prot · G509126 · 1981-12-31 00:00:00 — Däremot har jag sagt att vi harengagerat oss mera i diskussionen om situation beträffande de härfrågorna än när det gällt någon annan kommun. Till skillnad från vad som varitfallet i fråga om andra kommuner har gjort ett särskilt uttalande,som har lett till att har fått särskilda pengar, även om Södertäljeinte har fått så mycket som önskades. Jag blev litet förvånad när sade attsocialdemokraterna har varit mycket solidariska, medan de borgerliga hela tiden- så uttryckte han sig - med en rösts övervikt röstat nej till kraven. Såvittjag vet har vi väl haft en sådan omröstning bara en gång. Jag är alltså litetförvånad över beskrivning. Vidare är jag litet förvånad över uttalandet att ettmindre statsbidrag än det man önskat sig - även om det är fråga om 9 milj. kr.- skulle skapa stora spänningar mellan olika folkgrupper. Bidraget skullespelas ut mot alla andra kostnaderi kommunen, menar man. Det är i så fall den som gör denna tolkning som får tapå sig det ansvaret. Det gäller ju inte - jag upprepar detta - kostnadensstorlek utan bara i vilken utsträckning man skall ta hänsyn till detinomregionala skatteutjämningsbidrag som kommunen har fått. Om majoriteten iSödertälje vill, går det ju att säga till vederbörande att när det gällerkostnaderna för assyrierna har det lämnats kompensation. Sedan finns det andrakostnader, som gör att det måste bli prutningar, höjning av skatten e.d. Manbehöver ju inte skjuta fram assyrierna som syndabockar i sammanhanget. 116 (); Jag vill säga att det ändafrån 19751, o. m. 1980 inte har rått någon som helst strid om vilken nivå detskall vara på den ersättning som skall utgå till kommun från staten.Oenigheten inträder först när det gäller . var det år när de nyastatsbidragsreglerna trädde i kraft. Det var också det år då hadeuttalat att man speciellt skulle beakta förhållandena i . I detbeslut som regeringen fattade om bidrag till verksamhethänvisas till bl, a, uttalande, 1980 blev det alltså sammabidragsgivning som den som skett ända , 1981 byter man helt plötsligtinställning. Jag måste fråga mig vad det är som har föranlettregeringen att ändra inställning till bidraget till kommun, GabrielRomanus upprepade bara vad sade i en interpellationsdebatt, nämligenatt det är landstings ökning av det inomregionala stödet som ärmotivet; Den solidaritet som kommunerna i känner ochsom ligger bakom uppbyggandet av en inomregional skatteutjämning tar statensom intäkt för att inte betala ut ett rättmätigt stöd till kommun.Är det vettigt att statsmakterna förfar på det sättet, i all synnerhet om mantänker på att assyriergruppens andel uppgår till 2 milj. kr. av det totalabeloppet för utländska invandrare, 10 milj. kr? , som är verksam i , kännerju mycket väl till att det inomregionala stödet i just detta avseende är såutformat att det utgår på grundval av en beräkning som gäller det totalaantalet invandrare i alla kommuner. Det är inte bara kommun somerhåller det här stödet. Men kommun drabbas på grund av statensagerande mycket hårt i jämförelse med andra kommuner. Jag tycker att de argument som har anförtför att kommun inte skall få de här pengarna inte är hållbara. Jagstår fast vid vad jag sade i mitt första anförande; Jag tycker att det är ettoseriöst handlande från regeringens sida när man - utan att över huvud taget takontakt med kommun och föra överläggningar om att man har för avsiktatt ändra stödet - ensidigt frånträder ett regelsystem som man tidigare varitöverens om mellan regeringen och kommun. Stöd till kommun till följd av den assyriskalsyrianska invandringen 10 protokoll 1981/82:125-126 Stöd till kommun till följd av den assyriskalsyrianska invandringen 117LENNART (): Anledningen till att frågordiskuteras här i kammaren är att kommun är den enda kommun som harfått ta emot en så stor invandring när det gäller den assyriska/syrianskafolkgruppen. Med all den erfarenhet som vi har i av allinvandring måste jag säga att det inte är någon annan grupp som krävt ochkräver sä stora samhällsinsatser som just den assyriska/syrianskainvandrargruppen. Det är av den anledningen som vi frän hävdar attdet är befogat att staten även fortsättningsvis ger kommunen det extrastatsbidrag som kommunen har fått. Jag noterar att i sitt senaste inlägg varbetydligt mycket mer nyanserad när det gällde att bedöma det här statsbidragetsinverkan på kommuns budget totalt. gör nu en storreträtt, och det gör han klokt i. Jag vågar hävda att med den lokalkännedom somjag har känner jag situationen bättre än och