prot · G50955 · 1981-12-31 00:00:00 — Att sedan borgerliga regeringar har försökt följaupp den reformen har varit bra, så långt de har lyckats. Men de har ocksåmisslyckats i långa stycken. Sedan,, är det så att jag har läst anförande tidigare.Jag har nämligen läst det i tidningen m. fl. tidningar-det är encirkulärartikel av . Artikeln ger inte svar på frågorna, även omherr ordagrant läste upp den. Vadvi borde diskutera här är de frågor som jag har ställt och vad som ligger bakomutskottsmajoritetens text. Den här artikeln, och alltså , försöker bara dra dimridåer över sakfrågorna. säger att han inte förstår vad som ligger bakom vår kritik. Det ärdet som är problemet, att ni inte förstår att ni tar bort samhällsinflytandet,när ni avvecklar läromedelsinstitutet och överför registreringsansvaret ochinformationsansvaret till producenterna, till läromedelsförlagen. Skall detinte gå att begripa, att om man tar bort det organ som har samhällsinflytandetom hand och lägger uppgifterna helt i privata händer, så är det att avvecklasamhällsinflytandet? Någon logik har man väl rätt att kräva också av borgerligaföreträdare. Jaghar förstått att decentralisering är det som skall vara någon sortsgeneralargument från borgerHg sida för att klara den här frågan. Men om manprövar det argumentet, finner man att det är helt ohållbart. Man utgåregentligen från enbart en namnändring. Man ändrar namnet på de centralaläromedlen, som de kallas , fill basläromedel. Och detta skall innebära endecentralisering. Läs på s. 5 i utskottsbetänkandet, ! Därklargörs att basläromedel precis på samma sätt som centrala läromedel skallantas av centrala organ. Det heter i utskottsbetänkandet "att en centralstatlig myndighet bör fastställa vilka läromedel som skall vara basläromedel". Det anförs också i betänkandet att det "avbestämmelserna klart skall framgå att styrelsen för skolan endast får antasådana läromedel såsom basläromedel vilka central statlig myndighet harfastställt som sådana". Detär alltså helt klart på den här punkten att förhållandena skall vara precislikadana som f. n. Det är då ganska avslöjande att ni i är så fattigapå argument för era decentraliseringssträvanden att ni hävdar att baranamnändringar innebär decentrahsering. Vidaresägs - och det är det andra argumentet - att det på något vis skall bli merdecentralisering om kommunerna inte får den konsumentupplysning som ett samhälleligtorgan skall kunna ge dem. Man skall i stället helt lita påläromedelsproducenterna. Jag tror att även , om han ägnar dennafråga litet eftertanke, skall finna att den typen av argumentering är heltbefängd. Jagskulle vilja ställa en fråga till om en tidigare ståndpunkt somdet centerparfisfiska statsrådet har intagit. Hon sade, då hon var ordförandeför barnmiljörådet: "Vimåste värna om lärares och elevers intressen. Om ansvaret förläromedelsinformafionen helt skulle läggas på läromedelsföriagen skulle det innebära flera nackdelarför dem som köper in läromedel. objektiv informafionknuten fill produkfionsstöd för eftersatta sektorer är därför en nödvändighet. i skulle anse ett opartiskt organ som bevakarkvalitetsaspekterna på läromedel i skolan som onödig, är anmärkningsvärt." Jag undrar: Vad är det egentligen för felpå detta? Jag instämmer fullständigt i vad sade för ett årsedan. Men varför har och gjort en kovändning? Vad ärdet som är dåligt i det vi var överens om när vi byggde uppsamhällsinformationen om läromedel? Vad är det som är fel i vad , det som vi nu har följt upp i våra reservationer? 