prot · G50915 · 1981-12-31 00:00:00 — Så till den speciella frågan om bromsbanden. Det ärriktigt atl det finns asbestfria bromsband i marknaden för i varje fall deflesta personbilar. De är emellertid ännu inte helt tillfredsställandeutprovade. De olika projekt som Om användningen av asbest Om användningen av asbest talar om har karaktären avförsöksverksamhet. Vissa bieffekter har observerats som gör alt det inte äralldeles säkert att dessa material kan typgodkännas av trafiksäkerhetsverket.Det beror bl. a. på en viss ångbildning av bromsvätskan vid den högatemperaturen. Inom ramen för arbetet med nya föreskrifter föranvändningen av asbest har frågan om friktionselement behandlats med särskildprioritet i en särskild arbetsgrupp. I den har ingått representanter för såvälproducenter som arbetsmarknadens parter. Ett totalförbud kommer alt införas såsnart det är praktiskt möjligt. Som jag sade redan i milt förra inlägg rymmerju förslaget om nya föreskrifter möjligheten till ett generellt förbud. Jag tycker det är utmärkt att Metall har startat enkampanj på det här området, helt enkelt därför att man börpröva om något asbestfritt material är möjligt alt använda i stället för detmaterial som innehåller asbest. Till slut frågan om de handelspolitiska restriktionerna.Jag har svarat - och kan upprepa - att det inte är en praktisk väg att gå. Detär tvärtom en omväg atl gå via förhandlingar inom för att komma lill rättamed den här frågan. Jag menar atl vi kommer snabbare till målet, en asbestfrimiljö, genom atl använda arbetsmiljölagens möjligheter till förelägganden ochlill ständigt skärpta anvisningar. Det är naturligtvis ingen handelspolitiskfråga att skydda människors liv och hälsa. Det är för att påpeka att det är enomväg som jag har avvisat vägen över . 28SIVERT (): Del var bra atl arbetsmarknadsministernbekräftade att de forskningsresultat och de erfarenheter man har avasbestanvändning har varit vägledande och utgör grund för de skärptabestämmelserna när det gäller användningen av delta material. Samma syn bordetillämpas när nya forskningsresultat nås och nya erfarenheter vinns, exempelvis- söm jag nämnde i mitt första inlägg - vad gäller de små fibrernas farlighet.De möjligheter man numera har att mäta förekomsten av dessa fibrer i luftenborde leda till en omprövning av gränsvärdet med hänsyn till just de nyaresultat som kommit fram. Jag tror del är nödvändigt för att få en snabbpåverkan av användningen av asbesthaltiga material. Det är bra att arbetarskyddsslyrelsen utarbetar nyaföreskrifter för asbestanvändning, men vi har den bestämda känslan attpåtryckningarna från intressen utifrån har fördröjt detta arbete. Vi menar attden diskussion som förs i interpellationssvaret om att det är de tekniskasvårigheterna mer än annat som orsakat fördröjningen kan ifrågasättas. Detfinns enligt min uppfattning egentligen inga tekniska hinder, och diskussionenom atl man ur trafiksäkerhetssynpunkt skulle behöva stoppa användningen avasbeslfria bromsbackar kan jag inte begripa alls. finns bromsband ochbromsbelägg utan asbest till de allra flesta av de fordon, maskiner, kranar ochliknande som använder den här typen av utrustning. Asbestersätts med olika metall- och textilmaterial, som bedöms vara De här ersättningsmaterialen får användas. Del finns inga Nr 15 begränsningar från irafiksäkerhetsverket eller någon annan myndighet. Har den arbetsmarknadsministern någon annan uppfattning? 