prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Del fanns då både ochSvenska arbetsgivareföreningen slungade ur sig att kortlidsfrånvaron hade ökati sådan utsträckning all den måste motverkas genom atl man ändrar pä nuvarandereformer. Men den som studerar den saken finner - och det står också iutskottsbelänkandet - atl långtidsfrånvaron är den dominerande fränvaroorsakeni arbetslivet. Del är fråga om semeslerfrånvaro eller frånvaro på grund avsjukdom som kräver längre rehabiliteringstid. Det handlar alltså inte omokynnesfrånvaro på del sätt som Och harsökt slå fast. Man kan således inte påstå atl lagstiftningen på della område äronödig eller stimulerar till missbruk. Låt mig återvända till i hennes tidigare anförande beträffande studier på arbetstid. Vi harsett all har skrivit en interpellation, i vilken han ställer enfrågaom LO;soch socialdemokraternas sludiedrive Framlid för Sverige.Moderaterna försöker stoppa den studiedriven, därför all de vet atl människorgenom en sådan ges möjlighet till saklig information om bl. Det vill inte vara med om och försökertydligen stoppa stalsbidragsgivningen till denna drive. De säger attstudieledighelen på det sätt som den nyttjas inom svensk arbetsmarknadanvänds på ett felaktigt sätt. Vi bestrider delta och anser atl vi i så fallmånga gånger tidigare haft anledning atl stoppa statsbidrag till skildastudieprojekt som de borgerliga partierna tagit initiativ till. Vad moderaternanärmast syftar till är tydligen atl bekämpa socialdemokratin. 49SONJA REMBO (m) replik; Långlidsfrånvaron har ökat, säger . Ja visst barden del. Men en av orsakerna är ju de generösa reglernanär det gälleratt få ledigt från arbetet, bl. a. för studier. Men ocksåkorltidsfrånvaron har ökat. Som jag påpekade i mitt tidigare anförande år deljust korttidsfrånvaron som vållar de stora problemen på arbetsplatserna. Varoch en som har arbetslivserfarenhet vet hur besvärligt det kan vara närmänniskor kanske ofta är frånvarande och lämnar jobbet ål någon annan altsköta. Jag tycker del är märkligt alt socialdemokraterna såemfatiskt försvarar den socialdemokratiska valutbildning som tillåts ske påarbetstid med hjälp av vuxenstudieslöd. vet lika bra som jag attborgerliga partier och över huvud laget andra partier än socialdemokraterna,vilket deras förtecken än är, inle har några som helst möjligheler atl få tillstånd en Nr 46 rent politisk utbildning påarbetstid. Jag anser inte heller alt politiska partier Onsdagenden sådana möjligheter. Det är entypisk fritidsverksamhet som inte har 9 december1981 "i arbetet aft göra. Att de anställda fåren samhällsekonomisk utbildning tycker jag är alldeles Rätt tillledishet utmärkt, men det skall vara en neutral sådan utbildning. ,f[ fYi samhället fungerar, så kommer deatt ha betydligt större förståelse för de åtgärdersom kommer att bli nödvändiga i framliden - och som är nödvändiga redan nu -för alt vi skall få svensk ekonomi på fötter och reparera skadorna efter ettlångvarigt socialdemokratiskt styre. Talmannen anmälde atl SuneJohansson anhållit att till protokollet fä antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 50 (): Den svenska ledighetslagstiflningen harutformats . Denna lagstiftning tas upp iriksdagsdebatterna -liksom frågan diskuteras i samhället i övrigt. Hela dennalagstiftning syftar till att människor i arbetsför ålder skall kunna hålla igång produktionen och samhällsmaskineriet, samt förena detta arbete med sinroll som samhällsmedborgare och föräldrar. När vi behandlar dessa frågor, måste vi haklart för oss att ledighet för en anställd inte alltid leder till anställningav vikarie. Detta sker främst vid värnplikt, långtidssjukfrånvaro, barnledighetoch i samråd med arbetsgivaren planerad tjänstledighet för kompletterandestudier, som ofta gör den anställde bättre för fortsatt arbele hosarbetsgivaren. I många fall är sådana studier ett absolut måste, om denanställde skall klara av t. ex. genom datorisering förändrade arbetsuppgifter.Vi lever i en föränderlig värld, och