för miljövårdssatsningen. Jaghade nämligen valt att återge vissa delar av den socialdemokratiskamiljömotionen i mitt första inlägg om våra yrkanden och krav. Vad det är fråga om är naturligtvis, även om man harekonomiska begränsningar, vilka prioriteringar man är beredd att göra.Socialdemokraterna har full täckning för sina förslag. Vi har ett lägrebudgetunderskott -lägre än vad regeringen har - menvi har trots det funnit det angeläget att göra de olika satsningar påmiljövårdsområdet som vi har redovisat i de olika reservationerna. Det äralltså fråga om vad man prioriterar. Vi finner det ytterligt angeläget att satsainte minst på de kommunala miljövårdsinvesteringarna, inte bara för att klaramiljövården när det gäller avloppsrening, miljöfarligt avfall, hushållsavfalloch trafikbuller, som kommunerna är beredda att gå in på, utan också för attsatsa när det gäller att ta ur krisen. Vi ser alltså att det här finnsen möjlighet att genom tidigareläggningar åstadkomma ganska många fler jobb.Och fler jobb behövs i det här samhället. Det är också en prioriteringsfråga. Vad som skiljer oss och åt är naturligtvis vilkaprioriteringar vi gör. Våra prioriteringar ligger här. AnL 87 (): Man kan naturligtvis alltid diskutera vem somhar följt vem när det gäller att beskriva varför vi vill satsa på miljön. Om viär överens om målsättningen och om det som sade i sittanförande står i den socialdemokratiska miljömotionen, så är det ju bra attsocialdemokraterna har anammat de synpunkter på miljöområdet som harhaft mycket . Det har ju gjorts kraftiga satsningar påkommunala reningsanläggningar o, d, I det sammanhanget har det väl inte hellerfunnits några större meningsskiljaktigheter. När säger attsocialdemokraterna har ekonomisk täckning för sina förslag, är det kanske så,men man har då tagit dessa pengar på andra håll. Att det budgetunderskott somsocialdemokraternas förslag uppvisar skulle vara mindre än det som redovisats iregeringens budgetproposition, därom råder delade meningar. Det finns intenågon enhetlig bedömning därvidlag. Jag tror inte att vi skall ta det somintäkt för ökade ekonomiska satsningar. AnL 88 MAJ (): Herr talman! Vi skallinte träta om vem som var först med att formulera miljövårdspolitiken i det härlandet, men låt mig påminna om att det faktiskt varsocialdemokratin som mycket tidigt som det första partiet lade fram ettordentligt genomarbetat miljövårdsprogram. Det gällde samtliga områden. Det varsocialdemokratin som gjorde de ekonomiska prioriteringar och satsningar som varnödvändiga för att klara miljön i det här landet. Även om jag gärna tillerkänner ett stortmiljöintresse, måste jag slå fast att det trots allt inte bara är fråga omvilka synpunkter man har utan hur man handlar som är det avgörande. Och när detgäller handlandet har vi socialdemokrater prioriterat här inom en hel del av demiljöpolitiska åtgärderna högre upp än vad har valt att göra. Däriligger alltså skillnaden. Det gäller inte bara att tycka, utan det gäller ocksåatt anslå medel. AnL 89 (): säger attsocialdemokraterna var det första partiet som lade fram ett miljövårdsprogram.En sådan historieskrivning kan jag inte gå med på. När vi inom börjadetala om miljövårdsfrågorna var socialdemokraterna ytterst litet med på noterna. Det är här inte bara fråga om hur mycket pengar vi villsatsa på miljövården utan också fråga om hur vi vill planera vårt samhälle.Många av de problem som vi upplever på miljövårdsområdet beror på planeringsmissar.Vi borde planera samhället på ett annat sätt, och i det avseendet har Maj BrittTheorin och socialdemokratin en annan uppfattning än vi har och har haft. Våruppfattning när det gäller planeringen skulle leda till ett ur miljösynpunktbetydligt bättre samhälle, AnL 90 MAJ (); Det är naturligtvis bra att vi nu harcenterns erkänsla bakom den socialdemokratiska miljövårdspolitiken. Vi kommeratt bli väldigt lyckliga den dag när ni också röstar för de anslag som behövsför att en god miljöpolitik skall kunna fullföljas. Skillnaden mellan att talavackert om miljön, den yttre miljön - som gör - och att omfattahela miljövårdspolitiken, som socialdemokratin gör, dvs, att i den ocksåinrymma arbetsmiljön och alla de risker som människor är utsatta för iarbetslivet, är ganska stor. Tyvärr - måste jag säga. Det avspeglas kanske mesttydligt i reservation 17, som egentligen inte borde ha behövt finnas. Om vihade varit överens också inom det området hade och de andra borgerligapartierna varit med om att göra ett tillkännagivande till regeringen om devikfiga insatser som behövs för att skydda människorna och för att kiinna nogaidentifiera yilka kemiska risker människor är utsatta för i arbetsmiljön. Det är alltså, än en gång, intebara fråga om att ha synpunkter och att tycka. Det är också fråga om att handla- och när det gäller niiljövårdspo-litiskt handlande vägar jag påstå attsocialdemokratin faktiskt kan ta åt sig den största äran. Överläggningen var härmed avslutad. Punkt 16(bidrag till permanent skördeskadeskydd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avEinar m. fl, med 89 röster mot 60 för reservation 2 av iLjung m, fl, 149 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 148röster mot 93 för reservation 1 av m. fl, 58 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 1(Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 3 avSvante m, fl. i motsvarande del med 136 röster mot 14 för motion 612av m, fl. 148 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 151röster mot 149 för reservation 3 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2(viss inriktning av resurserna) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 3 av m. fl. i motsvarande del. Punkt 22 (bidrag till skogsvård m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 4 av m.fl. Punkt 23 (stöd till byggande av skogsvägar) Mom. 1 och 3 Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 135 förreservation 5 av m. fl. Punkt 33 () Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 61 förreservation 6 av i m. fl. Punkt 36 (bidrag till statens maskinprovningar) Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls med 266 röster mot 34 förreservation 7 av och . Punkt 43 (bidrag till kommunala miljövårdsinvesteringar) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 8 av m. fl. Punkt 44 () Utskottets hemställan biföUs med 239 röster mot 61 för reservation9 av i m. fl. Punkt46 (miljövårdsinformation) Nr 107 Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1044 avLars m. fl. Torsdaeen den i motsvarande del, bifölls med acklamation. Punkt 47 (mark för naturvård) [g ,o, y. Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 148 förreservation 10 av verksamhets- m.fl. område Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 61 förreservation 11 av i m. fl. Mom. 1(anslag till miljövårdsforskning) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 12 av m. fl. Mom. 2 (överflyttning av anslag för miljövårdsforskning) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 59 förreservation 13 av i m. fl. 3 ledamöter avstod från attrösta. Punkt 52 (undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 14 av m.fl. Punkt 53 (särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 15 av m.fl. Punkt 54 (program för övervakning av miljökvalitet) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 16 av m. fl. Punkt 56 (stöd till miljöskyddsteknik) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1044 avLars m.fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Punkt 59 (toxikologisk informationsservice, m. Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 149 förreservation 17 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 12 § Anslag till vägväsendet Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /82:24 om anslag till Vägväsende (prop. 1981/82:100) (förnyadbehandling). AnL 91 (); Med hänvisning till den debatt som vitidigare har fört om väganslagen ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1, 4, 5 och 6 i det betänkande nr 16 som harbehandlats i kammaren och i övrigt till detta utskottsbetänkande. AnL 92ROLF CLARKSON (m): Återigen yrkar jag bifall till de moderatareservationerna 3 och 7 i trafikutskottets betänkande nr 16. AnL 93 (vpk): Med hänvisning till tidigare behandling avtrafikutskottets betänkande nr 16 vill jag yrka bifall till vpk-motionerna 605och 1855. AnL 94 (): Under hänvisning till min sakliga och välunderbyggda argumentation för sedan yrkar jag bifall till reservation2 och i övrigt till återstående punkter i trafikutskottets betänkande nr 16. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns itrafikutskottets betänkande 16 mom. 1-10. Mom. 4 (medelsanvisning på tilläggsbudget till Drift avstatliga vägar) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 149 förreservation 1 av m. fl. Mom. 5 b (Drift av statliga vägar för /83) I en förberedandevotering biträddes reservation 3 av m. fl. med 61röster mot 15 för motion 605 av m. fl. i motsvarande del. 223ledamöter avstod från att rösta. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 av m.fl. med95 röster mot 61 för reservation 3 av m. fl. ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls reservation 2 av m. fl. röster mot149 för utskottets hemställan. Mom. 6 a (vissa vägbyggnader i län) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom.6 b (vissa vägbyggnader i län och ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom. 6 c (vägbyggnader iBlekinge län) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom.6 d (vissa vägbyggnader i ) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 av m.fl. i motsvarande del med 132 röster mot 14 för motion 1855 av . 153 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 151 röster mot 149 för reservation4 av m. fl. i motsvarande del. Mom.6 e (broförbindelse mellan Brosunden och Rosendala i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom.6 f (vissa vägbyggnader i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4.av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom. (vissa vägbyggnader i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom.6 h (vägbyggnader m. m. i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m, fl, i motsvarande del. Mom.6 i (vissa vägbyggnader i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m, fl, i motsvarande del. Mom.6 j (vissa vägbyggnader i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m, fl, i motsvarande del. Översynav reglerna om godtrosförvärv Mom. 6 k (byggande av bromellan och Björsund i ) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m, fl. i motsvarande del. Mom.6 I (Byggande av statiiga vägar /83) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 4 av BertilZachrisson m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 b (Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 5 av BertilZachrisson m, fl. Mom.8 (Bidrag till byggande av kommunala vägar cch gator) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 149 för reservation 6 av BertilZachrisson m, fl. Mom.9 d (Bidrag till drift av enskilda vägar m, m,) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 60 för reservation 7 av m,fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 13§ Översyn av reglerna om godtrosförvärv Föredrogs lagutskottets betänkande 1981/82:28 omöversyn av reglerna om godtrosförvärv (förnyad behandling). Utskottets hemställan om att betänkandet skulleföretas till avgörande efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. AnL95 (); Med hänvisning till den debatt som har förekommit i dettaärende ber jag att få yrka bifall till reservationen. AnL96 (): Jag yrkar bifaU till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan, som återfanns ilagutskottets betänkande 20, bifölls med 151 röster mot 150 för reservationenav m. fl. 14 §Anslag till sjöfart Nr 107 den Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:17 om anslag till Sjöfart 25rnars 1982 (prop. 1981/82:100). Anslag till sjöfart AnL 97TALMANNEN; I fråga omdetta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtiiga punkter i betänkandet. AnL 98 (): I detta betänkande behandlas de anslag tillsjöfarten som regeringen har föreslagit. I anslagsdelen föreligger enighet i utskottet, dock medundantag av att på en punkt har begärt införande av avgifter föranlitande av den isbrytarservice som står till tjänst med. Detmoderata kravet har utskottet avstyrkt.