77 (vpk): Den kommunala självstyrelsen och den lokala friheten att fatta beslutökar inte, , när man minskar kommunala resurser. Det hade vianledning att påpeka även i debatten om gymnasieskolan i går. Det har vi haftanledning att påpeka i en rad tidigare debatter rörande ärenden inom skolansområde, där alltså har undandragit kommunerna resurser och samtidigttalat om att man för ned besluten till en lägre nivå, att man decentraliserar. Manmå skönmåla hur mycket man vill och kalla det decentralisering ellernärdemokrati - beroende på vilket statsråd en proposition kommer ifrån. Detblir inte mycket av det ändå, när det inte finns pengar eller andra resursersom möjliggör ett beslutsfattande. Läromedel är dyra, och de blir intebilligare av den tilltagande monopoliseringen på området. förläromedelsinformation har haft begränsade möjligheter och en snävt tilltagen ekonomi. Beaktar man detta kommerman fram till att institutet har fungerat bra efter omständigheterna. Vad finns det för anledning att ta bort SIL, SvenJohansson? Det har inte kunnat förklara för oss, i varje fallinte i sitt första inlägg. Vi ser därför med spänning fram mot hansförklaringar när han nu eventuellt kommer att tala om varför propositionen harkommit till, vad det finns för tankar bakom den, varför regeringen vill göraförändringar. Det gäller ju inte här att täcka in underskottet i statsbudgeten,utan det är en klåfingrig reform, som förstärker monopolbolagens inflytande ochförsvagar samhällsinflytandet. Vi vill gärna ha en redovisning av vad detfinns för politiska skäl till förändringarna. 78 (): En del av mitt anförande var citat avutbildningsministern. Hon har inte tillfälle att vara här . Däriåterfanns också hennes motivering för propositionen. Det ligger mycket av decentralisering i det här förslaget.Jag förstår att vpk och socialdemokraterna inte vill stödja det.Decentralisering är ju att flytta ut beslutsfattandet till de många sombesluten berör. Det här beslutet kommer att upplevas som positivt av lärare, eleveroch föräldrar. Man talar här envist om att samhället nu mister sittinflytande och ansvar. Man kan inte påstå det om man har läst propositionen.Samhället har kvar sitt ansvar och sitt inflytande. SÖ finns ju där som ettövervakande organ. Jag vågar påstå att det inte finns någon risk för dekonsekvenser som här utmålats. Jag vill inte på något sätt svara för det uttalande avstatsrådet som här har anförts. Jag känner inte fill det, och jag svarar inteför henne. När det gäller resurserna vill jag säga att jag tror attde kommer att finnas. Jag vill understrykaatt eftersom vi har så olika uppfattningar i den här frågan kommer vi intevarandra närmare genom att debattera den. Men jag är övertygad om att närbeslutet skall träda i kraft kommer de som är berörda av det att uppleva detsom stimulerande. De kommer att tycka att detta är en positiv sak. 79LENA (): Jag kan förstå om inte villdebattera frågan mera - det är nog ganska svårt att förklara förslaget om manintar den ståndpunkt som har, nämligen att ingen störreförändring sker genom förslaget. Om man däremot sade rent ut att man villeåstadkomma att de fria marknadskrafterna får ett ökat spelrum påläromedelsområdet och att man vill ge läromedelsmonopolen ytterligare utrymme,kunde det bli en ren debatt. Men den vill tydligen inte ta. säger att beslutet kommer att uppfattas sompositivt av lärare och elever. Jag kan upplysa om - det framgårockså av allafillgängliga förarbeten - att samfliga lärarorganisationer har sagt nej tillförslaget. Samtliga elevorganisationer har också gjort det. När man har gått uttill skolorna och frågat har man självfallet svarat: Vi vill ha en objektivinformation, en information som är neutral i förhållande till producenternasvinstintressen. Vi vill inte låta oss styras av dem. - Men det är det niföreslår i propositionen. Den följden är ofrånkomlig. Ordetdecentralisering kan i en riksdagsdebatt innebära precis vad som helst. Detborde inte få vara en kappa som man lägger över sina förslag. Man säger: Dethär betyder en decentralisering - därför skall det genomföras. Den som är emotdet som på det sättet påstås vara ett decentraliseringsförslag sägs sedan varaemot decentralisering! Nivill avveckla en verksamhet som ger konsumentupplysning till dem som skallvälja läromedel - elever och lärare i skolorna och kommunerna - en verksamhetsom skall ge stöd och hjälp i arbetet. När vi inte vill vara med om det kan detinte vara att motverka en