då får vi acceptera atl t. ex.vuxenstudier och ledighet för detta ändamål är ett naturligt inslag både för deanställda och för arbetsgivaren i hans verksamhet. Vi kan också konstatera atlvikariat har öppnat vägen för mänga människor till en tillsvidareanställning. Riksrevisionsverkels undersökning visar attförvärvsfrekvensen totalt sett har ökat med 4,8 %.Medan männens förvärvsfrekvens minskat har kvinnornas ökat med 11,. Det är bland kvinnorna i åldrarna är, med barn , somförvärvsfrekvensen ökat snabbast. Enligt samma undersökning har frånvaro somvarat minst ökat med under 1970-lalet. Uppgången gäller i förstahand kvinnor med barn som utnyttjat sin rätt till föräldraledighet.Den kraftigt ökade förvärvsfrekvensen måste få sälta sina spår iledighetsstalis-liken. om vi menar allvar med allt tal om jämställdhet mellankönen och om vi vill ha ett samhälle där barn betraktas som en tillgång och engemensam angelägenhet för alla vuxna i samhället. Vi måste därför slå vakt omledighetslagstiftningen och använda den med både känsla och förnuft. 51EVA (): Nr 46 Betänkande 1981/82:7 frånarbetsmarknadsutskottet tar upp den fill behandling motioner somrör rätten fill ledighet från arbetet och som väcktesunder allmänna motionstiden. Det är ett enigt utskottsbetänkande, - men delfinns två särskilda yttranden - ett från socialdemokraterna och ett Rätttill ledighet från . m. m. Motionerna handlar bl. a. om ledighet vid vård av barn ochvård av sjiik anhörig, ledighet för föreningsuppdrag inom skolan och ledighetför ullandsuppdrag. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till utredningaroch utvärderingar som pågår. Allmänt sett har det skett stora förändringar på densvenska arbetsmarknaden . Kvinnorna har ökat sitt arbetsutbud,och det är bland kvinnorna i åldrarna med barn somförvärvsfrekvensen ökat snabbast, som sade i sitt inlägg nyss.Deltidsarbetet har ockå ökat. Möjligheterna till ledighet från arbetet har ökatsamtidigt som tryggheten i anställningen reglerats i lag. Några avledighelslagarna är delar av den stora arbelsrältsreformen under 1970-lalet,ett led i arbetet för ökad demokra-fi. I proposition 1979/80:150 påpekade dåvarande statsrådetMundebo att det skett en snabb utveckling när del gäller både möjligheternatill ledighet från arbetet och utnyttjandet av dessa möjligheter, men atl detinle gjorts någon samlad analys av vilka konsekvenser som denna utveckling förtmed sig. Ett översynsarbete har satts i gång på uppdrag avarbetsmarknadsministern, som har uttalat atl syftet med översynsarbetet är attförbättra samspelet mellan olika lagar och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt ulan att för den skull rubba lagstiftningens grundläggandeinriktning. har också uttalat, mot bakgrund av den debatt somförts, all pappornas möjligheter atl få ledigt för vård av barn inte skallförsämras. Och del är ett vikfigl uttalande. Vi socialliberaler anser alt barnbehöver både sin mamma och sin pappa. Översynen har delats upp på tre delprojekt. Två avprojekten är klara och har överlämnats till regeringen. Det gällerriksrevisionsverkels uppdrag -man har utfört en studie av kostnaderna i olikaavseenden för den samlade frånvaron från arbetet - och StudieförbundetNäringsliv och samhälles studie av ledighetslagarnas konsekvenser förverksamheten i företag och myndigheter. Del som återstår är den lagtekniskaöversynen, som utförs inom , och den är väl klarrelafivl snart. Debatten om ledighetslagarna och deras effekt påföretagens förmåga alt fungera har lidvis varit högljudd och enligt min meningonyanserad. Man har skyllt den minskade arbetstiden och den stora frånvaronfrån jobbet på ledighetslagarna. Det är därför värdefullt att vi nu får enordentlig översyn, så all vi vet vad vi pratar om. Socialdemokraterna säger i sitt yttrande, att översyneninte får leda till alt nuvarande möjligheter fill ledighet inle sätts i frågaoch har invändningar mot arbetets uppläggning. 