29 (vpk): <> q, användningen Arbetsmarknadsministern säger att han i stortsett är överens q, asbest med ossi sak, att han tycker all asbest är farligt och all åtgårder bör vidtas såsnart som möjligt. Men säger han: Egentligen har jag mycket småmöjligheter atl påverka arbetarskyddsstyrelsens handläggning, och SivertAndersson har större möjligheter. Ändå är arbetsmarknadsministern, åtminstone iinitiativskedet, ansvarig för lagstiftningen och de regler somarbetarskyddsstyrelsen skall arbeta efter. Man kan naturligtvis vara välvilligt inställd och överlämnasaken till arbetarskyddsstyrelsen för övervägande. Då vet vi vad som händer. Vivet att de olika intressena inte bara diskuterat frågorna-del år ett mycketsnällt ord. I arbetarskyddsstyrelsen pågår maktkamp i flera frågor. Den drivsframför allt från industrin, som verkligen kan utnyttja sina resurser för attutöva påtryckningar. på arbetarskyddsslyrelsen såger också: Vimåste naturligtvis ta reda på vilka ekonomiska konsekvenser våra beslut får.Det är vi helt enkelt skyldiga lill. Jag vet att industrin har många synpunkter som harekonomisk grund men som är kortsiktiga. De synpunkterna ställs mot vårarbetsmiljö, och del är där vi befinner oss. De sagesman jag har på dettaområde säger alt det är mycket besvärligt att få något gehör från myndigheterför ett aktivt agerande på denna punkt. De som befinner sig på golvet och villdriva fram åtgärder har svårigheter. Jag tycker att arbetsmarknadsministernborde fundera litet över detta: Är det så att lagstiftningen har brister, såatt den inte fullt ut kan tillfredsställa dem som vill hävda miljöintressena? Jag vill påstå att industrin, företagarna, hävdar sinaintressen på ett för dem förmånligt sätt. Just utifrån denna synpunkt måstearbetsmarknadsministern ha ett ansvar för att lagstiftningen utformas så. atlman kan driva bort asbest ur vårt arbetsliv och våra stadsmiljöer. Vi har intefått något klart och entydigt begrepp om huruvida de handelspolitiskadiskussionerna med kanadensare, och kommer att påverka oss. Arbetsmarknadsministernavvisar tanken att diskussionerna kommer att påverka oss, men kommer Sverigeändå, om frågan ställs på sin spets, att kunna motstå en utpressning som medföratt arbetsmiljön försämras? Om man skulle vilja vidta åtgärder som elimineraderåasbest och import av den skulle det gå all sätta gränsvärde noll. Då kunde,såvitt jag förstår, bromsband med asbest inte tillverkas. De klarar nuvarandegränsvärde men skulle inte klara ett gränsvärde satt till noll. Om mantillmötesgår LO;s krav på gränsvärde skulle man kunna eliminera asbest. Detvore ett bra sätt att lösa frågan. Om förhandlingarna i arbetarskyddsslyrelseninte leder till det resultatet, borde lagstiftningsvägen ge sådanaramar att vi kan få ett sådant gränsvärde. Det vore, tycker jag, en uppgift förden ansvarige arbetsmarknadsministern alt medverka till det. Nr 15 När det sedan gäller den senaste rapporten fick jaginget svar på frågan i Fred enH n vilken grad en sådan här larmrapportbeaktas. Vi interpellanter har, som 30 nktihp 1081 arbetsmarknadsministern skriver isvaret, deltagit i delta arbete, sett att skadorna minskat och settvilka krafter som rör sig. j har det kommit en larmrapport igenbeträffande , och , efter larmrapporter brukar det skenågonting. Kommer den alt förbigås med tystnad,eller tycker arbetsmarknadsministern atl den rapporten är så pass allvarlig attden bör föranleda åtgärder? Jag ser allvarligt på atl man försöker förringasjälva rapporten. Jag tar inte ställning till hur allvarlig den egentligen är.Den bekräftar bara att det finns asbest som är farlig. Man diskuterar nu vad som är farligast. Den diskussionenhar, som jag ser det, passiviserat oss tidigare. Det ser jagallvarligt på. Fastän arbetsmarknadsministern inte tycker att han har så stortinflytande, vore del ändå välgörande om han bekräftade att den varning som vifår genom rapporten måste följas upp. Lål mig börja med att säga om den rapport somåberopats, att det har använts en mätmetod som inte har använts tidigare ochsom har gjort det möjligt att mäta också de mycket små fibrerna. Det innebärnaturiigtvis alt det antal fibrer man kunnat räkna blivit oerhört mycket störreän tidigare. Det innebär emellertid inte att man tidigare skulle ha nonchaleratförekomsten av de små fibrerna, utan såväl de nuvarande som de kommande anvisningarnatar hänsyn till förekomsten av både de små och de större fibrerna. Det äralltså en felaktig slutsats att tro att det här var en okänd historia.Rapporten visar emellertid på nytt nödvändigheten av att