decentralisering! Det är detta stöd som överhuvud taget gör det lokala arbetet möjligt. Det är det viktigaste. Vad ni härgör är att gå läromedelsproducenternas ärenden, och det är sorgligt att centernhar valt den vägen. Anf.80 (vpk): säger att den borgerliga majoriteten och oppositionenhar väldigt olika uppfattningar. Det är möjligt att det är så, men SvenJohansson har inte gått närmare in på det och förklarat vad som gav impulsentill den här propositionen. Detenda lilla som vi inom arbetarpartierna vill i anslutning till betänkandet äratt slå vakt om den organisation som finns och utveckla den till något bättre.Det är regeringen och den borgerliga utskottsmajoriteten som är klåfingriga ochvill ta bort . Och det är inte frågaom vilket samhällsinflytande som helst, som man kan decentralisera hur manvill. Det är faktiskt fråga om läromedelsgranskning och läromedelsinformation.Där skall detta samhällsinflytande, om det skall kunna fylla en funktion, kunnamäta sina krafter med de mycket starka producenterna, med stora monopolbolag,med de överväldigande starka producentintressena. Vilket spelrum ger man då dessa decentraliseradeorgan? Vilka resurser ger man dem om man tar bort institutet? 81 (); Läroboksproducenterna måste finnas. Enligt det nya förslaget skallallting granskas. Där finns inga kryphål för läroboksproducenterna.Informationen skall vara objektiv. Vad är det i förslaget som säger att deninte skall vara det? Vi anser att förändringarna i detta förslag är positiva. Somjag har sagt tidigare finns det delade meningar här, och vi går frimodigt utmed förslaget till dem det berör. Vi är övertygade om att de skall accepteraförslaget och se det som något positivt. Anf.82 (): Vad de borgerliga partierna vill är att två granskare skall granskaläromedlen, men någon läromedelsnämnd skall inte få ta ställning. Det är attförsvaga granskningen, menar vi. Påinformationsområdet vill ni avveckla den samhälleliga informationen. Ni villföra över den informationen på producentintressen. Då kommer det attuppfattas som en icke objektiv information. Producenterna är ute efter egenvinning. De har vinst- och konkurrenssyften, det kan vi aldrig komma ifrån,även om man tydligen i biandekonomiska värld inte ser det pådet sättet. 83 (vpk): Var, , finns förbättringarna? Beskriv gärna de påståddaförbättringarna litet tydligare än med det dimhöljda talet om decentralisering. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2, 4, 5 och 10 (fastställande av basläromedel, m. Utskottets hemställanbifölls med 306 röster mot 16 för motion 131 av m. fl. Mom.3 (uttalande om kostnadsfritt tillhandahållande av läromedel) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 159 för reservation 1 av m.fl. Mom.6 (riktlinjer för granskning av läromedel) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 159 för reservation 2 av m.fl. Mom.7-9 och 13 (riktlinjer för information om läromedel, m. Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 159 för reservation 3 av m.fl. Mom.11 och 12 a Utskottets hemställan bifölls. Mom. 12 b (generell avgiftsfinansiering av stödettill produktion av läromedel) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 159 för reservation 4 b av m.fl. Mom. 14(prisövervakning) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 159 förreservation 5 av m. fl. 7 § Kapitaltillskott till Svenska Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /82:19 om kapitaltillskott till Svenska (prop.1981/82:61). 