prot · G50959 · 1981-12-31 00:00:00 — ganskainkorrekt, och man behöver inte vara särskilt formell för att kräva ett förtydligandeav vad som menas med överläggningar, om statsrådet under dessa förhållandensäger att "överläggningar pågår", speciellt som det inträtt nyaförhållanden. Beträffande förglasningen vill jag säga: Det finnsingenting i kontraktet med Cogéma som garanterar någon förglasning av detsvenska avfallet. Cogéma förglasar avfallet om Cogéma sä vill. står det ikontraktet. Det är fortfarande så, trots de skrivelser av olika slag som harutväxlats mellan tjänstemän på relativt hög nivå. Skrivelser är inte detsammasom kontrakt -det har vi diskuterat tidigare. Det finns inte några garantierför att får tillbaka sitt avfall i förglasat skick. Det kan lika gärnakomma tillbaka i flytande form. Slutligen vill jag ta upp plutoniumspridningen. 1kontraktet finns det en klausul som tillåter svinn av plutonium.Ytterligare svinn - ända - kan dessutom tillåtas, om baraFrankrike betalar. När jag påpekar detta, hänvisar arbetsmarknadsministern tilllAEA och dess kontroll. Men företrädare för lAEA och flera inspektörer som harhoppat av organisationen har sagt att lAEA inte längre har fullständigkontroll över plutoniumströmmarna i världen. Det är alltså litet väl ljusblåttatt - som den och ansvariga på området ständigt gör -hänvisa till kontroll. Den är nämligen bristfällig. Ett land bör inte heller skjuta över sitt nationellaansvar på en internationell organisation. har ansvar för sittplutonium. Man skall inte säga; Det där sköter lAEA om. Det behöver inte vibekymra oss för. Om upparbetning av svenskt kärnkraftsavfall, m. m. 20 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Får jag bara för än en gäng förtydliga att Cogématill SKBF har bekräftat att avfallet återvänder i förglasad form och att dennaförglasning inte innehåller restprodukter som överstiger de . Det ärdenna försäkran som SKBF har efterfrågat och som tillfredsställer de krav somvi från svensk sida har ställt. Jag tycker att istället för att fortsätta misstänkliggörandet skulle hälsa ett sådant beskedmed tillfredsställelse. 21OSWALD (vpk): Ja, det finns ett brev. Men det finns ingabindande kontrakt om denna förglasning. Jag citerar igen interpellationssvaret:"Den definitiva sammansättningen av glaset som det högaktiva avfalletkommer att ingå i är inte definitivt bestämd, och det är inte hellerprocenthalten klyvningsprodukter som skall ingå i glaset." Ingenting ärdefinitivt bestämt. 1 arbetsmarknadsministerns eget interpellationssvar finnsfem eller sex liknande formuleringar. Det saken gäller är ju just detta ultimativa krav som densvenska regeringen har fått frän Cogéma. En tidpunkt var alltså den I januari1982 och en annan dä ställning skulle tas till vissaultimativa krav. Det är detta det handlar om. Allting är inte klart. Om upparbetning av svenskt kärnkraftsavfall, m. m. överläggningar.Eventuellt skall nya kontakter tas osv. Men ingenting är definitivt bestämt,arbetsmarknadsminister . Ni vet inte, där ni sitter, hur detslutligen kommer att bli. Det vore bättre att erkänna detta än att slingra sig ochförsöka klara sig undan detta obehagliga, ja, jag vill säga falska avtal somhar träffats för att man skulle kunna ladda de svenska reaktorerna och lura detsvenska folket. Det vore ärligare att göra så. 22 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! använder ett språkbruk som gör mig förvånad. OswaldSöderqvist vet inte vad som står i avtalet, eftersom det är hemligt. Men närdet gäller förglasningen har jag här redovisat det besked som SKBF har fåttfrån Cogéma. Det gäller alltså en punkt där vi har uppställt specifika villkor.Beskedet är en försäkran om att dessa villkor kommer att uppfyllas. Det ärdärför helt befängt att pä denna punkt försöker ifrågasättahuruvida villkoren kommer att kunna uppfyllas eller ej. Vi har fått enförsäkran om att så kommer att ske. 23 (vpk): Jag vet precis vad som står i kontraktet medCogéma. Visserligen har den satt hemligstämpel på