prot · G50990 · 1981-12-31 00:00:00 — Där skulle ingen av oss drömma om atl över huvudlaget kompromissa, att tillerkänna staten någon som helst överhöghet övermänniskors politiska uppfattning och trosuppfattning. Men när vi sitter därborta i i eller i konferenspalatset i tvingas vitassa fram. Dä tvingas vi ta små små tuppfjät för att åtminstone fä till ståndett papper som man kan visa upp gentemot de sovjetiska och polska regimerna ochgentemot andra öststatsregimer och säga att delta har ni likväl lovat vid dehär konferenserna. Då kan inte människor behandlas som de behandlas iSovjet, och andra öststater. Längre än så kan vi egentligen aldrig nä.Man kan tycka atl det egentligen inte är särskilt mycket som en sådan härkonferens åstadkommer, vare sig den nu äger rum i FN eller i . Det kan nästanverka som om det rörde sig om en reträtt från den svenska ståndpunkten, men jagtror, som , atl vi måste arbeta för att få de här dokumenten, säatt även de som inte alls tänker respektera religionsfriheten skriver på ettpapper, där de i varje fall säger sig göra detta. Det kan i alla fall bli viss hjälp för opinionsbildningen utanför de här staterna och för demänniskor som berörs i staterna i fråga. Det är därför som medrätta kan säga att det som står i förslaget till slutdokument frånESK-konferensen i inte borde betraktas som ett maximum utan som ettminimum. Jag skulle vilja säga att det borde betraktas inle ens som etl minimumutan som någonting nästan oacceptabelt. Likväl måsle vi konstatera alt vi intekommer längre än sä i umgänget med det slags regimer som vi tvingas ha alt göramed i detta sammanhang. Sedan vill Jag besvara konkreta fräga ompå vilket sätt föreskrifterna i det kompromissdokument som bl. a. varmed om att lägga fram överensslämmer med vad som står iHelsingforsdokumenlet. Man kan säga att NN-förslaget - vi kallar del så,eftersom del lagts fram av de alliansfria och neutrala staterna - i stort settär en bekräftelse av vad som står i Helsingforsdokumenlet när det gällerrespekten för enskildas frihet atl bekänna sig till en tro och att utöva den.Det gäller bestämmelser om åtgärder för atl säkerställa utövning avreligionsfrihet, dvs. att inte bara notera att man besvär sig till tanken,utan också att man åtar sig alt se till atl religionsfriheten kan utövas.Formuleringen härom är ny i detta dokument och tillfredsställer, såvitt jagförstår, krav på den härpunkten. Det finns också elt inslag i dokumentet som handlar om attmyndigheterna har skyldighet att samråda med religiösa samfund. Vidare finnsdet bestämmelser om inbördes kontakter och informationsutbyte i övrigt, vilkeli huvudsak är en bekräftelse av Helsingforsdokumenlets formuleringar. misstänkte all jag egentligen inte kundesvara på hans sista fråga; om man kommer att kunna anta något dokument alls ihösl. Det är nog en befogad misstanke. Jag kan inte svara på detta. Jagkan inte ens svara på frågan om huruvida i kanfullföljas. Motsältningarna har hårdnat. Först inleddes konferensen i skugganav den sovjetiska ockupationen av . Del krävdes myckel diplomatisktfotarbete i för att man över huvud taget skulle kunna få del häruppföljningsmötet till stånd. kastar Polenhändelserna sin skugga över denkonferens i som skulle befästa samhörigheten mellan de europeiskastaterna. Den svenska hållningen har varit den att hur tragiska händelserna i Polenän är får de inte bli ett motiv för att man inle heller skall nå några resultati . hoppas jag all man i varje fall skall kunna nå så långt att man omnågra veckor, eller , innan man reser hem, kan bestämma sig för attkomma tillbaka och att man -som i såfall säkerligen kommer atl infalla - faktiskt lar upp realförhandlingarom det slutdokument som bl. a. har varit med om att utarbeta och som,precis som säger, kommer att innehålla ett minimum av krav i vadgäller politiska, religiösa och mänskliga rättigheter. Om religionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets-och samarbetskonferensen i , m.m. 10 (): Jag vill bara göra nägra ytterligare kommentarer. I stort sett är vi överens när det gällerreligionsfrihetsfrägan. Vi är ocksä överens om de svårigheter som ESK-processenbefinner sig i. ESK är en uppföljningskonferens. Man det är ocksä enkonferens där man vill flytta fram positionerna, inte bara i denna fräga utanockså i andra. Och hur skall man kunna flytta fram positionerna när klimatethar blivit så mycket sämre? Vid uppföljningskonferensen i konstaterade vårchefdelegat att avspänningspoliliken hade kommit för att stanna. Det har deningalunda gjort. Klimatet har blivit oerhört kyligt, och det fortsätter attvara så, enligt de rapporter som kommer mig till hända. Det gör sig gällandeäven i religionsfrihetsfrågan. Jag vill gärna understryka vad utrikesministern här sadeom . Det är självklart att mening i den frågan måste uttryckasklart och tydligt. Men det får inte bli ett hinder för att arbeta vidare på enavspänning - utanför samtalen i ligger frågan om de 15 000kärnvapenstridsspetsar som finns utplacerade i och frågan om befintligakonventionella vapen av tidigare aldrig skådat slag eller i aldrig tidigarekonstaterat antal. gäller alltså många stora och svårasaker. Religionsfrihetsfrågan är bara en del, men - som jag ser det - enväsentlig del. Om religionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets-och samarbetskonferensen i , m.m. Jag skulle vilja understryka att jag tror all del ärviktigt att man också i den här frågan håller möjligheterna öppna för en dialogmed , så atl vi kan komma lill tals med dem. När frågan om de mänskliga rättigheterna till slut fördesin i Helsingfors-akten hade det stor betydelse vad man där sade, inte minst omfamiljeåterföreningen då det gällde t. ex. personer i Väst- och Östtyskland.Ett dokumeni-en slutakt- har alltså ändå sin betydelse. Man kan hänvisa tilldet i olika sammanhang. Jag förmodar att vi har anledning att många gångeråterkomma när del gäller religionsfriheten och hänvisa till vad som sades iHelsingfors. Men jag hoppas att vi dä skall kunna hänvisa lill ett dokumentfrån ESK i där positionerna är framflyttade. Del återstår, som utrikesministern sade, all se omESK-processen skall kunna fortsätta. kommer i fotboll emellan - lokalernaför administrationen är desamma, så man måste därifrån. Rent praktiska sakergör alltså att man ändå måste uppskjuta en eventuell fortsättning översommaren. Men frågan är om konferensen skall uppskjutas eller om den skallavslutas. Vår inställning måste vara att den skall fortsätta. Jag hoppas attläget skall vara bättre och att man då skall kunna flytta frampositionerna. Så absurd är faktiskt världen atl det ärmöjligt att del blir världens fotbollsspelare som tvingar regeringeni lill i varje fall det minimum av handling som del innebär att säga,att nu får vi åtskiljas och komma tillbaka i ett läge som vi hoppas är meraägnat för konstruktiva beslul. F. ö. vill jag bara tillägga att det som upp naturligtvis är ett dilemma. Å ena sidan kan en regering som den svenska inte gärnatiga om vad som händer i , lika Htet som vi kunde tiga om vad som händei . Å andra sidan vet vi att när vi säger värthjärtas mening om del övervåld sorn sker i bidrar del till en försämradstämning vid den konferens som skall försöka skapa ett bättre samarbetsklimat iEuropa. Vi har ändå valt precis den linje som efterlyser. Visäger atl vi har rätt att slå vakt om de politiska värden som är hotade i Poleni dag- som kanske är krossade för lång lid framöver - som vi har enskyldighet att se till att liksom andra konferenser som har atl sysslamed nedrustning kan fortsätta att göra det trots den spänning som finns ivärlden. Vi har den uppfattningen att vi inte på något sätt hjälper det polskafolket genom fttt svika alla människors förhoppningar om att stormakterna, detär dem det främst handlar om, skall förmås att ta sitt förnuft till fånga, attde skall sluta den vansinniga upprustningen och sätta sig ned vid förhandlingsbordetför att diskutera en balanserad nedrustning. För resultat på det området fordras naluriigtvis just detsom kallar för en dialog mellan stater som kommer allt längrefrän varandraju fler Afghanistan-, Polen- och kanske också El Salvador-kriser som världentvingas uppleva. 