känner till despänningar som var inom olika befolkningsgrupper i när kommunensinvånare själva skulle få ta betydligt större ekonomiskt ansvar för den härinvandrargruppen . Det är socialdemokraterna i som genom sinpolitik tagit ansvar, så att vi kunde balansera dessa motsättningar mellangrupperna. Vi tvingades att göra ett s. k. extra prutningsvarv i alla styrelseroch nämnder, och för de åtgärderna har vi sedan kritiserats. Då känns det rättbittert att en borgerlig majoritet här i inte skall kunna vara medoch bevilja det statsbidrag som vi är berättigade till. 118GABRIEL (): Jag skall inte, hoppas jag, förlänga debatten mycket. Jag är tacksam för att ansåg att mittsenaste inlägg var nyanserat. Jag tror inte att den som jämför kommer att finnaatt jag har gjort någon stor reträtt, men jag tar fasta på att LennartAndersson tyckte att det senaste inlägget var nyanserat. Jag vill ändå passa på tillfället att säga att utskottetsmajoritet lika väl som minoriteten självfallet är medveten om de kostnader ochproblem som den assyriska/syrianska invandringen har förorsakat . Detär ju själva anledningen till att vi har gjort de uttalanden som vi har gjortoch att kommunen fått extra bidrag - även om det inte anses vara tillräckligt.Vi är också medvetna om de stora insatser som har gjorts frän olika grupper iSödertälje. Arbetarrörelsen har väl inte monopol på att göra goda insatser, menden har säkert gjort insatser - det vill jag också understryka. Sedan måste jag medge att jag inte känner till arten avkontakter mellan kommunen och . Men jag har svårt att tänkamig att det varit några vattentäta skott. Och det beslut som regeringen fattati år ligger ju mycket väl i linje med det beslut som man tog , sånågra sensationer kan det knappast ha innehållit. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(särskilt stöd till kommun för kostnader till följd av denassyriska/syrianska invandringen) Utskottets hemställan bifölls med 140 röster mot 139 förreservationen av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 (särskilt stöd till kommun för kostnadertill följd av den assyriska/syrianska invandringen i den mån kostnaderna intebehandlats under mom. 1) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 17 förmotion 552 av i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från attrösta. Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. Mom. 3 (överenskommelse med kommun) Utskottets hemställan bifölls med 140 röster mot 139 förreservationen av m, fl. i motsvarande del. Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls, 19 § Föredrogs betänkande 1981/82:38Vissa dricksvattenfrågor Utskottets hemställan bifölls. 20 § Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande /82:22 om anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer(prop, 1981/82:100) samt bidrag till ochnarkotikaupplysning (prop, 1981/ 82:143), 119 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 120CATARINA RÖNNUNG (s): Socialdemokraterna har liksom förra åreti en partimotion föreslagit anta ett samlat åtgärdsprogram för attförbättra ungdomars livsvillkor. Vi pekar bl. a, på att arbetslösheten blandungdomar ligger kvar på en besvärande hög nivå och att undervisningenförsämrats genom resursnedskärningar avseende skolväsendet. Vi konstaterarockså att den sociala utslagningen bland ungdomen och den kommersialiseradefritiden är kvarstående allvarliga problem, som de borgerliga regeringarnavisat alltför låg ambition att komma till rätta med. Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. De borgerliga regeringarnas förslag till nedskärningargällande ungdomsorganisationerna har bara inneburit prutats bort. Som påbröd till detta försvann helt de s,k, SIA-pengarna trots kraftfulla protester från både organisationslivet och detsocialdemokratiska partiet. Prutningar, ändrade bidragsregler, vikandemedlemsantal i politiska och ideella organisationer samt kostnadsfördyringarhar sammantaget inneburit att den motkraft som ungdomsorganisationerna utgörmot en passiviserande fritid mycket kraftigt försvagats - och detta i en tidnär i vissa ungdomsmiljöer drogmissbruk, vandalisering och kriminalitettilltar. Vad har regeringen och den borgerliga majoriteten att säga för attberättiga dessa nedskärningar? I sak håller man med om att stödet tillungdomsorganisationer är angeläget. Man talar om deras viktiga roll, men inästa andetag kommer man med vad som har blivit en standardklyscha i de flestasammanhang: det ansträngda statsfinansiella läget, I vår alternativbudget, som är