prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — Det beror dels på att jag bor där, dels på att jag harsamma erfarenheter som en förälder till ett barn som varit med i denna försöksverksamhet.Men just därför att det finns positiva erfarenheter från andra kommuner är jagi dag inte beredd att säga definitivt nej till reformen. Utan jag vill, som jagförsökt framhålla, ha ytterligare försöksverksamhet och en allsidigareutvärdering. Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. 71 () repHk: Det kan finnas anledning att visa att detockså finns positiva kommentarer och reaktioner från . Inte baralärare utan också målsmän, elever, föräldrar och skolledare har positivasynpunkter från - även om de negativa överväger. 72 () replik; Det vore mig fjärranatt påstå, , att alla elever och alla målsmän i Norrköpingskommun tycker likadant. Vi är i det fallet säkert jämförbara med andrakommuner. 73LARS (): Frågan om hur studie- och yrkesorienteringen igrundskola och gymnasieskola skall organiseras är i stor utsträckning en frågaom hur de begränsade resurserna skall fördelas. Och här handlar det i hög gradom en fördelning mellan å ena sidan elever med speciella problem, t. ex. elevermed fysiska, psykiska eller sociala handikapp samt invandrarelever, och å andrasidan elever utan sådana problem. Som vanligt, frestas man säga, i sådana härfördelningsfrågor går gränsen mellan en borgerlig utskottsmajoritet och ensocialdemokratisk minoritet. De borgerliga vill dela ut de knappa resursernalika till alla elever. Vi socialdemokrater vill att de elever som har behov avnågon form av specialundervisning skall få en större del av syo-resurserna. Densocialdemokratiska ståndpunkten härvidlag har närmare utvecklats i reservationnr 1 och i ett särskilt yttrande samt av företrädarna här i riksdagsdebatten. Jagnöjer mig därför med att yrka bifall till reservation nr 1. Jag begärde ordet närmast för att fästa riksdagensuppmärksamhet på en praktisk fråga, som berörts i förbigående av andra talareoch som kan bH nog så besvärlig att lösa ute i kommunerna. Det gäller heltenkelt frågan om hur man skall kunna skaka fram alla de prao-platser som denutökade praon kommer att kräva. Det är minst sagt anmärkningsvärt attregeringen föreslår avsevärt ökade ambitioner - såväl kvantitativt somkvalitafivt - när det gäller 5 protokoll 1981/82:53-55 Studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. denpraktiska arbetslivsorienteringen utan att anvisa de medel ochmetoder som är oundgängligen nödvändiga för att förverkliga dessa ambitioner. Jag och några medmotionärer har i motion 1981/82:74 i allenkelhet velat peka på detta otillfredsställande faktum. Vi har tagit ossfriheten att anvisa eU sätt att komma runt de prakfiska problemen med praon: ens. k. rullande prao. Jag har viss förståelse för att utskottet inte nu kan taställning för denna speciella organisering av praon. Men jag kan inte förståvarför man tar så lätt på det mer övergripande problemet med anskaffningen avbra praktikplatser. Det hjälper inte med allmän välvilja och till intetförpliktande deklarationer. Detta problem accentueras, som inne på, av det djupt otillfredsställande förhållandet att det ute i kommunerna-och även bland centrala myndigheter och organisationer - råder mycket delademeningar om arbetsfördelningen mellan arbetsförmedling och skolanssyo-ansvariga när det gäller ackvisition av praktikplatser. Sammantaget kommer allt detta att leda till att det blirsvårt - kanske rent av omöjligt - att uppnå det ambitiösa målet med denprakfiska arbetslivs-orienteringen. Detta kommer med all sannolikhet att ledatill irritation i skolan, på arbetsförmedlingen och på arbetsplatserna. Ytterst kommer detta att drabba eleverna. Därför vill jagtill sist uttala den förhoppningen att regeringen tar tag i de problem sompåtalats här och inte som avfärdar dem med en axelryckning. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 6 (vägledning i det lokala syo-arbetet m. )Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 151 för reservation 1 av StigAlemyr m. fl. Mom. 8 (riktlinjerna för skolans arbetslivsförberedelse)Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 17 för motion 75 av LarsWerner m. fl. Mom. 11 (intagning tillgymnasieskolan på grundval av höstterminsbetyget i årskurs 9) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 66 förreservation 2 av Hans. Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 15 (syo-tjänster med enbart syo) Utskottets hemställan bifölls med249 röster mot 64 för reservation 3 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 16 och 77 (konstruktionen av tjänster försyo-funktionen i och gymnasieskolan samt för uppföljande syo m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 173 röster mot 142 förreservation 4 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1981/82:18 omTurkiet. 74 (vpk): Frågan om militärt maktövertagande är aktuelli , och när det gäller det militära maktövertagandet i hardet tagit rätt innan framför allt borgerlighetens talesmän i Sverigehar erkänt den turkiska regimens verkliga avsikter och innehållet i desspolitik. Följandeanförs på s. 2 i betänkandet: "efter kuppen fanns detbland övriga medlemmar och i andra västländer en utbreddföreställning att ett militärt maktövertagande var en av omständigheterna mereller mindre framtvingad nödvändighet och att den nya regimen, bara den ficknågon fid på sig, skulle i handling visa att den förberedde en återgång filldemokratiska styrelseformer, såsom skedde vid de tidigare tillfällena." Det var en uppfattning som alltså fanns i fleravästländer, som det sägs i utskottsbetänkandet, och också i vårt land. Dettaframfördes i en interpellationsdebatt som jag hade med utrikesminister ungefär här i kammaren. Han sade följande, vilket jag citerarfrån kammarens protokoll nr 43 : "Den nya regimen har suttit vidmakten. Det är därför svårt att ännu ha någon helt klar uppfattning om dessegentliga karaktär." De borgerligas talesmän här i hade alltså svårtatt inse den turkiska militärjuntans verkliga karaktär. De ville vänta litetoch se vad som skulle hända i . Som väl är, och det framgår av detutskottsbetänkande vi behandlar , har det också i dessa led i Sverigebörjat insmyga sig en uppfattning om att det kanske inte är så välbeställt iTurkiet. Det har tydligen trängt fram att den progressiva fackföreningsrörelsenDISK i förbjöds direkt efter kuppen, att tusentals fackföreningsledaredirekt kastades i fängelse eller avrättades. Tortyr förekom i storutsträckning, vilket också omtalas på s. 3 i utskottsbetänkandet. Jag själv och mitt parti välkomnar det uppvaknande somskymtar fram i de här skrivningarna. Det är bara synd att man inte direkt den13 insåg vad den fascistiska militärjuntan i hade föravsikt. Men vi är från vpk:s sida glada att man nu har insett detta, attutskottets skrivningar är positiva och att utskottet - och förhoppningsvis dåockså den - är berett att vidta mer kraftfulla åtgärder motmilitärledningen i och dess förtryck av alla demokratiska fri- ochrättigheter. Jag har därför, fru talman, inget särskilt yrkande, utan avvaktarunder resultatet av dessa skrivningar och de åtgärder densvenska regeringenoch de övriga partierna i kommer att vidta när det gäller att bekämpaden turkiska militärledningens förtryck. Det finns dock en punkt som jag skulle vilja ha ettklarläggande på; det gäller ekonomin och de statskrediter som vi har diskuterattidigare i samband med biståndsdebatter och annat. Det är på det sättet att detav posten Katastrofbistånd, i det svenska biståndsprogrammet, har beviljatsstatskrediter tiU den fascistiska militärjuntan i . Vi har mycketkritiskt påpekat detta . Vi har inte fått något svarpå det. sade utrikesminister , vid den förut nämndainterpellationsdebatten, att han kunde tänka sig att se över detta, ochmotsvarande uttalanden återkommer också i slutet av utskottsbetänkandet. Jagskulle gärna vilja höra litet mera om vad utskottet menar med det. Menar manatt inte skall bevilja dessa statskrediter, som ännu inte har tagits ibruk, eller skall de få stå kvar och kunna användas av militärregimen i Turkietlitet längre fram? Det vore ganska intressant att få detta klarlagt, och jaghoppas att vi skall få det -kanske , kanske . I vilket fall som helstkommer vi fortsättningsvis att bevaka den frågan. Jag har,som jag sade tidigare, inget särskilt yrkande. 