kontraktetoch nekar att ge ut det till den svenska offentligheten, men det finns nere påkontinenten i massor av upplagor. Det finns i och i , ochdet finns på engelska. Det är mycket lätt att ta del av detta kontrakt, som densvenska regeringen och de svenska kärnkraftsmyndigheterna har slutit medCogéma. Den billiga poängen skall alltså inte försöka ta här.Jag känner till kontraktet precis lika bra som vem som helst av ministrarna, påindustridepartementet och på andra ställen. Jag har också läst det omtalade brevet, som åberopas somett slags konkret bekräftelse. Men det är inget kontrakt, och därför är dethela fortfarande oklart. Det omdöme som jag har framfört i tidigare debatterkvarstår. Det finns inga garantier för att avfallet från de svenska reaktorernakommer att kunna upparbetas, förglasas. på det sätt somförutsattes i KBS 1, som låg till grund för laddningen. Ingen kan garanteradet, inte heller här i kammaren . Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1981/82:97 om införande av metanol som drivmedel har frågat mig om jagar bereddatt ta initiativ så att en strategi för införande av metanol som drivmedel kanfastläggas . beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop.1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) innefattade bl. a. enintroduktionsplan för alternativa drivmedel bestående av dels en omfattande ochkraftfull satsning på utveckling och införande av fordon för drift med s. k.MlOO-bränsle, dels en intensifierad verksamhet för att närmare klarläggaförutsättningarna för en introduktion av blandbränsle, bl. a. genom praktiskaprov med användning av sådant bränsle. F. n. pågårarbetei enlighet med denna introduktionsplan.Företrädare för industridepartementet har överlagt med de svenskabiltillverkarna om förutsättningarna för en gemensam utvecklingssatsning påmotorer för drift med MlOO-bränsle. Styrelsen för teknisk utveckling har lämnatstöd till sådant utvecklingsarbete vid såväl Volvos som Saab-Scaniaspersonvagnsdivisioner. Inom oljeersättningsdelegationen har tillsatts en särskildarbetsgrupp för att närmare planera och leda genomförandet avintroduktionsplanen. Gruppens arbete gäller fyra delområden, nätnligenMlOO-programmet, M15-programmmet, låginblandning av motoralkoholer ochslutligen andra alternativa drivmedel. Delegationen kommer att redovisaresultatet av sitt arbete . Ansvaret för att genomföraintroduktionsplanen kommer därefter att övergå till statens energiverk, sompåbörjar sin verksamhet . En svensk marknads behov av metanol kan tillgodoses påmånga olika sätt. t. ex. genom import av metanol gjord på naturgas i vårtnäromräde. genom produktion i ur importerade råvaror, främst kol . k. restoljor från raffinaderierna, eller - på lång sikt - genomframställning ur inhemska råvaror, dvs. skiffer, torv och biomassa. Innankommersiell framställning av metanol ur inhemska råvaror kan ske krävs dockforsknings- och utvecklingsarbete . Det är för tidigt att nu ta ställning till hurförsörjningen av metanol skall ske till en framtida svensk drivmedelsmarknad.Enligt den fastlagda introduktionsplanen måste först arbetet med utveckling avmotorer för MlOO-drift framskrida så långt att det går att avgöra när sådanamotorer kan bli aktuella för introduktion i större skala. Först därefter kandet avgöras och i vilka mängder metanol kommer att behövasi . Det är viktigt att hålla i tninnet att metanolintroduktionär en fråga av långsiktig karaktär. Såsom anges energipolitiskariksdagsbeslut bör oljeersättningsåtgärderna under I98n-talet inriktas motfrämst andra sekto-rerän transportsektorn, eftersom resultat i form av minskadoljeanvändning i allmänhet kan nås snabbare och till en lägre kostnad i dessasektorer. Om införande av metanol som drivmedel Om införande av metanol som drivmedel Därmed kanden olja som vi med försörjningen tryggad kan få tillgång till reserveras förfrämst transportsektorn, där oljans egenskaper utnyttjas bäst. Med hänsyn tillden långa omställningstid som krävs inom transportsektorn är det dock angelägetatt redan nu inleda ett arbete som svftar till en introduktion av alternativadrivmedel på lång sikt. Sammanfattningsvis kan jag således konstatera att arbetetpå metanolområdet pågår helt i enlighet med den av fastlagdastrategin. 