12 (): Det är frestande all gå in pä helaESK-processen och den diskussion som försiggår i . Jag skall egentligenbara göra del på en punkt. Vad som händer i och annorstädes iLatinamerika hör på något sätt också hemma i ESK-processen, eftersom deltari denna diskussion. Vad jag här vill tillägga är att del finns ett land somocksä tillhör ESK, som tillhör , nämligen . Ulvecklingen där harvaril mindre diskuterad i , men också där är det fråga om en militärdiktatur,där de politiska och religiösa friheterna sitter trångt. Anledningen till atl jag nu drar in är att denmuslimska vägen med stor styrka håller på att nå också . Det innebär attden religionsfrihet som man har haft i alltsedan Ataliirks dagar nuhotas starkt. Och vi vet, herr lalman, att den praktiska utformningen avreligionsfriheten sitter trångt i det nuvarande - jag tänker däsärskilt på assyriernas situation. Det finns kanske bra lagar som man kan fallatillbaka på, men del polisiära skyddet för de människor som utövar sin religionär svagt. Vi har konfronterats med detta i vårt land på grund av den assyriskainvandringen. ESK-processen och frågan om religionsfriheten gälleröststaterna, där vi har det starkaste motståndet och där det i hög grad ärfråga om kristendomens möjligheter att verka i länder med gammal ortodox trosbekännelse,men konferensen konfronteras ocksä med de islamska strömmar som sveper in överTurkiet. Ett slutdokument har alltså betydelse också i den riktningen. Om religionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets-och samarbetskonferensen i , m.m. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisades 1981/82:110ti|l trafikutskottet 1981/82:116 till näringsutskottet 8 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:106 Forskning m. m. 1981/82:114Förslag till lag om tullverkels medverkan vid polisiär övervakning, m. m.1981/82:120 Ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. 1981/82:121 Statensprovningsanslalls organisation, m. m. 1981/82:131 Återvinning avdryckesförpackningar av aluminium 1981/82:143 Åtgärder mot alkohol- ochnarkotikamissbruket Nr 90 9 § Anmäldes och bordlades 8 mars1982 1981/82:13 revisorersberättelse över granskningen av riksgälds- kontorets verksamhei under /81 1981/82:14Riksdagens revisorers berättelse över granskningen av verksamhetunder 1981/82:15 revisorers berättelse över granskningen avStiftelsen verksamhet 10 § Anmäldes och bordlades 1981/82:21Offentlighetsprincipen och ADB (prop. 1981/82:37) 1981/82:30Anslag till Allmänna val (prop. 1981/82:100) 1981/82:20 Rikdinjer för denekonomiska politiken och för budgetregleringen samt om den kommunala ekonominm. 1981/82:100) 1981/82:29Vissa anslag för /83 inom budgetdepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:100) 1981/82:30 Vissa skatter och avgifter på energi, m. m. 82:100) 1981/82:32 Vissa åtgärder för att förstärkabudgeten /82:33 Folkbokföringen 1981/82:34 Vissa anslag för budgetåret1982/83 inom handelsdepartementels verksamhetsområde (prop. 1981/82:100) 1981/82:35Avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för ökade levnadskostnader vid sjukdom m. m. 1981/82:36 Skattelättnader för gåvortill internationell biståndsverksamhet m. m. 1981/82:37 Skattskyldigheten till 1981/82:26Taxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar 1981/82:27Forumregler för mål om renhållningsavgifter 1981/82:29Anslag till justitiekanslern (prop. 1981/82:100) 1981/82:30 .