prot · G509151 · 1981-12-31 00:00:00 — Att vi inte är eniga och inte alls delar den här mer ellermindre påstådda enigheten som råder, beror på att vi blir stärkta i vårkritiska uppfattning, och vi anser att människor måste lära sig att se merkritiskt på teknologin. Vi blir stärkta i denna vår uppfattning när vi hörordvalen och lyssnar till sättet att resonera här frånutskottstalesmännens sida. Vad är det de talar om, vad är det för ord de använder?Jo, de talar om att man skall anpassa saker och ting, man skall anpassamänniskor. En talare säger t. o. m.: Hur skall vi lära människorna att uthärdaföljderna av datatekniken? Man talar om att det är så svårt att förutsäga sakeroch ting. Man talar om att vi måste ha en flexibel arbetsmarknadspolitik, dvs.vi skall kunna flytta folk så som kapitalet vill och behöver, för att uttryckadet på rak och ren svenska i stället för på den härarbetsmarknadssvenskan somär så på modet i alla etablerade kretsar. Men inte en enda människa säger ettljud om att denna massutslagning av arbeten, som man i förbigående noterarkommer att inträffa, skulle leda till exempelvis en radikalarbetstidsförkortning- att det skulle vara ett bra sätt att skydda dearbetandes levnadsstandard när jobben hotas. talar friskt och frejdigt om att det härkommer att hjälpa oss till en väldig tillväxt. Finns det någon ansvarsfullmänniska som ser ut över världen och tror att det industriellaproduktionssystemet - vare sig det nu finns i planekonomier i ellerdet finns i kapitalistiska ekonomier i väst - kommer att kunna fortleva på denhär planeten med den typen av fillväxttänkande? Jag tycker detta är aspektersom borde ha funnits med, och det är torftigt att de inte diskuterasrikhaltigare. 91 () replik:- Jag har lyssnat på i dagoch på nytt tagit del av det hon sade vid debatten , och jagupplever att anslaget är något annorlunda. Jag kan t. ex. peka på ett yttrandeav , nämligen det där hon säger ja till vettiga rationaliseringar.Sedan följer vissa villkor med den kommunistiska doktrinen som Marie-AnnJohansson representerar. Men det faktum att man ändå kan säga ja till vettigarationaliseringar har jag upplevt som positivt. Och över huvud taget har jagupplevt anslaget som mindre teknikfientligt. När detgäller medbestämmandefrågorna så diskuterade vi även dem för ett ochett halvt år sedan. Jag sade vid det tillfället att vi har haft enmedbestämmandelag i fyra som fungerar bra på en del håll och dåligt påandra håll. Jag tror att det kommer att ta innan den fungerar helttillfredsställande. Men så som lagen har konstruerats - och bakom den står allapartier, i varje fall de fyra demokratiska - finns det väldigt storamöjligheter att utnyttja den när nyheter eller förändringar införs på ettföretag. Det kan gälla en maskin, en omorganisation eller något annat, ochlagen gäller således även ny teknik, dvs. i detta fall datateknik. Och jagmenar att i ett sådant fall skall man kunna utnyttja lagen. Får jag påminna om att vi ganska , alldeles förejul, hade en debatt om medbestämmandet.Skulle vi komma på någonting som skullekunna vara ännu mer tillfredsställande när det gäller medbestämmande vidinförandet av exempelvis ny teknik kommer det att finnas utrymme för det i denbehandling som har uppskjutit . Jag tror inte att jag skall ge mig in i den stora ochglobala debatt som tydligen önskar sätta i gång, utan jag villnöja mig med detta . 92 (vpk) replik: Vi har aldrig sagt nej till rationaliseringarsom är vettiga ur företagens och de anställdas synpunkter, som jag sade. Dethar vi också redogjort för i vår motion med anledning av dagens proposition.Jag minns inte exakt hur vi uttryckte det i den motion som låg till grund fördebatten 1980, men det var något liknande. Att då tyckte sigskönja teknikfientlighet berodde förmodligen på att han då inte ville diskuterasakfrågan med mig. Jag har ett svagt minne av det. Vi har haft en debatt ommedbestämmande , men att vi av det skälet inte skulle behöva ta uppfrågorna är märkligt, , då det har lagts en proposition påriksdagens bord som i flera avsnitt innehåller en hel del om de anställdasinflytande och medbestämmande. Det gäller både bil.l och bil. Vpk väckerförslag i anslutning till denna proposition, och det gör i och för sig ocksåsocialdemokraterna. Nog är det märkligt, , att de förslagen intebehandlas i samband med propositionen. Det urskuldas inte av att vi har haft endebatt i den här frågan. 