75PER-OLOF (): Det finns ingen anledning för mig att gå in inågon debatt med om den aktuella situationen i . Allasom är intresserade av att stödja demokratiska rörelser och ett demokratisktsamhällssystem beklagar naturligtvis att man i - en av de stater somtillhörde de alltför få demokratierna - har frångått de demokratiskaprinciperna genom att bl. a. behandla oliktänkande på ett sätt som vi anservara helt oacceptabelt ur demokratiska synpunkter. På samma sätt beklagar vinaturligtvis, för att ta ett aktuellt exempel, att s. k. progressivafackföreningskrafter i närområdet nu stoppas, också här av militära insatser-jag tänker på den alltför oroande och skrämmande situation som vi nu uppleveri . Vad diskussionen närmast gäller i fråga omTurkiet är i vilket forum vi från svensk sida skall agera för att försökaåterställa demokratin i . Frågan gäller om detta skall ske inom ramenför eller om det skall ske inom ramen för . Vihar från utrikesutskottets sida hävdat att detta rimligen bör ske inom ramenför . har självt en gång ansökt om medlemskap iEuroparådet. En av viktigaste uppgifter är att slå vakt om justdemokratin, och vi menar att det alltså är inom ramen för som manfrån svenskt håll borde försöka återställa demokrafin i . Jag delar uppfattning att detta är enprocess som tyvärr har tagit alltför . Men vi hoppas att vi genompolitiska och ekonomiska åtgärder, framför allt från ministerkommitténs sida,skall kunna återställa det demokratiska systemet i . När det gällerkrediterna säger utskottet klart att det inte är givet att dessa skall kunna utnyttjas. Jag ber, frutalman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. 76 (vpk) replik: Jag tänker inte heller taupp någon debatt med om förhållandena i eHer pånågot annat ställe. Jag konstaterar bara att det för borgerlighetensföreträdare, med moderata samlingspartiet i spetsen, har tagit mycket, mycketlång tid innan de har kommit fram till det ställningstagande som vi nu ser. Detkan vara anmärkningsvärt ur många synpunkter. För att återvända till ekonomin har jag inte fått någotklart svar på min fråga, och jag förmodar att jag inte kommer att få någotsådant heller. Jag konstaterar bara att det är anmärkningsvärt att dessastatskrediter från fortfarande, efter militärkuppen, stårtill förfogande för , om den turkiska regimen så önskar. Det som utrikesministernframförde i interpellationsdebatten och som återges ibetänkandet hindrar inte på något sätt att dessa miljoner betalas ut. Jag har inte fått något klart besked på frågan om detfinns något substantiellt innehåll i det som utrikesministern iinterpellationsdebatten sade om ekonomiska påtryckningar mot eller omdet i det här fallet liksom i så många andra fall bara är vackra ord. 77 () repHk: Det står klart utsagt att utskottet intebetraktar det som absolut givet att krediterna skall kunna utnyttjas, utan deskall kunna användas som påtryckning mot . Jag skall definitivt inte ta upp någon debatt med vilket av partierna, moderata samlingspartiet eller vänsterparfiet kommunisterna,som är mest demokratiskt. 78 (vpk) replik: Det är nog tur för att haninte tar upp den debatten. Jag konstaterar på nytt att vi intehar fått något besked om krediterna. Alla demokratiska partier i haranledning att noga bevaka att inte denna statskredit på flera miljoner tas frånde svenska biståndspengarna under rubriken katastrofbistånd och slussas övertill den militära regimen i . 