ständigt driva nedanvändandet av asbest. De anvisningar som håller på att arbetas fram är alltsåett direkt och snabbt svar på nya rapporter om att riskerna med asbestingalunda är utplånade från arbetsmiljön. Rapporterna har också, som jag förut sade, drivit påanvändningen och framställningen av ersättningsmaterial, men dessa befinnersig, , på ett utvärderingsstadium, och ännu har ingen biltypgodkänts med asbestfria bromsband. Det hindrar inte att man naturligtvis sålångt det någonsin är möjligt bör i varje enskilt fall ersätta asbestmaterialmed asbestfritt material. I en artikel i har den här fråganbehandlats. Där säger den tidigare åberopade avdelningschefen iarbetarskyddsstyrelsen: Jag har inte sett några övertygande bevis för attasbesten kan bytas ut. Det är alltså expertis på högsta nivå med helaforskningsapparaten till sitt förfogande som ändå hyser dessa tvivel. Trots attdet förhåller sig på det sättet vill arbetarskyddsstyrelsen Inom ramen för ochmed stöd av arbetsmiljölagen driva på utvecklingen mot ett asbestfritt samhällegenom nya anvisningar. Jag är säker på att detta också kommer att driva på den Jag hyser förhoppningar om att vi inom en snar framtidhar ett annat läge där också resterande asbest som vi nu Nr 15 använderkommer att ha reducerats lill ett minimum, ty de anvisningar som Fredaeen den det härtalas om innehåller möjligheter till ett generellt förbud. Det år, 3Q , något annat än den handlingsförlamningsom ni talade _ om i ett tidigare inlägg. av asbest Anf. 31 (): När nu arbetsmarknadsministern hänvisar tillatt det inte finns några typgodkända bilar med asbeslfria bromsbelägg må detvara riktigt - det kan jag inte svara på. Men det beror naturligtvis på att densom importerar eller säljer den nya bilen inte har begärt typgodkännande av enbil försedd med asbestfria bromsbackar. Men det innebär inte att de inte finnsi handeln. Jag kan till arbetsmarknadsministern lämna över enfullständig katalog över vilka bilmärken del finns sådana hår bromsbackartillgängliga för. Man kan åka till en verkstad och få bromsbackarnautbytta, om man har en sådan bil. Felet är att det inte finns regler hår i landet sominnebär atl man får bort asbestbromsbanden som sitter i de nya och låt varatypgodkända bilarna. Jag är övertygad om att det inte skulle bli något somhelst problem att klara dessa bromsbackar genom en lypbesiktning. ty AB SvenskBilprovning har ju lill uppgift att bevaka att bilarna inte ändras på sådantsätt att de avviker från de typbesiktigade fordonen så atl de utgör entrafikfara. Det har, såvitt jag förstått, inte framförtsnågra anmärkningar mot bilar utrustade med bromsbackar som varit asbestfria.Tvärtom finns det många som vittnar om att bromseffekten är bättre med de nyabackarna och att de håller två till längre än de backar sominnehåller asbest, låt vara att del inköpär litet dyrare. Det är väl därför sombilhandeln är motståndare till att man inför de här för kunden så myckel bättrebromsbeläggen. Jag upprepar en fråga till arbetsmarknadsministern, ochjag gör detta påstående. Del vore bra alt få höra om det är rätt eller fel. finns bromsband och bromsbelågg ulan asbest till de flesta fordon samtmaskiner, kranar och liknande. Asbest ersätts med olika metall- ochtextilmaterial som bedöms vara ofarliga. Dessa ersättningsmaterial får användas.Det finns inga begränsningar från irafiksäkerhetsverkets eller någon annanmyndighets sida när det gäller sådan användning. Är detta påstående rätt ellerfel? 