\nslag till m. m. 82:100) 1981/82:31 Bokföringsbrolt m. m. (prop.1981/82:85) 1981/82:32 E>et militära ansvarssystemet 1981/82:33Förundersökningsbegränsningar m. m. 1981/82:41, delvis) 1981/82:35Telefonavlyssning 1981/82:14 Förvaring av förutvarande Västmanlandsregementes nattvards- Måndaoen den 1981/82:15 Bevarande av bebyggelsen på 1981/82:30Godkännande av en nordisk överenskommelse om godkännande av vissayrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet,m. 1981/82:86) 1981/82:13 Ändring i lagen (1972:435) om överlastningsavgift (prop. 1981/82:100) Näringsutskottetsbetänkande /82:24 Byggnadsmaterialindustrin 11 §Meddelande om interpellation Meddelades all följande interpellation framställts 1981/82:156 av () till ekonomi- ochbudgetministern om problemen i bryggeribranschen; Läget i bryggeriindustrin har underlång tid varit bekymmersamt. För att skapa förutsättningar för en aktiv statligmedverkan i branschens strukturomvandling skapades genom riksdagsbeslut hösten1978 ett statligt strukturbolag, . Bolaget skulle i sinverksamhet särskill utgå från regionalpolitiska synpunkter ochsysselsättningsaspekter. Brygginvest har utarbetat ett antal förslag för attmöjliggöra en acceptabel lösning av bryggerikrisen. a. presenterades ensirukturplan för branschen under är 1980. Föregående år utarbetade Brygginvestett konkret handlingsprogram. I övrigt har Brygginvest utarbetat ett antalkonstruktiva förslag som ligger i linje med vad förutsatte.Brygginvest har emellertid inte fått det stöd från regeringens sida som skulleha krävts för att man på ett aktivt och handlingskraftigt sätt skulle kunnagenomföra de olika förslagen. Av stor betydelse för utvecklingen inom bryggerinäringenär också beskattningsfrågan. F. n. beskattas läskedryckerna med perliter, medan andra ersättningsdrycker är obeskattade. Därmed får vissa dryckeren konkurrensmässig fördel på läskedryckernas bekostnad. Ett krav på ändringhar tidigare framförts i . Pä fleraorter, där problemen på arbetsmarknaden är allvarliga, har 5 protokoll 1981/82:88-91 bryggeriföretag varslat ominskränkningar i driften. Det gäller bl. a. , där i första omgången ca15 anslällda har varslats. I ett senare steg kan ytterhgare 30-35 anställdakomma att beröras. Det gäller , där 59 anställda berörs, och det gällerTorsby, där enligt uppgift förberedelser har vidtagits för kommandeinskränkningar. De stora problemen i skogslänen är väl kända. För Tingsrydsdel är sysselsättningslägel mycket ansträngt genom driftsinskränkningar i fleradelar av kommunen. Det gäller bl. a. Fridafors, , och centralortenTingsryd. Mot bakgrund av vad som här sagts om både mer långsiktigaoch akuta problem i bryggeribranschen vill jag fråga budgetministern; Vilka åtgärder avser budgetministern all vidta för attBrygginvest AB skall ges möjlighel att aktivt ingripa, i det alltmer besvärandeläget i bryggeribranschen. Vilka konkreta åtgärder avser budgetministern att vidtaför att åstadkomma konkurrensneutralitet för läskedryckerna och lindrabeskattningen av lättöl? 12 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:283 av () tilljordbruksministern om den framtida älgjakten: Jakt- och viltvårdsberedningen (Jo1977:04) har haft regeringens uppdrag att avge yttrande över naturvårdsverketsförslag om den framtida älgjakten och remissutfallet belräffande förslaget.Enligt tidningsuppgifter skall beredningen nu ha begärt hos regeringen alt fåmöjlighet att ytterligare överväga frågan. Vissa ledamöter i beredningen harsom skäl för att avvakta med ett ställningstagande framhållit att beredningen isitt huvudbetänkande skall pröva frågan om en samordning av viltvården iallmänhet, bl. a. frågan om eventuella viltvårdsområden. I det sammanhangetskulle beredningen även kunna överväga älgjaktsfrågan. Enligl miångas uppfattning är den nuvarande försöksverksamhetenmed samordnad älgjakt behäftad med stora brister. Jakt- ochvillvårdsberedning-ens begäran om att få återkomma i älgjaktsfrågan är därförmärklig med tanke på de stora förväntningar som ställts på ett nyttälgjaktssystem. Motbakgrund av det anförda önskar jag ställa följande fråga: Är jordbruksministern beredd att föreslå regeringen attavge proposition i fräga om älgjakten i landet eller har jordbruksministern föravsikt att vidta några andra åtgärder i frågan? 