starkare än regeringens,har vi avsatt medel. Vi vill satsa på bättre levnadsvillkor för våra ungdomar, I en rapport från får ungdomar tala utom den besvikelse de känner över den vuxna generationen och den maktlöshet dekänner . Rapporten ger en pessimistisk bild av etthögtekno-logiskt samhälle, där den enskilde saknar inflytande. Tillvaron bestårför väldigt många unga av arbetslöshet eller monotont arbete och en fritid, därman alltid köper sig förströelse. Vi pekar ivår motion på följande; Frifidsaktiviteter för barn och ungdom skiljer sigavsevärt, beroende på socialgruppstillhörighet. Barn som tillhör socialgrupp 1ägnar sig i mycket större utsträckning än andra åt idrott, föreningsliv ochkultur. En utredning gjord på uppdrag av harkartlagt de mest utsatta ungdomsmiljöerna. Klart olämpliga är givetvis sådanadär brottslighet, missbruk av droger och prostitution förekommer eller miljöersom är extremt kommersialiserade. Centralen, och flera inomhus-centrai förorterna är sådana. En stor grupp av de ungdomar som vistas där har redansvåra sociala problem. Genom att använda droger skjuter ungdomarna problemenifrån sig. Många lever ett passivt liv. De gårinte i skolan, de arbetar inte.Däremot är de konsumenter av ett kommersialiserat fritidsutbud. Vi pekar ocksåi vår motion på att haschmissbruket ökat kraftigt. Vad som kan betecknas somsystematiska kampanjer för marknadsföring av hasch förekommer i anslutningtill skolor, universitet och militärförband. Vi tycker att det är viktigt att nå ut till deföreningslösa ungdomarna. Särskilt angeläget är det att organisationer medidéburen verksamhet ges ökade förutsättningar att engagera nya medlemmar. ViframhåUer särskilt vikten av insatser för verksamhet bland ungdomar iriskzonen, verksamheter som syftar till att skilda generationer ochnationaliteter möts och verksamheter i bostadsområden med lågföreningsaktivitet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas invandrargrupper, ochdetta framhåller vi med skärpa. Inom den ram på 10 miljoner som vi vill förstärka anslaget till ungdomsorganisationernamed vill vi för dessa ändamål anslå 2,6 miljoner. Kritiken mot de borgerliga regeringarnas njugghet motungdomsorganisationerna kvarstår. Vi noterar som en liten men dock ljuspunktatt vårt krav som vi förde fram i en reservation , attHandikappförbundens centralkommittés ungdomskommitté skulle blibidragsberättigad, villfarits i årets budgetproposition. 1 övrigtupprepar vi våra förslag från på tre områden; Grundbidraget skall fastställas till 320 000 kr.Utskottsmajoriteten gör ett nummer av att grundbidraget skall vara 295 000 kr.och att detta innebär en höjning med . Detta är inte så heroiskt motbakgrund av att samma majoritet reducerade bidraget med just dettabelopp, alltså . Regeringens förslag var den gångenförstås ännu sämre -futtiga . Det rörliga bidraget skall vara . Det sänktes förraåret från . per medlem i intervallet 3 001-40 000 medlemmar ochtill . per medlem över 40 000. Handikapporganisationerna skall få . per timmeenligt vårt förslag, inte . Här görs en höjning med futtiga . iintervallet 1 501-3 000 medlemmar. I övrigt föreslås oförändrade belopp. Vi har ytterligare ett yrkande. Det förbund som bildatsgenom sammanslagningen av bör erhålla fullt stöd enligtgällande bestämmelser utan intrappningsbegränsningar, eftersom dessaorganisationer varit statsbidragsberättigade,. Jag ber att fa yrka bifall till reservationnr 1 och, om denna bifalles, även till reservation nr 3, Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. 121ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Situationen för invandrarungdomarna i detsvenska samhället är mycket svår. Av de senaste statistiska uppgifternaframgår att det finns 183 000 utländska medborgare i åldrarna upp t. o. m. 24år kyrkobokförda i . Det innebär att av alla utländskamedborgare återfinns i denna åldersgrupp, medan motsvarande siffra för svenskamedborgare är . Därtill kommer en större och växande grupp barn ochungdomar som är födda här i landet och är svenska medborgare. I åldrarna 0-24år kan den gruppen uppskattas till ca 275 000 personer, och med de utländskamedborgarna blir det ca 460 000 barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Dessa ungdomars situation på arbetsmarknaden äralarmerande. Såsom regeringen medger i årets budgetproposition svarar deutländska medborgarna för av arbetskraften men för av dearbetslösa. I svarar de för av de arbetslösaoch i åldrarna för . konstateras att antaletinvandrare i arbetsmarknadsutbildning ökat och uppgårtill totalt av kursdeltagarna. Flertalet av dem är i de yngreåldersgrupperna. Vid vissa AMU-centra i storstadslän utgör invandrarna avsamtliga deltagare. Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. Det finns naturligtvis mångaorsaker till att arbetslösheten är speciellt hög bland de unga invandrarna.Strukturomvandlingen på den svenska arbetsmarknaden har bl. a. inneburit enfortsatt tillbakagång för sysselsättningen inom fillverkningsindustrin. Den harockså inneburit långtgående rationaliseringar för att göraprodukfionsenheterna så konkurrenskraftiga som möjligt på världsmarknaden. De nya produktionssystem som växer fram ur dessarationaliseringar kommer bl. a. att medföra en hårt styrd och kontrolleradproduktion med extrem arbetsuppdelning i datorstyrda processer. Ökadautomatisering med hjälp av seriekopplade numeriskt styrda maskiner och robotarinnebär t. ex. att den typ av arbete försvinner som många invandrare ärhänvisade till på grund av bristande språkkunskaper och utbildning. Detsammagäller vid övergång fill produktionssystem med självstyrande grupper o. d.Denna form av produktionssystem kan komma att öka kraven när det gäller attkunna läsa, skriva och räkna, krav som kan utestänga många invandrare fråndessa jobb. Strukturomvandlingen på den svenska arbetsmarknaden harnaturligtvis fått konsekvenser i form av arbetslöshet och ökad utslagning avarbetskraft. Speciellt drabbas den arbetskraft som har de svagaste resurserna,t. ex. de unga, de äldre, handikappade, invandrare och lågutbildade. Andra orsaker till invandrarungdomarnas mycket svårasociala och arbetsmarknadsmässiga situation är att de i regel har en generelltsett lägre utbildningsnivå än de svenska ungdomarna. De är också i störreutsträckning än andra ungdomar hänvisade till konjunkturkänsliga näringsgrenaroch yrkesområden. En större andel utländska medborgare är anställda i privataföretag. Avsaknaden av yrkesutbildning är en av de viktigaste orsakerna tillarbetslöshet. Det faktum att invandrarungdomar fortsätter sina studier igymnasieskolan i mindre utsträckning än de svenska ungdomarna innebär såledesatt deras ställning på arbetsmarknaden blir svag. Många invandrarungdomar har svårt att få arbete på grundav att de inte kan svenska tillräckligt bra. Man kan anta att ett stort antalinvandrarungdomar inte nås av förmedlingens service och att åtskilligainvandrarungdomar inte söker upp arbetsförmedlingen, trots att de saknararbete. Invandrarungdomens möjligheter att ta del av olikautbildningsmöjligheter för arbetslösa ungdomar kan vara begränsade på grund avspråksvårigheter och fidigare negativa erfarenheter av skolarbete. Det är också uppenbart att yrkesvalet bland ungainvandrare påverkas av det förhållandet att föräldrar, släkt och vänner oftaendast har erfarenhet av en mycket begränsad del av den svenskaarbetsmarknaden. Segregationen på arbetsmarknaden av den äldre generationeninvandrare blir ett socialt arv, som går vidare till nästa generation genom attde äldre bara kan förmedla kontakter med och hjälpa de unga invandrarna tillatt få arbeten inom denna begränsade del av arbetsmarknaden. De flesta invandrarungdomar har inte alls eller i mycketringa utsträckning under uppväxtåren fått del av det stöd som håller på attväxa fram i form av träning och undervisning i sitt modersmål eller andrastödinsatser i skolan. Debefinner sig ofta i näst intill olösliga konflikter mellan föräldrarnaskultur-och moraluppfattning och den svenska kulturen och de svenska ungdomarnasuppfattning. De har hamnat i ett sociokulturellt ingenmansland och känner siginte höra hemma någonstans. De känner inte sitt kulturella och historiskaursprung annat än som fragmentariska bitar. Språksvårigheterna som lett tillupprepade misslyckanden både i skolan och i det sociala umgänget, liksomnegativa och rasistiska bemötanden och tillmålen, har ofta blivit dendominerande grunden för deras identitet. För många av dem blir arbetslöshetenden slutliga bekräftelsen på att de är utslagna, och de kan inte se någramöjligheter att själva ta sig ur sin situation. Utslagningen bekräftas steg försteg. Men invandrarungdomarnas situation kan avsevärtförbättras, bl, a, genom stöd fill invandrarorganisationernasungdomsverksamhet, utgår statsbidrag endast fill organisationer sombedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom och som har minst 3000 medlemmar i åldern samt lokalavdelningar i minst hälften av landetslandsfingskommuner. Och för anslag till sådan verksamhet från kommuner krävsofta att