5 protokoll1981/82:46-47 Rätt till ledighet m. m. anser alt utskottet skulle talat mer om allaproblem som finns med ledighetslagarna. Utskoltsmajoriteten tar fasta på arbetsmarknadsministernsuttalande, att syftet med översynen är att förbättra samspelet mellan de olikalagarna ulan att därför rubba lagstiftningens grundläggande inriktning. Denfortsatta handläggningen kommer atl ske i nära samråd med arbetsmarknadensparter. Jag vill gärna säga till att jag håller medom alt ledighetslagarna är vikliga. De ger möjlighet till ökad yrkeskunskap ochmöjlighet till avancemang, vilket också innebär ett samhällsekonomiskttillskott. De ger möjlighet för barn och föräldrar all vara mera tillsammans.De ger också möjlighet för de fackliga representanterna och de anställda atlvara med i förelagets arbete på ett riktigt sätt. Till vill jag säga, alt det säkert finnsproblem på en del håll, men att jag är övertygad om att problemen haruppförstorats. Den rapport som SNS har lämnat tillarbetsmarknadsministern anför ju alt regelsystemet behöver förenklas. De småförelagens situation bör uppmärksammas. Här finns alltså en del problem. Menfrånvaron med stöd av studieledighetslagen och lagen om föräldraledighet ärbegränsad, säger utredarna också. Man pekar på atl organisationen avverksamheten i förelag och myndigheter måste anpassas till de förändradeförhållanden på arbetsmarknaden som råder. Det måste man hålla med om - dettror jag är en väldigt viktig markering. Jag skulle vilja fråga en sak. Ni har i ertyttrande tagit upp frågan om vikarierna och sagt atl delta är ett problem. Delär möjligt all del har blivit ett ökande problem - här gäller det naturligtvisen balansgång. Men hur skall man då angripa delta? Skall de föräldraledigaeller sludielediga inle få rätt atl komma tillbaka till jobbet? Här finns välockså ett arbetsgivaransvar för all man inle låter människor vara vikarier hurlänge som helst. Har man vikarier år , måste del innebära alt del finnsarbetsuppgifter, och då är det väl rimligare att anställa de människorna? Jagmenar att vikariat är en chans för människor atl komma in på arbetsmarknaden, ochdet är ett sätt för dem atl få arbetserfarenhet. Den som har haft ett vikariatfår myckel ofta i första hand anställning när ett företag nyanställer eller nären annan person slutar. Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall till hemställani arbetsmarknadsutskottets betänkande. 52SONJA REMBO (m): sade, att efter årfinns behov av en vikarie på en tjänst, bör den som haft vikariatet anställas.Fullt så enkelt är det inle. I ett förelag - det är framför allt småföretagensom har problem i detta sammanhang - kan det finnas en person som är borta frånarbetet för t. ex. studier, kanske för att studera någonting som inlehar minsta anknytning till arbetsuppgifterna. Företaget vet inte omvederbörande kommer tillbaka eller inte. Det finns bara arbete för en person.Då kan man alltsåinle heltidsanslälla den person som är vikarie, det är ganska självskrivet. Delär ett problem som är reellt, och jag tror atl även förstår att detexisterar. Ledighelslagarna har varit bra för de anställda, sade EvaWinther. Ja, visst har de varit bra. Men står de fördelarna i rimlig relafiontill nackdelarna? Det är en fråga som vi måste ställa oss. Det gäller framförallt frågan om möjlighet till ledighet för studier. Jag har fidigare i minreplik till pekat på rent politiska studier, som bedrivs som omde vore fackliga, eller studier i samhällsekonomi. Är del rimligt all vi hardet på detta sätt? Jag vill påslå att del inte är rimligt. Man skall användaledighetslagarna med känsla och förnuft, sade . Ja, just det! Det ärett mycket gott motto för hur ledighetslagarna bör användas, fillämpas ochutformas. Del är del som vi moderater har velat peka på i vårt särskildayttrande, dvs. all del sunda förnuftet och känslan bör komma fram i den översynsom nu pågår. Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet 53 (): Jag vill säga all jag är av den uppfattningenatt fördelarna med ledighetslagarna överväger. Det är viktigt med den översynsom nu görs, och när den är klar finns det möjlighel alt ta ställning till omnågot behöver förändras. SNS pekar på en sak, och del är atl lagens syfte varall lågulbildade skulle få möjlighet all komplettera sin utbildning. Men det äri stället - åtminstone enligt vad som syns utåt - en del högulbildade som harskaffat sig ytterligare utbildning. Del finns alltså möjlighel all genom den översyn som nupågår komma till rätta med eventuella felaktigheter, som man anser behöverrättas till. Men inriktningen när det gäller denna lagstiftning måste vara densom vi nu har. Överläggningen var härmed avslutad. Ulskollets hemställan bifölls. 6 § Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet Föredrogs socialutskottels betänkande 1981/82:19 om vissaekonomiskpolitiska åtgärder, m. m., såvitt avser bosällningslänen ochyrkesinspektionens verksamhet (prop. 1981/82:30). 54GÖRAN (): På sex rader avfärdar ulskollet deinvändningar som vi socialdemokrater har haft mot all dra in bosällningslänen ibesparingssyfte. Man konstaterar bara atl regeringens förslag utgör ett led isträvandena alt begränsa budgelunderskollel. Den sociala sektorn kan inteundantas då man skall överväga besparingsåtgärder i statsbudgeten, ochutskottet anser sig mot denna bakgrund böra acceptera allbosätlningslånegivningen skall Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet upphöra.Punkt och slut. Av de betänkanden som jag som ordförande i socialutskottet harhaft att underteckna, är detta något av ett rekord. Jag vet mig aldrig ha så svag motivering från majoritetens sida i ett kontroversiellt ämne. Manhar inte ens gjort ett försök alt motivera lånens borttagande. Antingen harutskottet inle haft någon motivering för beslutet, eller också har man skämtsöver atl föra fram den. Bosätlningslånegivningen var en av de reformer somgenomfördes vid 1930-lalets socialdemokratiska reformoffensiv. Den utgjorde ettblygsamt försök att hjälpa unga som vill sätta bo, till inköp av möbler ochbohag. Bosällningslänen kom till för att bli ett medel i befolkningspolitiken.Men de skulle också motverka ofördelaktiga avbetalningsköp. Med liden har bosättningslånen delvis fått en ändradkaraktär. De har utbyggts så atl de numera gäller även för ensamslående ellerogifta föräldrar samt för ensamstående handikappade ulan barn. Under /80 utlånades omkring 60 miljoner.Det är alltså inte fråga om några stora summor. Dessutom rör det sig om lån somskall betalas igen . De lån som inte har återbetalats uppgår för hela den tidlänen har funnits till ca 6 miljoner. Det är av ullåningsbeloppetsom ej har återbetalats. Hur många miljarder staten förlorat genom verkningarnaav den ekonomiska politik som bedrivits sedan de borgerliga regeringarna komtill 1976 kan väl knappast någon hålla reda på, men det torde allra minst rörasig om . Del innebär följaktligen att vi silar mygg och sväljerjättestora kameler, om vi följer de borgerligas förslag. säger man att det går att få låna pengar i bank ellergenom kreditkort. Men det blir ingen billig affär för låntagarna. Varför skallman fördyra lånen för dem som redan lever under små omständigheter?Kreditkorten innebär ingen lösning för den ungdom som skall sätta bo. De drarpå sig en skuldbörda som blir svår atl komma ifrån. Och banklånen - om man fårnågra - är inle mycket bättre. De statliga bosätlningslånen är ulan tvivel den bästakreditformen för de ekonomiskt svaga grupperna. De ungdomsgrupper det gällermåste få ett fillräckligt stöd vid sin bosättning, så atl även de kan skapa sigen god hemmiljö. Socialdemokraterna motsätter sig lånens avskaffande. Lånenär betydelsefulla den dag som är - de har fortfarande stor betydelse på densociala sidan. Om man ser på della ur besparingssynpunkl, frågar man sig;Kan del verkligen på allvar göras gällande alt en utlåning på 60 miljoner omåret gör att underskottet i budgeten ökar, då man får in nära nog lika mycket iform av återbetalning på lånen samt årlig ränta? På är man upprörd över alt regeringen villavskaffa lånen. föreslog atl man i stället skulle