prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — välmotiverad.Här tror jag mig kunna finna alt del inte råder några som helst Skogsbruk och virkesförsörjning, III. Det som vi från reservanternas sida beklagar är att utskottetsborgerliga ledamöter ställer upp på regeringslinjen och inte vill ange hur de ioch för sig önskvärda stimulansåtgärderna skall finansieras, utan nöjer sig medatt säga alt detta skall tas upp . Vi anser att om man säger A bör man också säga B ochföljaktligen se till att förslaget om stimulansåtgärder kompletteras medekonomiska styrmedel i form av ett avgifts- och stödsystem. Svstemet skallenligt vår uppfattning bestå av en förhöjd skogsvårdsavgift kombinerad medbidrag till ålerväxlåt-gärder efter avverkning. Ett sådant system kominer dåalt belasta den passive skogsägaren och uppmuntra den aktive. Eftersom stödet utges i form av bidrag till återväxtkostnaderoch produktionsfrämjande åtgärder når man också en avverkningsfrämjande effektgenom att ekonomin vid avverkning förbättras som man får en gynnsameffekt på skogsvården. Vi vill alltså från vårt håll anvisa en finansieringsvägför stimulansåtgärder på skogsbrukets område. Detta säger utskottsmajoritetennej till. och den vill återkomma till denna fråga vid senare tillfälle. Vitycker all detta är allvarligt, då vi redan har så många växlar utskrivna påframtiden, I reservation nr 1 föreslår vi också ett ökat stöd tillupprättande av skogsbruksplaner, och även här har vi reservanter följtvirkesförsörjnings-utredningens förslag, som också återfinns i vår partimotion. Krav på all obligatoriska skogsbruksplaner skall upprättasför varje fastighet har vi frän vårt parti rest i många olika sammanhang. Viföreslår därför ökade anslag till genomförande av skogsinvenieringar ochutarbetande av skogsbruksplaner, Pä den här punkten är socialdemokratin ochfacken helt ense, och vi är angelägna att framhålla alt skogsbruksplanernamåste göras obligatoriska för alla fastigheter av betydelse. En ökadskogsplanläggning är ett bra instrument för alt öka skogsägarens intresse föraktiva åtgärder pä sin fastighet. Vidare bör dessa planer föras in i skogsvårdslagen, ochett skäl för generösa statsbidrag bör vara alt ett krav ställs på skogsägarnaatt följa upp planerna. Bestämmelserna om obligatoriska skogsbruksplaner måstedärför innehålla regler som ger skogsvårdsmyndigheten möjlighet alt åläggaskogsägare att inom rimlig tidsperiod utföra de åtgärder som planen i frågaanvisar. Både det här och en rad andraproduktionsfrämjande åtgärder plus den intensifiering av''skogsvården, som numåste bli följden av den nya skogsvårdslag som trädde i kraft den 1 januari1980, ställer avsevärt ökade krav på skogsvårdsstyrelsernasmyndighetsuppgifter. Det finns sålunda starka skäl för en resursförstärkningtill skogsvårdsstyrelserna. De måste ges- möjligheter all informera om motivenför och innebörden i den skärpta skogsvårdslagstiftning som vi nu har fått ochom de Nr 29 förslag till åtgärder för alt ökavirkesuibudet som har tagits fram bl. Onsdagenden virkesförsörjningsulredningen, varsbetänkande nu är ute på remiss. I Snovember 198 I ' '''" '"' bara ställa krav påskogsvårdsstyrelserna ute i landet all de skall setill att bättre återväxtålgärder eftersträvas, att röjnings- och gallringsåt- Skousbrukoch gärder ökar och attproduklionshöjande åtgärder stimuleras, utan alt detta följs uppmed såväl ekonomiska som personella resurser. De ambitioner som här har nämnts i förening med kravet påintensifierade insatser för naturvård och uppföljning av den fysiska riksplaneringenm, m. kräver ökade resurser för skogsvårdsslyrelsernas verksamhet med främstrådgivning, tillsyn enligt skogsvårdslagen, bidragsgivning och inte minstplanering. En större arbetsinsats blir en naturlig följd av all den ökadeaktivitet som - del nämnde statsrådet nyss- förväntas inom skogsbruket, och vianser därför att den ökning av antalet tjänstgöringsdagar som vi föreslår ireservation 2 bör bifallas av . Det bör kanske i sammanhanget påpekas alt den höjning avskogsvårds-vagiften som vi föreslog skulle ha gett 260milj. utöver regeringens förslag. Om den av oss tidigare föreslagnahöjningen hade bifallits av , så skulle den nämnda sunmian på 260milj, kr. ha räckt till de resursförstärkningar som vi nu förordar i våra tvåreservationer. Pengarna skulle t. o, m, ha räckt för att läcka kostnaderna förskogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd. Det är att lägga märke till alt vi föreslår sammabidragsprocent till alla skogsägarkategorier. vilket medför en extra kostnad,som vi aiigett till 10 milj, kr. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill de två socialdemokratiska reservationer som är fogade till betänkandet, Socialdemokraterna har i sin reservationupprepat flera av de förslag som man tidigare inte har fåll gehör för iriksdagen. Dessutom kräver de bindande uttalanden från om åtgärdersom över huvud taget ännu inte är utredda. Med det senare avser jag derasförslag om ett avgifts-och stödsystem. Det förslaget vill jag inte nu närmarekommentera. Jag kan bara upplysa om att socialdemokraterna har avgivit exaktsamma reservation till virkesförsörjningsutredningens betänkande, vilket f, n.remissbehandlas. Jag förulsiilier att den socialdemokratiska reservationen dåockså blir föremål för granskning. Efter remissbehandlingen kommer regeringenpå sedvanligt sätt all ta ställning till utredningsförslaget och bedöma omytterligare förslag skall lämnas till . kommer vi attfölja upp de nu lagda förslagen i budgetpropositionen. Det är riktigt att regeringen i detta sammanhang inte harlagt fram något konkret förslag till finansiering av det långsiktigaprogrammet. Men i propositionen framhåller vi de stora fördelar somskogsindustrin får genom den ökade aktiviteten i skogsbruket. leder tillökade exportinkomster. Det kan och bör också innebära ett minskat behov av dyrt importerat virke, vilket i sin tur kan medföra betydande Nr 29 De stimulansåtgärder som regeringen har föreslagit blir därigenom avsevärt billigare för skogsindustrin än de åtgärder i form av t. ex. virkesprishöjningar som annars slårtill buds. Mot denna bakgrund är det ,/ / ; ; f' I b .\Kogshriik och rimligtatt skogsindustrin själv bär ökade kostnader. Regeringen har för avsikt attåterkomma till med ett detaljerat förslag i den här frågan. Alt som socialdemokraterna föreslå en finansiering medhöjd skogsvårdsavgift betraktar jag som fördelningspolitiskt oacceptabelt -för att begagna socialdemokraternas eget argument. En höjd skogsvårdsavgifiskulle t, ex. i mycket stor utsträckning drabba dem som har skött sina skogarväl. de som inte har de glesa eller söndertrasade bestand som deltaprogram omfattar. Avgiften belastar dessutom skogsägare med mycket höga inkomsterallra minst på grund av skallereglerna. 86 () replik: Del är det härsättel att skjutafinansieringsfrågan framförsig som vi reagerar emot. När vi förde framtanken på att man via en höjd skogsvårdsavgifi skulle finansiera de häråtgärderna hänvisade regeringen till det väntade förslaget frånvirkesförsörjningsulredningen. Delta förslag kom , men när det nuhar kommit, då hänvisar man till remissomgången. skjuter manproblemet framförsig. Det är detta som vi inte tycker om. Det är att beklaga att frågan om skogsvårdsavgifiensstorlek inte avgörs i samband med att vi behandlar förslagen till ekonomiskastödåtgärder, som alla partier är eniga om. t, ex, stödet till återväxtålgärderefter avverkning av skräpskog. Vi har framhållit all detär via skogsvårdsavgiften som sädana här insatser för att stimulera tillstörre råvaruuttag skall finansieras. Det är klart att för de passiva skogsägarna innebär enhöjd skogsvårdsavgift en viss belastning, men skogsvårdsavgiften kommer ändåtill svvende og sidst skogsbruket till del och den kommer de aktiva brukarnatill del. Vidare är skogsvårdsavgiften till avdragsgill. Statsrådethänvisar till alt de som tidigare avverkat skog skulle drabbas illa, men det;ir väl ändå så att de som har avverkat har åtskilliga medel