93JÖRN (vpk) replik: Låt mig bara först korrigera ett rent sakfeli senaste replik. Han säger att de demokratiska partierna istort sett är överens i den här frågan. Nej, ett av de demokratiska partierna,nämligen kommunisterna, har en annan grundsyn på de härfrågorna. Jag ber att noggrant och för framtiden notera dettaförhållande, så att han är noga med sin terminologi nästa gång vi möts i endebatt. Han vill inte ta upp en global debatt med mig, säger han.Nej, jag har inte varit så ambitiös att jag har försökt starta en global debatti en treminuters- replik.Jag sade bara att jag noterat att hela språkbruket i den här debatten, somspråket har använts av de partirepresentanter som representerar partier somsitter i utskott, vittnar om en i stort sett passiv syn på denna fråga. Dethandlar om att anpassa, att vara flexibel, det handlar om att flytta människoroch förändra deras tillvaro i grunden. Till förmån för vad? Till förmån för enteknologisk process som, vilket ingen vågar säga i den här kammaren mer änvänsterpartiet kommunisterna, styrs av några få mycket stora multinationellakoncerner, som dessutom är mycket starkt engagerade i världens rustningsindustrioch låter sin teknologiska forskning och utveckling- sin teknologiskabegreppsbildning, så att säga- i hög grad formas av dessa militärstrategiskakopplingar och militärstrategiska intressen. När man då hör talas om att vimåste styra den här processen på ett demokratiskt sätt, att vi måste hademokratiskt medinflytande, utan att det sägs ett ljud om dessa faktiskamaktförhållanden, undrar man hur högt över verkligheten ett utskott och en kammarmajoritetkan komma. Det är detta vi borde ha diskuterat. Vi fick ett handfastexempel på amerikanarnas sätt att trycka på och svenskaföretag när det gäller vad de får lov att saluföra på dataområdet till andranationer. Vi har fått maktsituationen handfast manifesterad för oss för någradagar sedan. Ändå vägrar man att tala om vad de multinationella koncernernabetyder, och hur de inskränker möjligheterna att över huvud taget få rätsida pådenna process. Detta maktproblem måste lösas om det skall vara någon mening medatt tala om att , statsmakten, fackföreningsrörelsen, de arbetande istort, skall ha någon chans i den här processen. 94ALF WENNERFORS (m) replik: Jag tycker faktiskt att det finns skäl attsäga ytterligare några ord med anledning av vad framförde. Hansäger att det är en passiv inställning han möter här i kammaren. Men snällaJörn , här har tre utredningar arbetat med dessa frågor , härhar proposition lagts, kallad samordnad datapolitik, här har väckts motioneroch här har flera utskott arbetat med frågorna! Jag kan inte alls finna någotuttryck för passivitet i de utskottshandlingar som vi har fått till behandlingi kammaren. Jag tycker faktiskt att går till mycket storöverdrift. Dessutom märker jag återigen litet av denteknikfientlighet som präglat vissa av kommunisternas uttalandentidigare och som jag då hängde upp mig på i debatten. Men jag trodde att deninställningen var borta. Jag frågade vid det tillfället:Vad sade ni kommunister om den fantastiskt omvälvande strukturförändring som vifick uppleva när jordbruket minskade från sin tidigare omfattning? avsvenska folket levde av jordbruk, och då räckte ändå inte livsmedlen till! lever av svenska folket av jordbruk. Den tekniska utveckling som dennäringen har genomgått har inte många brytt sig om, i varje fall intevänsterpartiet kommunisterna, utan den har vi fått klara ändå. Och vi skallkomma ihåg att de som