84LENNART (): Detta ärende rör såväl principfrågor som storapenningbelopp. Jag tänker trots detta vara kortfattad. Det är, fru talman, nu helt klart att Svenska sig till raden av statHga förlustföretag. Detta är i och för sig ingenöverraskning för moderata samlingspartiet, som ställde sig avvisandetill att ett kommersiellt statligt oljebolag skulle inrättas. Det är nu fråga om betydande belopp, 670 milj. kr.Företaget har fått sammanlagt 575 milj. kr., milj.kr. i samband med energibeslutet alldeles före sommaruppehållet. Då var detinte tal om att företaget gick med stora underskott. Det handlade om attåstadkomma en förbättrad soliditet. I propositionen som avgavs är detemellertid fråga om "ansamlade underskott". Det är i och för sig anmärkningsvärt att en sådanförskjutning inträffat under en så förhållandevis . Man kan fråga sig om inte de utredningar om bolagetsframtida verksamhet som det nu talas om borde ha varit klara . Detrinner bokstavligen ut hundratals miljoner med nuvarande världsmarknadspriseroch nuvarande uppläggning av verksamheten. Några besked har inte stått att få beträffande beräknadeförluster . Vad som ställs i utsikt är en utredning till hösten1982 samt en dämpning och omläggning av råoljeportföljen . Från majoritetens sida accepterar man en utdragenanpassningsperiod för SP:s del. Visserligen kan man säga att en viss anpassningredan har inletts, nämligen den som syftar till att minska råoljekontraktensomfattning. Eftersom just dessa råoljekontrakt motiverats med att därmedSveriges försörjningsberedskap skulle främjas - ett i och för sig tvivelaktigtpåstående - blir i så fall effekten av den inledda anpassningen en försvagadförsörjningsberedskap. Därmed blir argumentet för ett bibehåHande av ettsvenskt oljeföretag av SP:s typ än svagare. Den försörjningsberedskap vi otvivelaktigt behöver här ilandet tillgodoses i första hand genom vårt omfattande oljelagringsprogram samtgenom de internationeHa överenskommelserna inom den s. k. oljeklubben. Det kanvara skäl i att erinra om att oljelagringskommittén f. ö. övervägde frågan omett s. k. prisbuffertlager men fann att nackdelar med kostnader klart övervägdefördelarna. protokoll 1981/82:53-55 Den dominerande andelen av landets olje- ochbensinförsörjning har skötts på ett utmärkt sätt avsex sju svenska dotterbolag till stora internationella företag. Därtill harkommit värdefulla insatser från Nynäs och OK. Konkurrensen har gynnatkonsumenterna. har haft tillgång till förhållandevis - jag villunderstryka förhållandevis - gynnsamt prissatt energi. Ett särskilt svensktstatsägt oljebolag är enligt vår mening helt enkelt överflödigt, ochavvecklingen bör därför inledas möjligt. Sammanfattningsvis, fru talman, noteras således attmajoriteten också hävdar att en grundlig omprövning av SP:s uppgifter ärnödvändig, men majoriteten är i avvaktan härpå beredd att pumpa in ytterligare670 milj. kr. plus att ta risken av fortsatta förluster, i första hand under1982. menar i sin reservation att SP är överflödigt,att vissa svenska nationella intressen kan tillgodoses med anlitande avbefintliga svenska företag, exempelvis OK och de mellansvenska kommunernasinköpsföretag, , samt - framför allt - att det är bråttom med att sparapengar. I den hantering av beredskapsfrågorna som på ena ellerandra sättet ändå måste ske kommer givetvis också överstyrelsen för ekonomisktförsvar att spela en betydelsefull roll, men avsikten är enhgt vår meningnaturHgtvis inte att överstyrelsen själv skall börja bedriva en verksamhet avden typ som har bedrivit. Med hänvisning härtill yrkas dels bifall till den moderatareservationen, innebärande ett nej till kapitaltillskott på 670 milj. kr. tillSP, dels en utredning om hur bolaget på ekonomiskt bästa sätt skall kunnaläggas ner. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 85 (): Det här är en mycketviktig fråga. Ärendet gäller - som sade - principfrågor, och detgäller mycket pengar - 670 milj. kr. Jag har därför skrivit ett anförande somjag har här - men som jag inte tänker hålla. Orsaken därtill, herr talman, äratt energiministern nu är i kammaren och skall delta i debatten och redogöraför sina synpunkter på propositionen. För att spara tid vill jag då endast sägaatt jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betänkande nr 19. 86Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Riktlinjerna för SvenskaPetroleums verksamhet drogs i huvudsak upp 1976 genom beslut om denstafliga oljepolitiken. Ett ökat statligt engagemang i oljeindustrin ansågsnödvändigt för att trygga försörjningen och minska sårbarheten. Det bedömdessom önskvärt att åstadkomma direkta avtal om leveranser av råolja med olikaråoljeprodu-centländer. Ett statligt oljebolag skulle underlätta möjligheternaatt sluta direkta avtal med olika producenter. Statsmakternaeftersträvade en effektiv organisation, som snabbt kunde byggas ut, omförsörjningsläget så krävde. gavs där en central roll.Bolaget tilldelades resurser för att bygga upp teknisk och marknadsmässig kompetens.Det förutsattes att bolaget skulle kunna bedriva verksamhet i alla led som ärbetydelsefulla ur försörjningssynpunkt. SvenskaPetroleums agerande ligger inom de ramar som statsmakterna då angav. Underoljekrisen kunde man gå in och trygga försörjningen för flera kunder somandra bolag av olika skäl inte kunde försörja. Motslutet av 1978 fick SP sitt första råoljekontrakt. Bakgrunden härfill var demarknadsstörningar som följde på krisen i . Detta blev inledningen fill ensnabb expansion av . 1979 har verksamhet baserats nästan helt påråoljekontrakt. Sådana har slutits med företag bl. a. i , , ,, och . Dessa kontrakt har i en del faH tecknats inomramen för överenskommelser på regeringsnivå. 1979års situation, med brist på råolja och kraftigt stigande priser, har emellertidnu avlösts av ett annat marknadsläge. Spotmarknadspriserna på råolja är lägreän priserna när det gäller de långa kontrakten. Och eftersom Svenska Petroleumskontraktsåtaganden varit större än de volymer som kunnat avsättas på marknaden,har en del av oljan sålts vidare på spotmarknaden. Det har lett till betydandeförluster. Att resultatet för SP skulle svänga mellan plus och minus som eneffekt av förhånandet mellan priserna i kontrakten och priserna påspotmarknaden var förutsett. Men att summan av förlusterna skulle bli så storsom redovisats i propositionen tror jag inte någon förutsåg vid den tidpunkten.Oljemarknaden är i sanning en nyckfull marknad. Sedanen tid pågår därför inom SP en nödvändig sanering av verksamheten. Det ärofrånkomligt att man anpassar råoljeimporten till vad som kan avsättas på densvenska marknaden. Jag kan dock inte instämma med dem som anser att vi inte behöverett statligt oljebolag. Qljemarknadenhar varit utsatt för starka kast '. Det finns ingen anledningätt räkna med något stabilare 1980-tal därvidlag. Dagens överskottssituationkan leda till ökad förbrukning och därmed till en marknadssvängning. Denpolitiska situationen i flera väsentHga oljeprodu-centländer kan också ledatill en snabb och dramatisk förändring. Därmedfinns, herr talman, motiven kvar för ett statHgt oljebolag. Svenska Petroleumbör även i fortsättningen enhgt min mening verka för att försörjningstrygghetensäkras. Detfinns dock all anledning att pröva verksamhet i ett störreperspektiv än vad som kan ske. Bolagets roll kommer därför, som haraviserats i propositionen, att tas upp till ingående prövning. Jag räknar medatt 1982 under höstsessionen skall kunna ta ställning till ettförslag från regeringen. och företagsledning håller f. n. på att ta fram ettunderlag för ett sådant regeringsförslag. Jag räknar också med att den sittande energimarknadsutredningenskall bidra med material. Utredningen analyserar möjligheterna för atttillgodose sina behov av importerad energi . Avslutningsvis vill jag understryka att man inom Svenska Petroleumvidtagit flera åtgärder för att förbättra resultatet. Dessa åtgärder kommer attfå full effekt först . av åtgärderna ger dock viss effekt redan under innevarande år. Det är isjälva verket det som ger mig anledning att nu ta till orda i den här debatten.Jag räknar nämligen med, utifrån information som jag har fått från SP:sstyrelse, att resultatet inte blir oväsentligt bättre än vad somförutsattes när propositionen skrevs. Det behöver därför inte bli nödvändigtatt ta i anspråk hela det belopp som föreslås avsätta för täckande avSP:s förlust. Regeringen kommer naturligtvis bara att utbetala vad som säkertkrävs för förlusttäckningen. Vidarevill jag informera om att jag efter