i daginsatta på sina skogskonton. Enligt de senaste uppgiftersom jag har fåll skalldet finnas mellan 1,5 och innestående på skogskontonlandet runt. Vi finner de här finansieringsåtgärderna rättvisa ochriktiga, och vi får naturligtvis aktualisera frågan på nytt i samband medbehandlingen av budgetpropositionen. Men personligen tycker jag att fråganskulle ha kopplats till den debatt vi har då vi föreslår de här rättlångtgående åtgärderna. Nr 29 Anf. Onsdagenden Herr talman! Ja, det är väl ettrikligt konstaterade av att ISnovember 19S1 ''''' ' lämpligt att komma tillbaka i den häi' frågan isamband med att vi behandlar skogsvårdsavgifterna i budgetpropositionen. Del tror jag är mera .Skogsbruk och virkesförsörjning. När klandrar regeringen för att inte hatagit hänsyn till vad som har sagls i virkesförsörjningsulredningen omskogsvårdsavgifterna skulle jag vilja säga att sanningen är den attvirkesförsörjningsulredningen inte har föreslagit att åtgiirderna skallfinansieras med skogsvårdsavgiftsmedel. Del har däremot socialdemokraterna,som i en reservation har hävdat detta, och del är något annat, 88 (vpk): Detta betänkande behandlar åtgärder påområdet skogsbruk och virkesförsörjning. Situationen när del gäller virkesförsörjningen har längevarit besvärande. I avsaknad av en långsiktig skogspolitik har regeringen i omgångaråterkommit till med förslag till åtgärder för alt stimulera tillökad avverkning. Åtgärderna har varit skatte- och avdragsförmåner samt direktekonomiskt stöd till viss verksamhet, bl. a. stöd till klenvirkesutlag.Huruvida dessa åtgärder haft någon effekt kan svårligen bedömas. Särskilt närdet gäller skalle- och avdragsförmåner torde effekterna vara marginella. Enligt vår mening måste man så snabbi som möjligt kommaifrån en varannandagspolitik. Vad som behövs är ett åtgärdsprogram på långsikt. som kan uppfylla kravet på en jämn ström av virke till industrin, I ettsådant åtgärdsprogram för en bättre virkesförsörjning kan dels temporära, delsmera långsiktiga åtgärder vidtas. Det föreliggande förslaget får väl ses somett första steg. Vi har i tidigare motioner som rört skogsnäringens områdeställt ett flertal förslag. Här kan nämnas kravet på skogsbruksplaner,förstärkning av skogsvårdsstyrelserna, omfördelning av transportkostnadernaosv. Vi har också pekat på alt nuvarande skogsbeskaltning måste ändras i sådanriktning alt en ökad skatt läggs pä ägandet av skogsmark och att samtidigtskatten på brukandet av skogen reduceras. En del av våra förslag har överensstämt medsocialdemokraternas, men i omröstningarna har dessa förslag, med en röstsövervikt, avvisats av den borgerliga majoriteten. Med anledning av nuföreliggande förslag till åtgärder rörande skogsbruk och virkesförsörjning harvi inte upprepat våra krav. Detta betyder inte att vi harövergeti dem. Vi fårtillfälle att återkomma under den allmänna motionstiden och även i samband meddel regeringsförslag som rimligen bör komma med anledning avvirkesförsörjningsulredningen. I vårmotion sägs att bidrag till avveckling av lågproducerande bestånd samt bidrag till skogsvård bör hapositiva effekter med tanke på både 94 Stödåtgärderna inriktas också till stor del på Nr 29 och dess inland. Vi kundedärför godta regeringens förslag, under den förutsiitlningen att \ november1981 åtgärdernafinansierades genom avgifter pä skogsnäringen. högstotillfredsställande att frågan om finansieringen skall avgöras vid ett .Skoiisbruk och senare tillfälle. Den här frågan är väl inte av den dignitetenalt den behöver \irkesförsöriniiii. dras i långbänk. harsocialdemokraterna, som framgår av belänkandet, di. höjt beloppen något. Vi menar alltså att finansieringen av de här åtgärdernabör ske inom skogsnäringens område, och då kan man diskutera olika alternativ.Det kan ske med en höjning av skogsvårdsavgiften. Ett annat alternativ äravgifter på skogsindustrin. Vi har föreslagit att finansieringen den här gångenskulle kunna ske just genom avgifter pä skogsindustrin. När motionen skrevsförutsågs invcket