79ANITA (): säger i sitt betänkande attett självklart forum för behandling av läget i är . Där harTurkiet själv valt att vara medlem och har därmed också undertecknatkonventionen om de mänskliga rättigheterna och sagt sig vilja uppfylla kravetatt vara en demokrati. Låt mig därför ta tillfället i akt att informerakammaren om att den svenska Europarådsdelegationen har ägnat mycket tid ochintresse åt Turkietoch med skärpa verkat för att militärregimen skall återupprätta demokratin ochrespektera mänskHga rättigheter. I många Europarådsländer har man tyvärr inte klart för sigden verkliga naturen hos miHtärstyret i . Ändå vet vi genom rapporterfrån delegationer från Fria fackföreningsinternationalen, från svenska fackförbundoch senast från en delegation av det socialdemokratiska partiet att denturkiska juntan har stora likheter med sina latinamerikanska kolleger. Trotsatt militären ursäktade sitt maktövertagande med att den ville återinföra lagoch ordning och återställa säkerheten har blivit ett inferno för mångaav sina invånare. Det är med andra ord tid att krossa myten om den vänligajuntan i . Den är samma andas barn som juntan i och i Argentina.Den demonstrerar sin maktgalenskap genom hot och övergrepp. Enligt en rapport som de turkiska myndigheterna självanyligen presenterade skulle det finnas 30 000 politiska fångar i . Detär ungefär 3 000 fler än när man rapporterade om den härsituationen. I realiteten handlar det om kanske bortåt 100 000 människor somhar fängslats därför att de har politiska åsiktersom inte passar eller ett fackligt engagemang. har klart visat att samtligapolitiska fångar utsätts för systematisk tortyr. Och tortyren är regel och inteundantag, trots att juntan säger sig bekämpa tortyren och försöka komma tillrätta med den. Men det är helt klart att den inte skulle kunna förekomma i denhär omfattningen annat än med regeringens goda minne. Det står klart att det sker mycket grava kränkningar av demänskliga rättigheterna i . Vi vet också att demokratin harsatts ur spel. Det finns inte fackliga rättigheter i egentlig mening, och denkonsultativa församling som har utsetts för att förbereda en författning bestårenbart av människor som handplockats av juntan själv. Ett mycket allvarligt problem är att rättssamhället harlösts upp. Domstolarna agerar på militärens order, och det nationellasäkerhetsrådet stiftar lagar utan att ens tillfråga författningsförsamlingen. Speciellt utsatta är fackliga ledare. Just nu hotas 52 avdem med dödsstraff. Försvarsadvokaterna har också svåra arbetsförhållanden. 36av dem har anhållits och fängslats, och det förekommer att militären hotarförsvarsadvokater och antyder att de också skulle vara lierade med"terrorister". Och när rättegångarna försiggår inom militärgarnisonermåste man finna sig i det miHtära reglementet. Många har tolkat den relativa tystnaden iTurkiet som ett stöd för regimen. Det är fel. Tystnaden beror på att denenskilde har berövats sina politiska och fackliga organisationer. Därför är det viktigt att vi också här i riksdagföljer utvecklingen i och fortsätter att ställa krav på respekt fördemokrafi och mänskliga rättigheter. Kanske bör vi liksom och EGdiskutera ekonomiska sanktioner, som också antyds i utrikesutskottetsbetänkande. Slutligentror jag också att det är dags att vi från svensk sida starkt ifrågasätterTurkiets medlemskap i . Anf.80 (): Bara ett par ord om krediterna till . De började ges redan underföregående regim, innan militärerna kom till makten. Detvå exportkrediterna på vardera 25 milj. kr. som nu gäller och som är bundnatill leveranser från kräver i sin tur ett avtal mellan ochTurkiet. Något sådant avtal har inte ingåtts. Biståndskreditenpå 20 milj. kr. kräver också en överenskommelse om biståndsprojekt ellerändamål. Något sådant avtal har ej heller ingåtts. Pengarna ligger aUtså kvar iSveriges riksbank, mitt över gatan. Anf.81 (vpk): Det är ju gott och väl att krediterna beviljades till den föregåenderegimen, även om jag och mitt parti och säkert också många andra tycker att detfinns länder som hade varit betydligt mera värda att satsa svenska statsmedelpå och ge krediter till än , även