att ha haft personlig kontakt medSaudiarabiens oljeminister har förhoppningar att det kontrakt somSvenska f. n. har med om råoljeleveranser kan upphöraföre kontraktstidens utgång. Det möjliggör en anpassning av SP:s försäljningtill de nuvarande förhållandena på oljemarknaden i och ger därmedförutsättning för ett väsentligt förbättrat resultat för SP . Bådeför innevarande år och finns det alltså goda förutsättningar för attSP:s resultat blir bättre än vad vi hitfills kunnat hoppas på. Att en sådanutveckling kan förutses hoppas jag är ett gott omen , att finnaglädje i på slutet av sista arbetsdag 1981. Anf.87 (): Vad statsrådet här nämnde är ju ett referat av propositionen,som jag kan vitsorda är en beskrivning av de motiv som legat bakom tillkomstenav bolaget. Det som var intressant var emellertid särskilt en upplysning somlämnades här men som utskottet icke fick, trots att utskottet frågade efterden, nämligen en bedömning av utfall. Den fråga som anmäler sig är naturligtvis vadbolaget skall med 670 milj. kr., om man inte behöver alla miljonerna. Anledningen till att informafionen inte har kunnat ges tidigare är attden inte har stått att få tidigare. Detta är en informafion från styrelsen somhar bHvit fillgänglig . Jag har velat ge kammaren denupplysningen innan beslutet fattas. Somjag redan har sagt kommer naturHgtvis inte mer att betalas ut än vad som behövsför att täcka den förlust som ändå uppkommer för SP under . Vidarekommer resultatet att bli väsentligt bättre än vad som hittiHs harkunnat förutses, när kontraktsfloran på det här viset nu kan saneras. Anf.89 (): Jag välkomnarnaturHgtvis statsrådets senaste uttalande. Detär så tänkt att skall få fillfälle vid en senare fidpunkt att ta delav en organisafionsutredning som berör bolaget. Jag viU uttrycka denförhoppningen att de ljusa bilder som här målas upp i en mörk skallvisa sig hålla inför den hårda verkligheten. Jagkonstaterar att bolagets roll f. n., sedan man har dämpat sina kontrakt och istort sett kunnat gå ur kontrakten med och , är mindreviktig ur beredskapssynpunkt . Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot 69för reservationen av m. fl. 8§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1981/82:105 av KarinNordlander (vpk) till jordbruksministern om livsmedelspriserna: Från till harpriserna på våra baslivsmedel höjts med . kommerde att höjas -enligt gjorda beräkningar - med . Förkonsumenterna betyder det i ökade utgifter förmatkostnader. För en tvåbarnsfamilj betyder detta en merutgift på matkontot medminst . Enbart mjölken, som beräknas stiga med per liter- och som är en nödvändighetsvara för barnfamiljer -, tar en stor del av densumman. Avdenna tusenlapp får bönderna som producerar våra baslivsmedel som ett resultatav jordbruksförhandlingarna direkt ca . Resten av tusenlappen hamnar hoshandeln och förädlingsindustrin. Men en stor del hamnar hos staten, dels genomslopade subventioner, dels genom ökad mervärdeskatt på de höjdalivsmedelspriserna. I takt med att Hvsmedlen fördyras ökar staten sinainkomster, då varje prishöjning i livsmedelskedjans oHka led beskattas. Enligtmin mening är det ett osunt skattesystem, när staten utnyttjar prishöjningar pålivsnödvändiga varor för att öka sina inkomster. I det här fallet är det ökadeproduktionskostnader för baslivsmedel som utnyttjas. Närsubventionerna av baslivsmedel infördes så var anledningen att subventionernaskulle utgöra en form av återbäring av mervärdeskattens effekter påmatkostnaden. har regeringen frångått den principen och låterprishöjningarna slå igenom fullt ut. försvinner ytterligare500 milj. kr. utöver de 550 milj. kr. som har avvecklats . Genom att köpkraften i vårt samhälle är såojämnt fördelad drabbar prishöjningar på baslivsmedlen orättvist. De somdrabbas hårdast är barnfamiljer och övriga grupper med små inkomster vilkatvingas att använda en större andel av sina inkomster till matinköp. När allafasta utgifter har betalats, återstår för många hushållskassan som en rörligdel.