25PÄR (); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Jag tror att det råder stor enighet om atttransportsektorns oljeberoende är ett mycket stort problem och att det ärangeläget att komma till rätta med det . Vi måste alltså försöka finnalångsiktiga lösningar när det gäller drivmedelsfrågan, så att vi kan trygga engod trafikstandard också i ett läge där oljan kanske blir en allt sällsyntareoch dyrare råvara. Helst bör vi naturligtvis göra det på ett sådant sätt att vikan få drivmedel ur inhemska råvaror och genom en inhemsk produktion. Det är också viktigt att vi så snart som det är möjligtförsöker minska den sårbarhet som transportsektorns oljeberoende leder till.Det gäller sårbarheten både inför fredskriser av olika slag, som vi har hafttidigare, och naturligtvis också inför en avspärrning. Om vi kan ersätta oljan med andra bränslen,exempelvis metanol, skulle det också kunna få en positiv effekt på vårhandelsbalans, om vi kan framställa metanolen antingen ur inhemska råvaroreller ur importerade råvaror som är billigare än oljan. Allt detta är sådant som jag förmodar att det egentligenråder stor enighet om. fattade vi också beslut om en radåtgärder för att kunna indtroducera metanol. Det är det som iutskottsbetänkande, i proposition och även i det svar jag har fått i dagkallas för en introduktionsplan. Den innebär också att många aktiviteter pågårpå detta område, fratnför allt i form av utredningsarbete när det gällerforskning och utveckling. Men vi torde alla vara medvetna om begränsningarna iriksdagsbeslutet. Äveii om det har rubricerats som en introduktionsplan,innebär det egentligen bara beslut om att man skall igångsätta ett antalåtgärder, som sfl småningom ger oss kunskaper så att vi bättre kan ta ställningtill hur vi skall fortsätta med arbetet att introducera metanolen. Det äralltså snarare fråga om ett åtgärdspaket för att sätta i gång en process, somkan leda till att vi kan använda metanol . Med utgångspunkt i riksdagsbeslutet vet vi alltså väldigtlitet om vad som kommer att hända på nietanolområdet. Det finnsinga klart fastlagda politiska målsättningar för vilken roll metanolen skallspela för vår frnmtida driinedeisförsörjning. Det finiT- ingenting som angernågra egentliga tidsperspektiv, annat än i relativt runda tal. Den härfrågan har fått en sårskild aktualitet i genom den debattsom pågår om hur vi skall värma och om det s. k.Nynäsprojektet, som har kommit in i bilden. är mycket intressant från flerasynpunkter. Det är intressant som ett inslag i framtidavärmeförsörjning. Vi är ju ganska många niwnera som, milt uttryckt, ogillartanken på att vi skulle försöka värma genom att transporterahetvatten i en mastodonttunnel från kärnkraftverket i Forsmark och på detsättet få ett mycket sårbart system, hårt knutet till den kärnkraft som vi medstor majoritet har beslutat att vi skall göra oss av med. I stället vill ivarje fall det parti jag företräder och allt fler även i andra politiskapartier försöka skapa en mer decentraliserad värmeförsörjning iStockholmsområdet, där man använder flera olika energikällor, inkl. exempelvisstora värmepumpar. I ett sådant mera decentraliserat värmesystem kan ocksåNynäsprojektet bli ett intressant inslag. Det skulle nämligen vara enanläggning som ur lämpliga råvaror - kanske i första hand restoljor, men mankan också tänka sig kol och. på , inhemsk biomassa - producera bådehetvatten, gas och metanol. Hetvattnet skulle då kunna användas direkt som värmekällai tillsammans med hetvatten från andra kållor. Gasen skulleockså kunna användas för uppvärmningsändamål, men den skulle även kunnaanvändas för t. ex. elproduktion i regionen i s. k. kombianläggningar. där manockså får ut värme. Dessutom skulle vi alltså få ut metanol. Det har talats omungefär