sysslar med svenskt jordbruk kan åstadkomma såmycket produkteratt vi t. o. m. kan exportera livsmedel. Det är alltså en fantastisk tekniskutveckling som vi har upplevt och som har kommit både vårt land och vårt folktill godo. Här har vi en ny typ av teknisk utveckling. Det vill tillatt vi säger ja till den och tar vara på alla de möjligheter som finns. Och jagtror att de som sätter sin prägel på det arbetet också tar hänsyn till det somJörn kallade faran för de stora multinationella företagen. Talmannen anmälde att och Marie-AnnJohansson anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 95ARNE (): behandlar ibetänkande nr 15 en del av regeringens proposition om samordnad datapolitik.Huvudlinjerna i propositionen har behandlats inom finansutskottet, och somframgått av debatten finns en bred uppslutning kring de huvudlinjer för engenuin svensk modell för datoriseringen i samhället som statsrådet inledningsvis pekat på. Det finns inget enkelt samband mellan datorisering ochsysselsättning. Vissa jobb försvinner, en hel del nya kommer. Den totalasysselsättningsnivån i ett land förklaras av ett komplext samspel mellan enrad faktorer, där införandet av ny teknik bara är en sådan faktor. I synnerhet utrikeshandeln har på många håll bedömts spelaen sådan nyckelroll att datateknikens effekter på sysselsättningen närmast haruppfattats som en följd av hur resp. land lyckats utnyttja tekniken för attförbättra sin handelsbalans. Datateknikens användning måste också ses i sittsamhällsekonomiska sammanhang. Sysselsättningen bestäms främst av faktorer somden internationella ekonomiska utvecklingen, vårt näringslivs konkurrenskraftoch förmåga till förnyelse, vår ekonomiska politik och sammansättningen av deninhemska efterfrågan på varor och tjänster. Datateknikens direkta effekter på den totala sysselsättningenär sannolikt små i jämförelse med den totala omsättningen på arbetskraft ochövriga förändringar på arbetsmarknaden. Bortfall av arbetstillfällen vid datorisering är inteliktydigt med att jobben vid ett visst företag skulle ha funnits kvar omdatatekniken inte introducerats. De sammanlagda effekterna av olika slags rationaliseringaroch strukturförändringar kan emellertid leda till mycket stora påfrestningarpå arbetsmarknaden genom att vissa grupper, yrken och regioner är särskiltutsatta. Detta ställer sammantaget krav på en fortsatt högarbetsmarknadspolitisk beredskap, så att hela arsenalen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder kan sättas in vid behov.Arbetsmarknadspolitiken måste också präglas av stor flexibilitet och beredskapinför oväntade förändringar. När det gäller de delar som behandlats iarbetsmarknadsutskottet kan vi också notera en bred uppslutning kringregeringens förslag. Utskottet godtar således regeringens förslag om att AMSskall ges rätt att lämna bidrag på . till mindre och medelstoraföretag som utbildar anställda för nya uppgifter i samband med datorisering. Genom denna åtgärd ges också de mindre företagen - de medmindre än 200 anställda - möjligheter att på ett bättre sätt än vad som annarsskulle vara fallet utnyttja datatekniken för att öka såväl produktiviteten somlönsamheten och därmed konkurrenskraften. För de anställda innebär möjlighetentill utbildning för förändrade arbetsuppgifter också en möjlighet till tryggarejobb. Utskottsmajoriteten avvisar därmed den moderatapartimotionen, där det yrkas avslag på propositionen i denna del. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om attändra reglerna för dispositionen av arbetarskyddsfondens medel förmedbestämmande- och styrelserepresentantutbildning så att medlen kan utnyttjasför det femåriga utvecklingsprogram som arbetarskyddsfondens styrelseföreslagit. Syftet med detta program är att genom utvecklingsarbeteoch försöksverksamhet samt insatser för utbildning ge ett mer konkret underlagför att utnyttja datorer i produktionen under socialt acceptabla villkor. Utskottet godtar även regeringens förslag om att under entreårsperiod tillskjuta 4,5 milj. kr. till arbetarskyddsfonden för att användasinom det planerade utvecklingsprogrammet för bättre arbetsmiljö ocharbetsorganisation vid utnyttjande av datorer i arbetslivet. Inriktningenskall vara att öka medinflytandet för de anställda på arbetsplatsen. I den socialdemokratiska partimotionen nr 2408 yrkas attden s. k. BAMU-verksamheten skall återupptas. Jag vill i detta sammanhang pekapå att så sent som i samband med debatten kringarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 21 behandlade och avslog en annansocialdemokratisk motion med samma innehåll. Utskottet anförde då: "Det fanns starka skäl för attverksamheten avvecklades. Utöver vad som anförs i motionen om tidsödandehanteringsrutiner och verksamhetens begränsade volym kan nämnas denprincipiella invändningen att utbildning av anställda primärt bör åliggaarbetsgivaren samt dessutom att beredskapsarbetet inte ledde till varaktigtarbete för ersättaren." Det finns enligt utskottsmajoritetens uppfattning ingenanledning att ändra den uppfattning som vi hade . Socialdemokraterna föreslår också i samma motion att 10miljoner skall disponeras av arbetarskyddsfonden för utbyggd facklig utbildningrörande datoranvändning. Utskottet delar här föredragande statsrådets uppfattningatt kostnaderna för utbildning av förtroendemän och anställda i ny teknik börbekostas av arbetsgivarna och inräknas i övriga investeringskostnader i sambandmed införande av ny teknik. När detgäller det socialdemokratiska motionsyrkandet om arbetarskydds- styrelsens och yrkesinspektionens uppgifter inom detdatatekniska området pekar utskottet i sin skrivning på attarbetarskyddsstyrelsens verksamhet på detta område har en inriktning somsammanfaller med vad som begärs i motionen. Något tillkännagivande frånutskottets sida i denna del är därför inte nödvändigt. Vad gäller motion 2403 från med förslag omatt datadelegationen genom tilläggsdirektiv skall ges i uppdrag att utarbeta enhandlingsplan för en bred datautbildning inom arbetslivet vill jag peka på attdet enligt utskottets mening redan torde ligga inom ramen för datadelegationensuppgifter att följa utvecklingen på detta område och ta erforderliga initiativ.Det innebär att utskottet inte har ansett det vara nödvändigt att ställa sigbakom krav i motionen. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter och avslag på reservationerna. Kammaren beslöt att förhandhngarna skulle fortsättas . 13 § Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:219Förslag till hälsoskyddslag, m. m. 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:409 av () till statsrådet om utbildningen av förskollärare till lågstadielärare: En utbildad förskollärare somönskar bli lågstadielärare kan - enligt uppgift - inte tillgodoräkna sig någondel av förskollärarutbildningen vid en utbildning till lågstadielärare. Med anledning härav hemställs att till skolministern fåställa följande fråga: Är skolministern beredd attmedverka till att förändringar kommer till stånd i här berört avseende? 1981/82:410av () till statsrådet till synskadade: I proposition 1976/77:87 påpekasatt statliga myndigheter har skyldighet att informera också handikappade. Detinnebär att information i viss omfattning måste göras tillgänglig inläst påband för bl. a. synskadade. Detta beaktas ännu inte av myndigheterna itillfredsställande mån. Därför vill jag fråga hälsovårdsministern: Vad avser regeringen att göra föratt myndigheterna inom ramen för sina Nr 151 informationsresurser i större omfattning skall framställa information till- den gänglig för synskadade? 1981/82:411av () till socialministern om åtgärder med anledning av ökadekostnader för socialbidrag: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta med anledning av den stora ökningen av socialbidragskostnaderna? 