32 (vpk): Den sista fråga som ställerär ju viktig ur den synpunkten att anvisningarna - om hans påslående är riktigt- måste driva fram en utveckling mot ett asbestfritt samhälle. Problemet ärdock enligt dem jag samtalat med på verkstadsgolvet att anvisningarna inteföljs av företag och att det inte finns några rekommendationer alt följa dem.Trots allt finns, vad jag kan förslå, en del undantagsbestämmelser som medger fortsattbruk av asbest i del nva förslaget till asbestföreskrifter. Jag har då den Om användningen av asbest förhoppningen alt arbetsmarknadsministern med all kraftser till alt anvisningarna påverkas i en positiv riktning. Jag vill sedan ta upp frågan om de internationella påtryckningarna.Det kan hända alt det tidigare funnits starka påtryckningar, men de har i varjefall inte funnits i debatten under 1970-lalet. Det kan nu sägas att helavästvärldens ekonomi är i kris, säkert då även asbestindustrins. Del betyderatt man försöker slå vakt om varje liten marknad som finns. Dessutom bedömerman att har en sådan vägledande roll för andra länder att det ärviktigt att fattar sådana beslut atl frågan om användningen av asbestinternationellt sett får en vettig och riktig bedömning och atl detta inte fårstoppa exporten av varor till tredje världen. har också ettinternationellt ansvar vad gäller arbetsmiljön och kan inte bara bedöma fråganur handelspolitisk synpunkt. Jag vill sedan ta upp frågan om importstopp eller inte.Jäg tycker själv att den bästa åtgärden är ett importförbud om vi anlägger enhelhetspolitisk syn på frågan. Men när arbetsmarknadsministern gör denbedömningen atl arbetsmiljölagen ger tillräckliga möjligheter att genomföra ettförbud, förutsätter jag att han agerar med all den kraft han kan ha för atl detblir på det sättet. Det måste bli följden av ett sådant uttalande. Om intearbetarskyddsstyrelsen anser sig ha tillräckligt spelrum att göra det, måstearbetsmarknadsministern gripa in och ändra lagen så att det blir del resultatjag här åsyftat - det förutsätter jag. Jag har ingen anledning att bestridariktigheten i påståenden om förekomsten av de material hannämner. Just för att de är så många och finns för så många bilmärken är detutmärkt att Metalls medlemmar runt om i landet har ögonen på det här ochställer frågan vid varje särskilt tillfälle om det är nödvändigt alt användaett asbeslmalerial. Det är emellertid inte riktigt hela sanningen. Del är santdet som här läser upp, men det är kanske inte hela sanningen.Till detta kommer ju att en hel del av dessa material måste utvärderas för skall vara säker på att de håller vad man lovar och att de sedan kan liggatill grund för strikta anvisningarom atl andra asbeslmalerial inte fårförekomma. Det är den konflikten när 1. ex. trafiksäkerheten inte får sältas ifara som vi naturligtvis måste la hånsyn lill, innan förbudet kan gälla heltgenerellt. är emellertid de nya anvisningarna på väg, och med stödav den nya arbetsmiljölagen kan restriktionerna i denna del skärpas. Jag hyserdärför gott hopp om att mängden asbestmaterial snabbt kommer att nedbringas.Som jag sagt har mängden asbeslmalerial minskats mycket kraftigt under desenaste åren. Jag tycker alt det är utmärkt, , omSverige är vågledande i den fråga det hår gäller, dvs. alt vi kan medverka annan syn också i andra länder. F. n. vet vi att man i flera andra länderinte hyser samma rädsla för användandet av asbest som vi gör. Kan vi få tillstånd en minskningav asbest inte bara i utan runt om i världen genom att vara föregångare,är det ett utmärkt resultat av anvisningarna, som trots allt är den motiveradeför att skydda svenska arbetare och tjänstemän. Får detta till följd att vi också indirekt kan skydda andra ute i världen är det ett utmärkt av asbest Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades Skrivelsen och propositionerna 1981/82:20 till näringsutskottet /82:40 till lagutskottet /82:41 till justitieutskottet /82:47 till civilutskottet 1981/82:50 lagförslagen 4-7, 9, 10och 12-15 till lagutskottet i övrigt till socialförsäkringsutskotlet 5 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:67till socialutskottet /82:68 lill utrikesutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelsen 1981/82:19 om särskild fastighetstaxering, m. m. 1981/82:45 om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall 1981/82:46 med redogörelse förtillämpningen av terroristlagstiftningen 7 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1981/82:1om justitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till 1981/riksdag 1981/82:8 om pensionsbestämmelsernaför riksdagsledamöter /82:9 om granskning av riksdagensförvaltningsstyrelses verksamhet för 1980(redog. 