1981/82:284av i (m) till försvarsministern om den militärasjukvården; lämnas enskildring av en förkyld "repgubbes" vedermödor i den militärasjukvårdsbyräkratin. Om skildringen är riktig visar den allvarliga brister ifråga om fredssjukvårdens omhänderhavande inom vederbörande miUtärområde. Medanledning härav vill jag fräga försvarsministern: Ärde skildrade förhållandena riktigt återgivna? Om så är fallet, anserförsvarsministern då att de vittnar om god organisation? Om sä icke är fallet,vilka åtgärder avser försvarsministern att vidtaga? 1981/82:285av () till utrikesministern om viseringsfrihetsavtalen mellanSverige och : Avser regeringen att låta nuvarande ensidigatillämpning av viseringsfrihetsavtalen mellan och permanentas? 1981/82:286av () till utrikesministern om upprättande av diplomatiskaförbindelser med : Vilka åtgärder har utrikesministern vidtagit medanledning av uttalande om upprättande av diplomatiska förbindelsermed ? 1981/82:287 av EvaHjelmström (vpk) till justitieministern om den 8mars som nationell helgdag; Vid en kvinnokonferens , där bl. a.kvinnoförkämpar som , och , beslöt man att instifta en internationell kvinnokampsdag och att denårligen skulle firas . Först efter spred sigtraditionen till . Och , efter kvinnorörelsens uppsving på1960-talet, uppmärksammas dagen av tiotusentals kvinnor i vårt land. Kvinnororganiserade i , Grupp 8, m.fl. har också vid ett flertal tillfällen gått sida vid sidai gemensamma manifestationer för gemensamma krav. Kvinnornaskamp för jämställdhet och rättvisa måsle aktivt understödjas. Etl steg i denriktningen vore att upphöja till nationell helgdag, Jag vill mot dennabakgrund fråga justitieministern; Är statsrådet beredd att verka för att förslag framläggsom all upphöja Internationella till nationell helgdag? 1981/82:288 av () till försvarsministern ombibehållande av försvarsmaktens hyresbostäder i ; Inom foitifikationsförvaltningenvidtas förberedande åtgärder för avveckling av försvarsmaktens hyresbostäder.Riksdagen har beslutat att statens bestånd av hyresbostäder iprincip skall avvecklas (prop. 1980/81:158, CU 1980/81:35). I i råder mycket speciellaförhållanden. består till huvudsaklig del av flygflottiljsanläggningar och fastigheter. Enligt uppgift kommer en avveckling av de 145bostäderna vid F 7 att få förödande konsekvenser för flottiljens framlidarekrytering och beredskap. Det blir inte mycket kvar av underlag för befintligservice och handel om bostadsbeståndet försvinner i stor utsträckning. Vidarekan den tänkta lokaliseringen av flygtransportdivisionen till Såtenäsäventyras. Mot bakgrund av det anförda anhåller jag om att få ställaföljande fråga till försvarsministern: Är försvarsministern beredd att ta något initiativ för attnågon form av dispens från avvecklingsbeslutet kommer till stånd för Såtenäsdel? 1981/82:289 av () till jordbruksministernom omprövning av beslut rörande naturreservat på Sydbillingen: Regeringen beslöt den 22 december1981 att bifalla besvären från och naturvårdsfondinnebärande att elt naturreservat på Sydbillingens platå skall omfatta ca 1750 ha. uppdrog regeringen ät att ytterligare utreda frågan omersättningsmark. I den mån förutsättningar för markbyte saknas kan frågan omalt upphäva reservatsbeslutet inom visst område prövas. Om pågående utredningar ånyo bekräftar tidigare farhågor,nämligen att lämplig ersättningsmark ej kan erbjudas i den omfattning som deberörda markägarna och deras fackUga organisation (LRF) gör anspråk på, ärjordbruksministern då beredd att ta initiativ till en regeringens omprövning avreservatsbeslutet? 13 § Kammaren åtskildes .