metanol från den här anläggningen. Detta skulle vara ett inslag som hade många fördelar förStockholmsregionens uppvärmning, framför allt därför att det är ett mycketmiljövänligt sätt att få fram energi jämfört med andra alternativ som står tillbuds. Det bidrar till en varierad försörjning och alltså försörjningstrygghet,och det passar in väl i en mer decentraliserad värmestruktur än vad exempelvishetvattnet från Forsmark skulle göra. Men det är inte bara intressant som ett sätt att fä värmetill . ar också intressant som ett sätt att producerametanol. Förutsättningen för att man skall kimna producera metanolpå ett ekonomiskt sätt är att man kan utnyttja den spillvärme som uppstår. Detär ju ganska stora mängder spillvärme som uppstår vid metanolproduktioneii. Kannian inte ta vara på den innebår metanolproduktionen ett ganska stortenergislöseri. Genom att kombinera en lösning på Storstockholmsuppvärmningsproblem med en lösning av vår produktion av metanol i framtidenskulle vi alltså på ett vettigt och bra satt kinina ta vara på den harspillvärmen och utnvttja den på ett effektivt sätt. Det ger alltsåförutsättningar för en metanolproduktion med god ekonomi. Men skall hela detta paket kunna sys ihop. så måste nianfå någon klarhet om avsåttningsniöjliglieterna på nietanolområdet. Där måste vikonstatera att det liksdagshesliit vi fattat inte ger tillräcklig vägledning. Vad som behövs år en strategi som sträcker sig fram introduktion a\-metanol i , alltså inte bara en strategi om hur manskall påbörja en 0/7! införande av metanol som drivmedel Nr 59 process. Vi måste alltså ha enungefiirlig tidsplan för en metanolintroduktion, Tnrsd'uipnden där man bestämmer sig förinriktning och onilattning. Om man t. ex. skall gå 14 i'in nr' IQS7 Över till iVt 100 för vissabilparker, måste nian göra klart för sig hur ' stor omfattning det skulle få och i vilkenutsträckning man skall komplettera rt r- j det med inblandning av Ml5, M5eller någonting sådant. I ,.. Självfallet är det inte möjligt att faststiilla enstrategi eller en tidsplan , som sedan måste följas slaviskt.Osäkerheten är alldeles för stor för det. kanklargöra politiska målsättningar, och man kan ange ett slags ram. som man sedannaturligtvis måste anpassa till de erfarenheter man gör. Detta skulle kunnajåniföras exempelvis med den strategi som vi har på vindkraftsområdet, där virelativt väl känner till utvecklingen fram till ett introduktionsstadiimi mendär vi vet att vi måste göra anpassningar, om de olikautvärderingarna ger sådana resultat. Sedan fattade sitt beslut har vi fåttytterligare kunskaper. 1 svaret redovisas de överläggningar med bilindustrinsom ägt rum och det arbete som oljeersättningsdelegationen genomför och somkommer att redovisas . Detta gör att jag för min del tycker att det börjar blidags att samla ihop materialet och bättre klargöra förutsättningarna för en merlångsiktig strategi för metanolutveckling här i landet. Det skulle vara mycket värdefullt om man kunde påskyndaden processen så att man kan bedöma vilken roll skulle kunnaspela i en sådan långsiktig nietanolstrategi. Jag tycker att det vore synd omden potentiella möjlighet som ligger i så att säga skulle rinnaut i sanden därför att vi inte kan klara av att bestämma oss för vilken roll vivill att metanolen skall spela. Vill vi att vi skall kunna använda metanol inom en intealltför avlägsen framtid och vill vi ha inhemsk produktion av metanol, måste vifatta beslut i relativt god tid och kanske också ge oss in på ett visstrisktagande i det beslutsfattandet, så att vi kan bygga upp enproduktionskapacitet som vi utvecklar förutsiittningarna pådistributionsområdet och på användarsidan. Den frågestållning som tagitupp är av central betydelse i förverkligandet av den energipolitik somriksdagen har lagt fast. Av det jag redovisat som svar på fråga omhuruvida saker och ting är på gång som kan kallas en strategi för införande avmetanol tycker jag nog framgår att man måste såga att svaret på den frågan ärja. Mycket sades redan