1980/81:21) 1981/82:6 om ändring i tulltaxan (prop. 1981/82:11) 1981/82:5om översyn av mönsterskyddslagen 1981/82:6om vissa palenträtlsliga frågor 1981/82:1 om erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken m. m. 1981/82:2 om dokumenten rörande baltutlämningen1981/82:3 om den alliansfria rörelsen /82:4 om biblar till Sovjetunionen1981/82:5 om etiopisk kyrkoledare 1981/82:6 om kontakter med gammalsvenskbyborna 1981/82:1 om ATP-rätl för föräldrarsom vårdar egna barn i hemmet (prop. 1980/81:204) 1981/82:2om vissa frågor om äldreomsorger m. m. 1981/82:4om tillsyn över utrustningen på lekplatser 1981/82:6om vissa läkemedelsfrågor 1981/82:9om åtgärder mot omskärelse av kvinnor 1981/82:1 om utredningen av fartygsolyckor 1981/82:1om ändrade regler för behörighet som elinstallatör 1981/82:2om internationella karteller, m. m. 8 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1981/82:65 av (vpk) lill arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iJämtlands lån; I är andelenförvärvsarbetande i industrin , medan hela riket har30 %. Länetkännetecknas av ett stort antal småföretag. Förvärvsfrekvensen för män är lägsti hela landet och bland de lägsta för kvinnorna. Trots detta går nuarbetslösheten mot rekordhöga tal. 1 uppgick antaletarbetslösa lill 2 587 personer. Siffran skall jämföras med 1 940 motsvarandetid 1980. finns en klar tendens till minskat antal lediga platser.Antalet varsel ökar kraftigt - från 13 företag med 158 berörda 1980 till 29företag med 496 varslade för uppsägning . Korlidsvecka harinförts för 531 arbetstagare . har många varsel inte gått iverkställighet, men så blir inte fallet . Ett av skälen härtill torde varade minskade möjligheterna att med' statliga bidrag bedriva utbildning av denpermitteringshotade personalen, Länets struktur med av befolkningen boende iÖstersund och ett antal mindre tätorter - ofta litande lill någon småindustri,t. ex. sågverk som enda sysselsättningsbas - innebär aft ett bortfall avarbetstillfällen blir förödande för dessa mindre orter. Det föreligger ocksåbetydande avsättningsproblem för sågade trävaror liksom för snickerier ochirähusfabriker. På grund av de långa avstånden kan man i inte räkna medpendling till någon närbelägen arbetsmarknad. Av de arbetslösa utgöres hela45 %av ungdomar , och tillgången på lediga platser för ungdomar utanutbildning och erfarenhet är mycket liten. söker ordna medlärlingsutbildning, men har stora svårigheter att få företagen att ställa upp.Tidigare har den offentliga förvaltningen expanderat och ökat antalet tjänster.Nu sker även här en stagnation. Sammanfattningsvis måste man nu konstatera alt krisen slårallt hårdare mot länet. Knappast någon bransch är oberörd. I textil är lägetovisst och personalreducering sker. Samma sak med livsmedels- ochverkstadsindustri. I sistnämnda bransch har en kraftig försämring skett sedanföregående år. Slutligen kvarstår problemen för byggnadsverksamheten underkommande vinter och vår då arbetslösheten synes bli större än . Om de växande problemen skall kunna angripas fordrasenligt de flesta bedömningar betydligt ökade resurser för t. ex.beredskapsarbeten. På fordras givetvis kraftfulla åtgärder då detgäller regional- och näringspolitik. Jag vill mot bakgrund av det anförda ställa följande frågalill arbetsmarknadsministern: Planerar regeringen några särskilda åtgärder med anledningav den växande arbetslösheten i ? 