kraftiga vinstökningar i skogsindustrin på grund avdevalveringen och förändringarna i dollarkursen. Allmänt talades det om all drain dessa s. k. övervinster. Ett sätt att använda dessa pengar kunde vara attstimulera virkesförsörjningen. avgjordes frågan om en finansiering genom enhöjd skogsvårdsavgifi - förslaget avslogs av den borgerligamajoriteten. Av förklarliga skäl stödde vi förslaget. Det är väl bara altbeklaga alt den borgerliga majoriteten inte ville acceptera dennafinansieringsform. Vår skogsnäring har stor betydelse för vårt land. Man kaneller bör därför inte utesluta åtgärder där samhället får gå in med stöd ochbidrag. Delta sker f. ö, . Men i första hand måste ekonomiskaåtgärder vidtas och omfördelningar ske inom näringen. En förutsättning är attnäringen ekonomiskt förmår göra delta. Enligt vår mening finns dennaförutsättning här. Införandet av ett kombinerat avgifts- och stödsystem ärockså en åtgärd som skulle få effekter. Det finns självfallet även andraåtgärder som kan vidtas för att vi skall få en fungerande virkesförsörjning,men till dem återkommer vi. Med delta vill jag yrka bifall till motion 63. yrkande 3, 89 PER (vpk): I jordbruksutskottets betänkande 1981/82:8behandlas frågor som för detta utskotts del har samband med regeringensproposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. På denna omfattandeproposition från regeringen har vi kommunisterna svaratmed en motion som också den är omfattande. 1981/82:57. Med motiveringen i dennamotion har sedan avletts motionen 1981/82:63 med yrkanden som faller underjordbruksutskottels behandling. Dessa yrkanden är för det första alt 3.0miljarder kronor anslås under tionde huvudtiteln utöver fattade beslut förprisreglering av jordbrukels produkter, för det andra attlivsmedelssubventionerna också skall omfatta grönsaker och fisk och för dettredje godkännande av i motionen anförda förslag till finansiering av Nr 29 åtgärder inom skogsnäringen. Jagskall här för min del uppehålla mig vid de Onsda"en den ''' förstnämnda yrkandena. 18november 1981 '''g ''" först påminna om altdessa förslag ekonomiskt inte svävar i luften. På s. 18 i motionen 1981/82:57 finns en samlad uppställning över de samlade Sko<'shriikoch utgifterna och de samlade inkomsterna med anledning av förslagen i lirkctörsörj/ilne motionen. Av denna uppställning framgår alt paketet som helhet är iji iij tolalfinansierat. När inte allaförslag behandlas och beslutas på en gång kan det te siglitet underligt från finansiell synpunkt, men det är en effekt av De två punkter i motionen nr 63 som jag skall beröragälleren fråga som vi i vpk drivit under den klara parollen"bort med moms på målen!". Ursprungligen hade vi starka betänklighetermot all konsumlionsskati. Vi har varit kritiska till först omsen,omsättningsskatten, och sedan momsen, mervärdeskatten. Vi har ansett attskatterna i stället i sin helhet skulle ha lagts på inkomster och varitprogressi\'a. Men med den efter hand allt tyngre skattebelastningen har allapartier tvingats acceptera momsen. Vad vi däremot inte har accepterat är moms på nödvändigalivsmedel. I många andra länder som harmoms barman en lägre moms på livsmedel.Vill man välja en sådan väg borde det också vara möjligt här i , Men detär inte nödvändigt att välja en sådan väg. Del finns en annan väg. som man slogin på en bil in pä 1970-talel, då del ännu satt kvar en socialdemokratiskregering och statsfinanserna såg bättre ut än de gör . Den vägen innebarall man införde överföringar från statsbudgeten till prisregleringen påjordbrukets produkter. Dessa li\'smedelssubventioner höjdes efter hand. ochhöjningarna sattes in i lägen då prisstegringarna på livsmedel såg ut att blisärskilt stora. Livsmedelssubventionerna kan ses som en återföring tillkonsumenterna av vid livsmedelsinköpen erlagd moms, och så har vi hela tidensett dessa subventioner. Parollen "bort med moms på maten!" blir då"bort med momseffekten på maten! ", vilket i praktiken inte skiljersig så mycket. En rätt viktig skillnad finns