i beslut om energipolitiken, och så mvckethar därefter kommit i gång som nian rimligen kan begära på det här stadiet. Överläggningar med biltillverkarna liar alltså hållits,och den frågan drivs vidare. Oljeersättningsdelegationen har satt i gång sittarbete och inkommer med en rapport i jimi 1982. och därefter får energiverketta hand om introduktionsplanen och driva den vidare. Men det låg också i riksdagsbeslutet att regeringenåterigen skulle redovisa läget . Det får vi naturligtvis göra motbakgrund av det som oljeersättningsdelegationen har rapporterat. Och finnsdet väl en möjlighet att formulera sig ännu tydligare frän sida närdet gäller behovet av och möjligheterna för att introducera metanol på densvenska marknaden. Åtskilligt är på gång, och jag instämmer i att arbetet måste börja tidigt för att metanol skall kunna finnastillgänglig när marknaden kan vara kommersiellt bärkraftig. Sannolikt är det på1990-talet. Men att tidpunkten ligger långt fram i tiden innebär inte att vikan sitta med armarna i kors. utan vi bör vidta alla de mått och steg som härhar redovisats och några till. Det är också sant, som redovisat, att detfinns en koppling av den här frågan till värmeförsörjning. Utanatt vi spårar ur alldeles i diskussionen och kommer in på fel fråga vill jagändå - eftersom nämnde om detta i sitt inlägg - säga attregeringen har fattat beslut att lägga en skrivelse från om ad acta. som det heter, vilket innebär attvattenfallsverket inte får några särskilda diiektiv som skulle förändravillkoren för kalkylerna bakom Forsmarkstunneln. Det innebär enligt min meningatt Forsmarkstunneln därmed åtminstone t. v. bör avföras som alternativ förStorstockholms värmeförsörjning och att man bör koncentrera sin planering påandra alternativ. Då år naturligtvis Nynäskonibinatet ett intressantprojekt. Den springande punkten är emellertid nietanolmarknaden. menar jagatt det ar angeläget - även om det här kan ligga långt fram i tiden - att dennatanke hålls \'id li\'. Det har ju oljeersättningsfonden möjliggjort genom sittpositiva beslut om utlåning till sökande för genomförande nv vissaförstudier för kombinatets vidkommande. En sådan förstudie gäller avsättningenav produkterna. Sannolikt är det bland dessa svårast att bedöma avsättningen avmetanolen. Vi har alltså samma uppfattning när det gäller behovet avatt hålla denna fråga \id liv. Men jag tror att man skall vara realist och inseatt det ännu är långt till dess att vi har en nietanolniarknad i landet. Vi fårinte ha alltför stora förhoppningar till metanolen som alternativt drivmedelännu. Men jag vill understryka att det inte innebär att intresset är ljumt.Tvärtom görs allt som går att göras för att klarlågga möjligheterna beträffandeden framställningen, och dem får regeringen tillfälle att redovisa förriksdagen inider . Och det kan hända att frågan da kan förasvtterligare något framåt. Ont införande av metanol som drivmedel 27 (): Får jag först lör klarhetens skull säga attvad jag efterUste i min interpellation kanske inte var iippKsningar om huruvidasaker ocli tnig år på gång pa det här området, eftersom jag vet att så arfallet, .lag har hatt förmånen att fa \ara med i kaniniaren och fatta beslut ifrågan. Viclaic har jag ett sådant förtroende för regeringen att jag liarutgått från att Om införande av metanol som drivmedel Jag har dessutom möjlighet att i energiforskningsdelegationennågot följa vad som faktiskt sker här. Själva poängen i interpellationen var att jag efterlysteen ordentlig strategi för framtiden som kan ge en bild av de politiskaambitionerna och belysa den roll som metanolen skall spela samt ge enviss vägledning när det gäller bedömningen av utvecklingen på metanolmarknaden. Jag ställde frågan just mot bakgrund av problematiken isamband med Nynäskonibinatet. Precis som statsrådet säger är frågan omnietanolmarknadens utveckling det stora problemet när det gäller att taställning till Nynäskombinatet. Därför är det intressant att höra statsrådetsäga att den lägesredovisning 1983 som ju har fattat beslut om kankomma att innefatta en litet mera e.