ökalånesumman. Den enda ekonomiska effekt man nu åstadkommer är att man slipper deadministrativa rufinerna. Denna besparing har av uppskattatsfill 2 miljoner . Det måste vara budgetdepartementets unga lejon som kan hahittat på något så dumt som all man skall avskaffa bosättningslånen. Vad lederdel till? Jo, man får sämre ekonomiska möjligheter all klara de ungafamiljernas bosältningsfråga. De får ställa sig i kön hos bankerna för allklara ekonomin. De blir beroende av konjunkturens svängningar, vare sig de nukan få lån eller inte. De får betala myckel högre ränta. De får allt svårareall komma ur sin beroendeställning. Detta ärkontentan av regeringens proposifion. Del lönar sig väl knappast all vädja till majoriteten atländra sig. Men här liksom i fråga om barnomsorgen kan det bli en omprövning, omsocialdemokraterna vinner valet. Det är fråga om ett lån. Det är inle fråga omen besparing. Del borde herrarna i budgetdepartementet besinna - och även denmajoritet som invaldes i 1979. Ni har bara en enda rösts övervikt vidvoteringarna. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiska reservationen. Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet 55KARL LEUCHOVIUS (m); Jag har begärt ordet dels för atl yrka bifalltill den moderata reservationen i socialutskottets betänkande 1981/82:19, delsockså för atl ge en kon kommentar till denna reservation. Först bara några fåord om ulskoltsbelänkandels första del, som berör bosätlningslånen, där vi moderaterhelt instämmer i utskottets ställningslagande om bifall till regeringensproposition, innebärande slopande av bosättningslånen från den 1 januari 1982.Vi tror att detta kan ske ulan några större bekymmer. Det finns andralånemöjligheter, och vi har ansett atl denna besparing är rikfig. GabrielRomanus står längre ned på talarlistan, och jag hoppas atl han kommer allkommentera utskottets skrivning på denna punkt. Jag har inle tänkt atl göra deli della mitt inlägg. Den moderata reservafionen berör moment 2 i utskottetshemställan om yrkesinspektionens verksamhet och innebär ett bifall till yrkande3 i motion 1981/82:11 av m. fl., vilket socialutskottet har haftalt behandla. Motionen ingår som en del i det sparpaket som framlagts avmoderata samlingspartiet med utgångspunkt i vår parlimolion om riktlinjer förden ekonomiska politiken. Jag tror alt vi alla - kanske mer eller mindre - ärmedvetna om vårt lands bekymmersamma ekonomiska läge och att besparingar ochbegränsningsåtgärder är nödvändiga atl vidta på alla områden, om vi någon gångskall få balans i vår ekonomi. Vi moderater tycker all sparbehovel är mycketstort, inle minst när det gäller den offentliga sektorns utbredning ochtillväxt. Varken motion eller den moderatareservationen innebär någon avveckling eller några stora förändringar avyrkesinspektionens verksamhet. Reservationen vill endast rikta uppmärksamhetenpå det förhållandet att inspekfionen börjat ge föreläggande om Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet åtgärdersom kan betraktas som rena "komforlålgärder". tycker vi äronödigt. Jag kan sammanfatta reservanternasuppfattning genom att citera delar av en mening i reservationen, där viunderstryker vikten av "alt yrkesinspektionen undviker all ägna sinakrafter ål oväsenlligheler, som inle har förankring hos arbetstagarna, såsomfrågor av formell natur eller problem av 'komfortkaraktär', och i ställetkoncentrerar sina resurser på atl angripa arbetsmiljöer, där det finns storarisker för arbetslagarna." Detta har vi velat ge regeringen till känna. Jag yrkar alltså bifall till utskottetsförslag när det gäller bosättningslånen och bifall fill den moderatareservationen under moment 2 om yrkesinspektionens verksamhet. 