emellertid. Väljer man altrestituera momsen, så kan man styra subventionerna till från näringssynpunklvärdefulla livsmedel. De värdefullaste och oumbärligaste livsmedlen, som t. ex.mjölk, kan ges hög subvention under del att lyxbetonade och umbärliga livsmedelej alls får något av subvenlionspengarna. Denna väg att la bort momsen på matenär att föredra, och den stöds bl, a. av TCO. som ullalat sig i den riktningen.Det är också ett steg i den riktningen som vi föreslär i den nu förevarandemotionen nr 63, Länge var linjen - som kommit att benämnas enmellanprislinje - att subventionerna på livsmedel höjdes i lägen med storaprishöjningskrav. Den linjen hölls fram t. o. m, , straxefter den stora konflikten på arbetsmarknaden. Då skedde den sista höjningen avlivsme-delssubvenlionerna, med 775 milj. kr. Efter denna höjning beräknades detatt momsen på de subventionerade baslivsmedlen gick tillbaka till konsumenternaoch sålunda var momsen indirekt borttagen. Men här hade vi 96 kommittill en vändpunkt för den då sittande regeringen, och sedan har man Nr 29 fortsatt i motsatt riktning. Den 1januari 1981 sänktes i stället subventionerna med 250 milj. kr. den 1oktober 1981 med ytterligare 300 milj. kr. om interiksdagen bifaller vår motion, subventionerna med ytterligare 500 Skoiisbrtik och milj.kr., och det innebären total nedtrappningfrån loppläget virkesförsörjning, med 1 050milj, kr. Det innebär att man indirekt höjt momsen på mat med ,,, ,, Detta är en linje som vi från vpk bestämt motsatt oss. också varaså att inte heller vill vara med längre på denna väg, som ledertill avsättningssvårigheter för jordbrukarna. Vi får se om man från centerpartietstår på sig. Jordbruksministern sade i radio att del pågickförhandlingar om huruvida regeringen kunde stanna på den subventionsnivå som vinu har. Då jordbruksministern tillfrågades om han kunde garantera att dennaskulle ligga kvar svarade han; Vi garanterar ingenting förrän förhandlingarnaär slutförda. Man håller alltså på att genomföra förhandlingarom var man skallstanna. Vår förhoppning, åtminstone om vi inte får igenom vårt eget krav, äralt man inte fortsätter på den inslagna vägen. En sådan fortsättning skullemedföra svårigheter både för konsumenterna och för jordbrukarna. I motion nr 57, där motiveringen till motion nr 63 finns,säger vi: "Momsen på mat måste bort. Det är ett krav som vpk länge slagitsför och som vunnit gehör och stöd i breda grupper och många organisationer. Istället för en generell momssänkning bör ett borttagande av momsen på mateninledas. Två och bör anslås för att genom ökadelivsmedelssubventioner minska momseffekten på baslivsmedel, fisk ochgrönsaker. Detta innebär all närmare hälften av momseffeklen försvinner fråndessa varor. bör beslutet i anledning av proposition1980/81:20 om sänkta livsmedelssubventioner från den 1/1 1982 upphävas. Ettsådant upphävande innebär ytterligare 500 milj. kr, för billigarelivsmedel." Med del nu anförda yrkar jag bifall tillmotionen 1981/82:63, yrkandena 1 och 2. 90 () replik; Bara några få ord med anledning av vad PerIsraelsson anförde här om livsmedelssubventionerna. Jag vill beträffande vpk;s förslag om ytterligare pengartill livsmedelssubventioner, vilket Per redogjort för, säga att vifrån vårt håll har bedömt det så, alt det i dagens ansträngda ekonomiska lägeär bättre att anvisa stödet direkt till dem som drabbas mest av de högapriserna på baslivsmedel, nämligen barnfamiljerna. Vi ser vårt förslag omhöjning av barnbidraget med . som ett konsumtionsstöd just tillbarnfamiljerna, och vi anser det vara ett bättre alternativ. 97 7 protokoll1981/82:29-30 Skogsbruk och virkesförsörjning. 91 PER (vpk) replik: Med anledning av kommentar kanjag bara säga att det rör sig om helt olika nivåer på våra två förslag. Å andrasidan vill jag säga all vi, om vårt förslag faller, självfallet i andra handstödjer förslag, som innebär ett mindre stöd, men ändå ett stödtill den mest utsatta gruppen, nämligen barnfamiljerna. 92 ();/> Vi behandlar ju nu jordb.