1981/82:66av () till industriministern om verksamheten vid i ; De anställda vid har i olika sammanhang påtalat företagets allvarliga problem och krävtinsatser från ägaren, staten, för alt säkerställa företagels framtid.Regeringen har dock inte visat någon större vilja atl aktivt bidra lill enutveckling av företaget. De farhågor som de anställda har givit uttryck för har nubesannats. Efter en avslutad förhandling om att dra ned antaletanställda med 200 kom i går beskedet atl företaget har för avsikt atl minskasysselsättnigen med ytterligare 630 personer. Detta innebär sammantaget näranog en halvering av personalen vid . Neddragningen kommer att föra med sigutomordenligt svåra problem för de anställda och deras familjer och för Motalakommun. Beslutet ställer också frågan om företagets framtid över huvud taget påsin spets. Beslutet ger en antydan om att företagsledningen har misslyckats medatt utveckla de expansiva delarna av verksamheten. Staten hargått in med avsevärda belopp i . Avsikten med de statliga insatserna har varit att genom utveckling säkerställaföretagels framtid och erbjuda trygga jobb ål de anställda. Jag vill därförfråga industriministern; Innebär beskedetom en ytterligare nedskärning av sysselsättningen vid alt de tidigareambitionerna om att utveckla verksamheten har övergivits? Vilka initiativtill åtgärder kommer industriministern att la för alt förbättra företagetssituation och förhindra att den kraftiga personalnedskärningen behövergenomföras? 19Hl/H2:67 av () till försvarsministern omberedskapen mot kränkning av svenskt territorium: Det faktum att främmande ubåtarkunnat ta sig in på svenskt vatten och nå långt in i ett av våra viktigastemarina skyddsområden utan att upptäckas har väckt stor oro hos svenska folkel. Med anledning av det inträffade anhåller jag att få ställaföljande fråga till försvarsministern; Anser försvarministern att vårberedskap mot otillbörligt kränkande av svenskt territorium och därmed ocksåett utforskande av våra försvarsanläggningar är tillräckligt god? 1981/82:68av () lill utbildningsministern om regeringens inställninglill avgiftsfria boklån i folkbiblioteken: har i enskrivelse till kulturnämnder och biblioiekssty-relser i landets samtligakommuner lämnat en redovisning kring frågan om avgiftsbeläggning avfolkbibliotekens service. Av denna redogörelse framgår atl statsmakterna vidfiera tillfällen betonat viklen av alt folkbiblioteken tillhandahåller böckeravgiftsfritt. I samband med atl kravet på avgiftsfria lån som villkorför statsbidrag togs bort anförde departementschefen; "Sådana tillbidraget bundna normerande bestämmelser som medverkat till alt inarbetaprinciperna om avgiftsfria lån och interkommunal låneräll torde inte längrevara erforderliga. De torde vid folkbiblioteksväsendels nuvarandeutvecklingsnivå ingå i den allmänt vedertagna målsättningen för verksamhetensutformning." kulturutskott framhöll i betänkandet KrU1972:22 som sin principiella uppfattning att den bok- ochinformationsförmedlande service som folkbiblioteken traditionellt ger ej börvara avgiftsbelagd. 1 sitt betänkande med anledning av proposition 1977/78:114skrev kulturutskottet; "En avgiftsbeläggning av den service sombiblioteken traditionellt ger bör inte aktualiseras." 1 den nämnda skrivelsen till kommunerna erinrar kulturrådetom bl. a. dessa uttalanden från och regeringen. Skrivelsen avslutasmed att "finner atl den såväl i vårt land som internationelltsedan länge fastlagda principen om fri tillgång till folkbibliotekens servicehar stor kultur- och utbildningspolitisk vikt. Det är enligt rådets meningangeläget att denna princip inte frångås med hänvisning till ett tillfälligtkärvt ekonomiskt läge." Med anledning av denna skrivelse från statens kulturrådhar vänt sig till regeringen för att få kulturrådetsåtgärd prövad "mot bakgrund av innehållet i kungörelsen om begränsning imyndighets rätt atl meddela föreskrifter, anvisningar eller råd". I dennakungörelse föreskrivs atl statlig myndighet inte ulan att underställaregeringen frågan får ge ändrade eller nya föreskrifter eller råd. Av regeringens beslut framgår attregeringen anser att inte bör göra uttalanden av den art somförekommit i frågan om avgiftsfria boklån. Detta kan tolkas så att regeringenanser att uttalande i denna fråga inte längre äger full giltighet. Det är enligt min mening mycket angeläget att slå vakt omden avgiftsfria bokutlåningen vid folkbiblioteken.