före militärkuppen. Menfaktum kvarstår att sedan kuppen genomfördes har man inte på ett bestämt sättdragit tillbaka dessa krediter. Att det inte har träffats några avtal, att manfortfarande så att säga låter pengarna Hgga - om de nu finns i ellervar de redovisas någonstans - är ointressant. Manhar inte på ett bestämt och entydigt sätt sagt att här har vi nu fått en typ avregim som inte bör få några pengar från de svenska skattebetalarna och absolutinte några pengar över biståndsanslaget. Detta är fortfarande anmärkningsvärt. Överläggningenvar härmed avslutad. betänkande 1981/82:19 om . Anf.82 (): Vår grupp har fogat ett särskilt yttrande fill det här betänkandet.Förra året gjorde regeringen ett enligt vår mening principiellt hållningslöstkast i sin inställning till rätten till självbestämmande för folket på ÖstraTimor. Bakgrunden är att är ett av de lyckligtvis få områden somhar varit föremål för FN:s avkoloniaHseringssträvanden däravkolonialiseringsfrågan håller på att lösas genom folkmord. Indonesiensmassakrer på befolkningen på har diskuterats här iriksdagen och är väl kända för kammaren. Det finns alltså ingen anledning att nu gå närmare in påden historieskrivningen. Densvenska regeringen höll alltså t. o. m. i FN aktivt på Östra Timorsfolks rätt till självbestämmande och stödde de resolutioner som krävde dennarätt. kastade man om och avstod från att rösta i voteringen i Förentanationerna, vilket väckte stor uppmärksamhet, eftersom brukar hävdaförtryckta folks rätt till självbestämmande. Det är inte egendomligt att andraländer lade stor vikt vid den ändrade hållning. Deskäl som angavs av regeringen är enligt vår mening inte hållbara. Som ettförsta motiv angav man att den humanitära sidan av problemet i 1980 årsresolufion hade tunnats ut till den grad att det från svenska utgångspunktermåste vara en konsekvent linje att avstå från att rösta. Men de humanitära kravsom fanns i resolutionen var i själva verket flera och mer preciserade än i detidigare resolutioner som den hade stött. Och den akutasvältsituationen på var också en given bakgrund till att dehumanitära kraven faktiskt kom att skärpas i denna resolution. Föratt i sammanhanget gå till årets utskottsbetänkande vill jag understryka vadsom där sägs om att utskottet vill "framhålla vikten av att Röda Korsetoch andra internationella biståndsorganisationer är beredda att ånyo biståbefolkningen i området om försörjningsläget snabbt skulle försämras". Dethar nämligen väckts farhågor i FN för att det återigen kan bli ensvältkatastrof . Detandra motiv som den angav för att ändra sin röstning var atttill skillnad från tidigare de politiska aspekterna dominerade, som manuttryckte det, i resolutionen. Men vad skedde? Jo, i de resolutioner i FT>fdär man uttryckte rätten till självbestämmande var det identiskt sammaformuleringar som . Det fanns ingen skillnad där. Jo, det fanns en, ochdet var en viktig skillnad: tog - dengamla kolonialmakten - i någon mening sitt ansvar för att bidra tillavkolonialiseringsprocessen genom att aktivt vilja gå in och söka en lösningsom skulle kunna bidra till att till slut fick sin rätt. Dessasträvanden av uttryckte man sig självfallet uppskattande om iresolufionen, men det var den enda politiska skiUnaden i den. Innebärden inställning att de politiska aspekterna dominerade förmycket? Man ställer upp för rätten till självbestämmande, men när sedan förförsta gången något praktiskt skall göras av den gamla kolonialmakten för attförverkliga den, då törs man inte längre vara med. Det finns inget annat sätt,såvitt vi förstår, att tolka regeringens inkonsekventa handlande, och därförfinns det, som vi säger i vårt särskilda yttrande, inga bärande pricipieUa skälsom kan mofivera den ändrade röstningen. Den var-och det står vi fast vid - ettbeklagligt avsteg från det sätt, på vilket brukar hävda folkens rätttill självbestämmande. 