-uksutskoltetsbelänkande / 82:8 om vissa ekonomisk-politiska åtg': Förslaget innebär också att det blir ökade satsningar tillskogsvägbyggen. En stor del av de skogar det här gäller saknar sådana vägar,och för att man skall kunna fullfölja det föreslagna programmet krävs alltsåall man också bygger vägar. Dessutom innebär förslaget ökade satsningar påskogsbruksplaner. Del blir nämligen ökade bidrag till dem som gör sådanaplaner. Vidare innebär förslaget ökade anslag till de översiktligaskogsinvesteringarna, som är av vikt för det långsiktiga skogsbruket. Propositionen ger som ett resultat ett ökat virkesutbud,som jag sade. Det är inte så litet det rör sig om - , ett ganska stort tillskott till de svenska industrierna. Detger, som jordbruksministern sade, 3 000 nya arbetstillfällen runt om i våraskogsbygder. Det är en mycket stor och viktig satsning. Socialdemokraterna har genom - och också isin motion -sagt all man kan ställa upp pä denna satsning, och jag noterar medtillfredsställelse alt vi ändå kan vara överens på den punkten. Även vpk har juställt upp och sagt att man stöder förslaget. Däremot är man kritisk mot att vi inte nu finansierar förslaget- man vill ha en finansiering . Vi har från sida sagtatt del är rimligt alt vi vidtar dessa åtgärder och återkommer ibudgetpropositionen och då redovisar hur åtgärderna skall finansieras.Jordbruksministern gav ju en del anvisningar om hur man har tänkt all dennafinansiering skall ske, nämligen genom all industrin får vara med och hjälpatill att betala en del av vad det kostar. Jag noterade att även vpk ställer upppå den linjen. Socialdemokraterna vill ju satsa mer på skogsvårdsstyrelsernaoch en del andra saker för att. som de ser det, ge en bättre skogsvård. a. tvinga skogsbrukarna att göra skogsvårdsplaner. Vi anser jnte all del ärriktigt och vettigt att man tvingar alla skogsägare alt göra delta. Vi menaralt det är bättre att ge bidrag - och ganska bra bidrag - så all skogsägarnafrivilligt gör dessa åtaganden. Vi kan inte gå med på att man sedan skall ha en verksamheti skogen som innebär att man planerar för skogsägarna.Det Nr 29 måste vara skogsägarnasjälva som sköter denna planering. Socialdemokraternavill använda en höjd skogsvårdsavgiftför att betala november 19S1 vad dessa åtgärder kostar.Vi kan inte ställa upp bakom den linjen - och jordbruksministernhar ju här ganska ordentligt redovisat varför. Det ärhelt Skoisbrtik och enkelt så att vi den1 juli höjde skogsvårdsavgiften till det dubbla. Del var ju virkesförsöriniiii'inte bara en dubbel höjning utan långt mer änsä. eftersom vi fick entredubbling av skogsvärdena, på vilka avgiften beräknas. Detta gör att det blir en ganska starkeffekt för den enskilde brukaren. Det bliralltså rätt stora summor som en skogsägarefår betala. Jag kanske skulle tillägga- när säger att det ärden aktive skogsbrukaren man gynnar pådet här sättet framför den passive; Det är naturligtvis riktigt, men det är en sanning med modifikation. De som har varitaktiva och huggit väldigt mycket och därför inte har såmycket att hugga längre utan i stort sett bara hargallringar och röjningar kvar att göra blir i mycket stor utsträckning lidande av en höjning av skogsvårdsavgiften. har sådanaexempel på mycket nära håll uppe i , därman på grund av inseklsskador fått hugga ner i stort sett hela sin skog och inte harnågonting kvar. Och man har inteheller någonting kvar på sitt skogskonto, eftersom skogskontona nu efter tioår har gått ut - det var en debatt här i kammaren om det för inte så länge sedan. Skogskontona kan alltsåinte för alla användas föratt betala en höjning av skogsvårdsavgifterna - en höjning som vi motsätter oss. De skogsvårdsavgiftervi har är egentligen för höga. De är högre än vad som krävsför all täcka det som betalas ut i skogsvårdande syfte, vilket inte skall vara fallet. Delinnebär att vi förväntar oss atti stället för en höjningfå en sänkning av nuvarande skogsvårdsavgifter. Jag vill ocksårikta mig till Per och ta upp livsmedelssubvenlio-nerna.