56INGA (vpk); Så här säger anledning av all regeringen föreslår atl bosättningslånen skall slopas; "I proposition 1981/82:30 föreslår regeringen atlbosätlningslånen avvecklas . Enligt regeringensberäkningar innebär åtgärden en spareffekt på 50 milj. kr., d. v. s. helaanslaget till nyullåning från fonden. Av allt att döma har man inte tagit någonhänsyn till att hela beloppet plus ränta återbetalas. För budgetåret 81/82 haranslagits 50 milj. kr. till nyullåning från fonden och enligt gjordaberäkningar inflyter till statskassan under nämnda fid drygt 80 milj. kr.,varav räntor utgör drygt 25 milj. kr. Enligt har regeringeninle beaktat de sociala konsekvenser som kommer all följa med en avveckling avbosätlningslånen. Lånen är avsedda för köp av möbler och bohag till den förstabosättningen. Bosällningslänen kan sökas av gifta, sammanboende, ensamståendemed vårdnad av minderårigt barn samt vissa handikappade personer. Beviljandetav lånen sker efter behovsprövning och till en för låntagaren förmånlig räntasamt utan att denne behöver lämna säkerhet. Atl hushållen har ett stort och berättigat behov av allerhålla krediter för angelägna investeringar är obestridligt. Unga människor,låginkomsttagare och andra ekonomiskt svaga grupper är speciellt utsattaeftersom de från bankmässiga utgångspunkter har lägre kredilvärdighel ochangelägenhels-grad än etablerade bankkunder. Även i lider när intekreditålslramning är rådande har dessa grupper svårt atl erhålla banklån, blandannat pä grund av alt de ofta saknar möjlighet att ställa erforderlig säkerhet.Dessa grupper kommer vid en avveckling av bosätlningslånen all styras över tillkredilfor-mer som avbetalningsköp och kontokort. Ingen av dessa kreditformer ärsärskilt förmånliga och del finns inle någon saklig anledning till atl de skalltillåtas expandera. har, på basis av ett omfattande material,under innevarande år avlämnat en skrivelse till regeringen vari förslag lämnastill förbättringar av del statliga bosällningslånet. I skrivelsen föreslårverket bland annal all en större grupp av konsumenter med svag ekonomi bör få tillgångtill bosällningslånet samt alt lånet anpassas fill kostnadsutvecklingen. - "anser att en avveckling av detstadiga bosällningslånet slår i dålig samklang med en konstruktiv konsumentpolitikinriktad på svaga konsumentgrupper. FSSstöder helt förslag till förbättringar av del statligabosättningslånet och hyser förhoppning om att fattar beslut som klartligger i linje med verkets förslag." Så säger alltså FöreningenSveriges socialchefer. aktuella vpk-mofionen, som har nr 61, framförs liknande synpunkter.Förslaget alt slopa bosätlningslånen i något slags allmän spariver kanvänsterpartiet kommunisterna inle godta. De sociala synpunkter som var motivetför att införa dessa lån väger fortfarande lika tungt. Och tar man bort lånenslår det direkt mot de människor som har den sämsta möjligheten att ordnabankförbindelser och rimliga krediter. Dessutom är det faktiskt fel atl detskulle leda till någon besparing. Uppenbarligen har regeringen räknat fel ochutskottet misslelts av delta. I själva verket är låneformen som sådan ingendålig affär vare sig för staten eller för utan ger ett överskott påca 25 milj. kr. Dessalån är också självfinansierande eller rullande, på så sätt att nya lån beviljasallteftersom medel flyter in fill . Lånen är alltså inte förenade mednågon kostnad. De har en klar social funktion, och de behövssom motvikt mot andra mindre förmånliga krediter och direkt farligakredilformer, såsom kontokort och avbetalningskrediter. Detär underligt all regeringen lägger fram förslag om att dessa lån skall bort. Debehövs av social hänsyn och kostar dessutom egentligen inte något utan gårtvärtom med vinst för staten. Eftersom yrkandet i vpk-motionen sammanfaller med reservationensyrkande, kan jag nöja mig med alt yrka bifall till socialdemokraternas reservation. Anf.57 (); I della belänkande frånsocialutskottet behandlas också viss verksamhet inom yrkesinspektionen. Härhar, på sedvanligt sätt, gått in för all försämra skyddet för deanställda ute på arbetsplatser- Vibehandlade betänkande nr 15 från socialutskottet tidigare under detta riksmöte.Där nöjde sig med ett särskilt yttrande om att man skulle försvagayrkesinspektionen. går man ut och föreslår långtgående förändringar iyrkesinspektionen.