83 HANS iHaHstahammar (vpk): Fru talman! I den av på svenska utgivna boken medundertiteln harman indelat olika blodbad som förekommit i väriden i s. k. konstrukfiva blodbadoch godartade blodbad. De godartade blodbaden anses vara de som är utförda avtill vänligt sinnad makt och som gynnar affärsmetoder och strategiskaintressen. Bakgrunden till det betänkande som behandlas är ettkonstruktivt eller godartat blodbad. Blodbaden på tål väl attjämföras med dem som har skett i . Även om de av ideologiska skäl intehar redovisats så väl i svenska massmedia, är de enligt internationella bedömningarjämbördiga. I dagens betänkandekräver vi att skall beslutaatt tala om för regeringen att vi tycker illa om att den bytte fot iomröstningen i FN om ockupationen av . har på ettutmärkt sätt redogjort för hela bakgrunden till vår motion. Vi tror att riksdagengenom att ge denna vår inställning till känna för regeringen kan förmåregeringen att åter inta den ståndpunkt som traditionellt är , nämligenatt försvara de små folkens rätt till nationellt självbestämmande. Vi från vpk har anfört att regeringens ändradeställningstagande vid omröstningen i FN berodde på att man ville förbättrarelationerna med , som bl. a. är en stor vapenkund till den svenskakrigsindustrin. Den här förändringen skedde ungefär som man gick in ien internationell biståndsorganisation för , IGGI. Det vore, fru talman, att spela teater om jag stod här italarstolen och sade att jag var speciellt förvånad över att den svenskaregeringen bytte fot. Det är jag inte. Däremot är det mycket stötande ochanmärkningsvärt samt egentHgen ganska förunderligt att man vågade byta fot pådetta sätt i en så känslig fråga som folkrätten. Det är skamligt, principlöstoch avskyvärt. Utskottet, som haft att behandla vår motion i vilken vikräver detta uttalande, säger inte speciellt mycket. Man relaterar vad som harhänt i och försöker på alla sätt förklara att inte har byttfot. Trots att regeringen röstade på ett annat sätt än tidigare, så tycker denfortfarande samma sak. Det är en beklämmande skrivning. Jag hade tänkt citera något av vad sade ien interpellation . behöver jag inte göra det, eftersomhan själv upprepade stora delar av vad han då sade, och han angav alldelesutmärkta argument för att stödja vår motion. Jag kan därför inte begripa varförni socialdemokrater inte avger en reservation i vilken ni stöder vår motion.Jag tycker att ert särskilda yttrande, mot bakgrund av vad ni faktiskt säger omfolkrätten i , innebär samma principlösa och dubbeltungade tal somregeringen håller sig med. Regeringen säger att den självklart stöderfolkrätten och ett självbestämmande på men att den inte kan röstaför det. Socialdemokraterna säger att det som står i kommunisternas motionnaturligtvis är riktigt men att man inte kan biträda den. har ni hamnat iprecis samma fålla som den borgerliga regeringen. Hur skall ni i densituationen med någon styrka kunna kritisera regeringen för vad den har gjort iFN? Jag tycker att socialdemokraternas agerande verkligen är underligt, och det finns bara ettord för det, nämligen hyckleri. Jag hemställer om bifall tillvpk-motionen, yrkande 3. 84 () replik: Jag beklagar, fru talman, den sterila och motsägelsefullautrikespolitik som kommunisterna företräder när man i ställetför att med kraft vända sig mot regeringen angriper en av de politiska rörelsersom faktiskt har försökt att göra någonting konstruktivt i opinionsbildningen,både här och i andra fora, för och Fretilin. Och det är ett renthyckleri från vpk-sidan att göra ett nummer av att socialdemokraterna inteansluter sig till vpk-motionen, eftersom den ju utgår från en syn påerkännandefrågor som vpk har helt för sig själv. Den finns uttryckt imotiveringen till motionen, men den stämmer inte med den syn som tillämpas avSverige och alla andra nationer i världen, såvitt jag känner till, nämligen densom utgår från normala grunder och principer för att folkrättsligt erkännaeller inte erkänna ett land som självständig republik. Det är mot den bakgrunden, nu liksom i de fidigaredebatterna, som vpk skiljer ut sig från alla andra.