\akt målangivelse från regeringens sida ochmöjliggöra för att på ett tydligare sätt klargöra hur man vill attdet skall se ut beträffande utvecklingen på detta område -naturligtvis med hänsyn tagen till de osäkerheter som alltid måste finnas med ibilden. Det innebär alltså att jag kan hysa en förhoppning om attden typ av metanolstrategi som jag har efterlyst i min interpellation trotsallt kanske kommer till stånd. Jag tror att det skulle vara väldigt värdefullt.Jag tror också att vi behöver mera klart uttalade målsättningar pånietanolområdet för att få verklig skjuts på verksamheten. Däremot är jag inte riktigt lika glad åt attarbetsmarknadsministern upprepade gånger betonar hiu' långt fiam i tiden dethär med nietanolpro-duktionen måste ligga. Jag är nämligen inte lika saker påatt det verkligen måste ligga så långt fram i tiden. Men det är klart att1990-talet är ett ganska runt tal. Det kan vara fråga om i stort sett vilkentidpunkt som helst mellan och . Jag menar att också det här ären fråga om politiska ambitioner. Att utveckla motorer för rennietanoldrift ärju inte så fruktansvärt krångligt, såvitt jag förstår. Del kräver en delutvecklingsarbete, men det är inte några fantastiska innovationer som krävsför att vi skall kunna använda ren metanol som bränsle. Att använda metanol iblandbräns-len är naturligtvis tekniskt ännu mindre komplicerat. Upp till 5 %kan användas utan något utvecklingsarbete alls. När det gäller den ekonomiska sidan är metanol i och försig något dyrare än vad bensin är och kommer säkert att vara detett tag framöver. Men om vi väger in de försörjningsmässiga och ocksåmiljömässiga fördelar som metanolanvändning kan erbjuda, kan det finnasanledning att se till att skattevägen utjämna dessa skillnader.Samhällsekonomiskt kanske det skulle löna sig. Det gör också att man bör kunnatidigarelägga en metanolintroduktion. Det är just detta att det mera är en politiskbedömningsfråga hur snabbt nian \ill ta fram metanol än en teknisk fråga somgör att jag tvcker att det är av \ärde. om vi kan få en debatt omtidsperspektiven och även om omfattningen av metanolanvändningen här i landet.Jag ser som sagt fram emot det arbete inom regeringen som energiministern harutlovat. Jag hoppas att vi kan få en ordentlig politisk debatt om vilken rollmetanolen skallspela och om hur snabbt vi skall kunna introducera metanol i störreskala här i landet. Jag tror att det är fint om vi kan koppla den debatten tillde intressanta möjligheter som Nynäskombinatet ger. Det är klart attNynäskombinatet också är intressantare ju snabbare det kan komma i gång. Jusnabbare det kan komma i gång, desto lättare är det att anpassa det tillStorstockholms värnieförsörjningssituation och, naturligtvis, vice versa. Får jag säga att jag noterar med stortillfredsställelse att skrivelsen om hetvattentunneln i stort sett lagts adacta av regeringen. Jag tycker att det var ett klokt beslut av regeringen. Jagser det som en stor fördel, om vi kan avföra Forsmarkstunneln från debatten omvärmeförsörjningen i . Det förenklar och effektiviserardebatten och gör den mer realistisk. Det gör att vi kan koncentrera oss påverkliga framtidsmöjligheter på det här området. Om införande av metanol som drivmedel 28PER (): Helt kort: Jag tror inte att man skall hysaalltför stor tillförsikt till att olika former av biandbränslen med olikainblandningar av metanol kommer att lösa de svenska energiproblemen.Visserligen kan man inom ett antal är konstruera en ny motor för renmetanoldrift. Det kan öka försörjningstryggheten vad gäller speciellaberedskapsfordon, som utrustas med dessa motorer. Men biandbränslena M 5 och M15 ger mycket begränsade bensinbesparingar. M 5 kanske ger en besparing avbensin på och M 15 en besparing på kanske , förutsatt att man inteanvänder sig av blyfri bensin. Gör man det, blir bensinbesparingen i praktikenförsumbar på grund av att det går åt mer olja för att producera blyfri bensinän vanlig bensin.