1981/82:412 av () tillarbetsmarknadsministern om den planerade kriminalvårdsanstalten i : Trots det svåra arbetsmarknadslägeti - och då framför allt i med ett flertal arbetslösabyggnadsarbetare - har regeringen inte fattat något beslut om en nybyggnad avkriminalvårdsanstalten i . Det är även ur arbetsmiljösynpunkt synnerligen viktigt atten ny anstalt kommer till uppförande möjligt. Medanledning härav ber jag att få ställa följande fråga: Avser arbetsmarknadsministern att vidta sådanasysselsättningsfrämjande åtgärder att byggandet av kriminalvårdsanstalten iYstad kan påbörjas ? 1981/82:413 av () till socialministern omåtgärder med anledning av ökade kostnader för socialbidrag: Socialnämndernas utbetalningar harunder senare tid ökat starkt i de flesta kommuner enligt uppgifter i massmediaoch förhandsuppgifter från . Detta är naturligtvisoroande och en indikator på att löner och socialförsäkringar inte når upp tillde belopp som enligt normerna är lägsta gräns för att få socialbidrag. Med anledning av dessa uppgifter ber jag att tillsocialministern få ställa följande frågor: Ärsocialministern villig att lämna en redogörelse för kommunernas utbetalningarav socialbidrag såvitt avser antal personer, bidragens tidslängd ochsammanlagda kostnader? Ärsocialministern vidare villig att redogöra för troliga orsaker till ökningen? Ärsocialministern dessutom villig att redogöra för vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att minska de totala kostnaderna för socialbidragen, utan attdärför minska storleken av det enskilda bidraget? 1981/82:414 av () till socialministernom rabatter på tandtekniska arbeten: 7 protokoll 1981/82:151-153 Det finns uppgifter om atttandtekniker erbjuder privatpraktiserande tandläkare rabatter på tandtekniskaarbeten. Enligt erbjudandet kan rabatten, som uppges vara helt skattefri, uppgåtill . I de fall dessa rabatter inte dras av påtandvårdsräkningarna till försäkringskassorna kommer tandvårdsförsäkringen attfå svara för kostnaderna för dessa rabatter. Vilka åtgärder avser socialministern vidta med anledningav de framkomna uppgifterna? 1981/82:415av Bo Finnkvist (s) fill industriministern om sysselsättningen vid LesjöforsAB: Ett hårt slag har återigen drabbatarbetsmarknaden i östra genom att har inställtbetalningarna. Krisen i är den senaste i raden av industrikriser iFilipstads kommun, som redan förut är mycket hårt drabbad. För samhälletLesjöfors, beroende av en arbetsgivare och med sin geografiska belägenhet, utanmöjligheter till annan sysselsättning inom pendlingsavstånd, är en fortsattdrift av bruket ett livsvillkor. Dåliga lösningar leder fill katastrof, en helort riskerar att utplånas. Vad avser industriministern att vidta för konkretaåtgärder för att klara sysselsättningen vid ? 1981/82:416 av () tillkommunikafionsministern om den nya inrikesterminalen på : Regeringen har beslutat attt. v. avbryta investeringarna i den nya inrikesterminalen på . Omterminalen inte färdigställs inom den tidsram som angivit kan, enligtuppgift, skadestånd på upp till 100 milj. kr. Medanledning härav vill jag fråga kommunikafionsministern: Vilkaskadeståndskrav kan komma att utlösas om bygget avbryts och inte färdigställs itid? Vad tänkerregeringen göra för att terminalbyggnaden skall kunna färdigställas inomfastställd tidsram? 1981/82:417 av (vpk) till industriministernom sysselsättningen vid : inställdeLesjöfors AB betalningarna. I den händelse bruket läggs ned försvinner ca 800industriarbeten. svarar för så gott som all industrisysselsättningi samhället . Dessutom är en del av , somunder redan förlorat åtskilliga arbetstillfällen inom industrioch skogsbruk. Den negativa utvecklingen har pågått obruten . Krisen för bruk hänger samman med hela stålindustrins Nr 151 Den är därmed också ett delresultat av den Tisdagenden Med hänvisning till detanförda vill jag ställa följande frågor: _------ Avser industriministernatt med hänsyn till det inträffade ompröva den Meddelandeom Kommerregeringen att medverka till att ersättningsarbeten skapas i vid eneventuell nedläggning av bruk? 15§ Kammaren åtskildes .