lokalföreningarna skall fillhöra en statsbidragsberättigadorganisation. De bestämmelserna missgynnar starkt invandrarorganisationerna.För det första är invandrarorganisationernas medlemstal av naturliga skälbegränsat. För det andra har invandrarna av arbetsmarknadsskäl tvingatskoncentrera sig till ett fåtal landstingskommuner och kan därför inte uppfyllakravet på att ha lokalföreningar i minst hälften av landets landstingskommuner. Vårt parfi anser att med tillräckligt stöd från detsvenska samhället kan invandrarorganisationerna göra viktiga insatser för barnoch ungdomar i de egna grupperna. Förutsättningar finns för att drivaverksamhet på ett sätt som inte bryter mot välbekanta normer och värderingarutan i stället stärker invandrarungdomarnas idenfitet och förankring i den egnakultur- och språkgruppen. Invandrarföreningarna har också särskildaförutsättningar att engagera ungdomar med bristande kunskaper i svenska språketoch svårigheter att utnyttja det svenska fritids- och kulturutbudet. Vi delar statens invandrarverks uppfattningom att gällande bidragsregler i större utsträckning borde anpassas tillinvandrarorganisationernas speciella karaktär av intresse- ochfamiljeföreningar. En sådan organisationsmodell är ovärderlig för dem som villvärna om och föra vidare den egna kulturen. Därför anser vårt parti i likhet medstatens invandrarverk att det förslag som har i sinanslagsframställning till årets budgetproposition om att nya organisationer,bl, a, invandrarorganisatio-ner, skall bli bidragsberättigade, är ytterstangeläget. Med detta yrkar jag bifall till vpk-motionen. Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. 122ELISABETH (): Jag kommer att i mitt anförande begränsa migfill den del som behandlas i den moderata reservationen, I årets budgetproposition 1981/82:100, bil. 12, föreslårföredraganden under anslaget B 54 att de politiska ungdomsförbunden liksomunder de Anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer, m.m. tresenaste valåren skall erhålla särskilda medel till en storlek av 725 000 kr.för sin medverkan i skolan i samband med valets genomförande. I motion 413 av Per Stenmarck och ochriiotion 1776 av Hans Nyhage m. fl. hemställes att beslutar avslåförslaget om dessa bidrag. I kulturutskottets betänkande 1981/82:22 finns en moderatreservationmed som första namn. I denna reservation instämmer den moderatagruppen i kulturutskottet i nämnda motionsyrkanden och konstaterar att det börvara en normal uppgift för ungdomsförbunden att delta i olika typer avskolaktiviteter och att man som gått sedan förra valet bör hahunnit skaffa sig en god beredskap inför . Vi konstaterar vidare att regeringens budgetförslag på deflesta områden präglas av sparsamhet. Vi anser - och är också övertygade om -att de politiska ungdomsförbunden är beredda att ta sin del av det ekonomiskaansvaret och således avstå från de föreslagna extra medlen. Den växandemedvetenheten om hur nödvändigt det är att vara restriktiv med medborgarnasskattepengar torde göra även - eller kanske särskilt - ungdomarna angelägna omatt bidra till en minskning av statsutgifterna. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation2 angående medelsanvisning under punkt 2, mom. 3, i kulturutskottets betänkande1981/82:22, I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 123KARL-ERIC (): I centermotionen 1332 framhåller motionärernaatt många barn och ungdomar växer upp under helt annorlunda villkor änvad som var fallet för föräldragenerationen för bara sedan.Samhällsförändringarna, bl, a, 1960-talets befolkningsomflyttningar, har varitsnabba och påfrestande för stora grupper av människor. Uppsplittring avsamhället, utarmning av de lokala miljöerna, ökad segregering och isolering ärvad 1960-talets koncentrationspolitik lett fram till. Barn och ungdomar växer upp utan att i närmiljön fåkontakt med vuxenvärldens vardag och utan egentlig funktion. Den gemenskap somföräldrar och andra vuxna byggt upp på arbetsplatsen, i fackliga organisationereller har kvar i hemorten på något annat håll finns inte tillgänglig för barnoch ungdomar i bostadsområdet. Barns och ungdomars kontakter med en levandekulturgemenskap har därför brutits. Undersökningar visar att många barn och ungdomar kännerrädsla , rädsla för att bli arbetslösa, hur det skall gå församhället, miljön och för dem själva. Rent allmänt upplevs ofta förhållandena ivärlden som plågsamma att tänka på - krig, svält, förtryck ellervuxensamhällets förljugenhet och falskhet. Bland barn i lägre åldrar har det framkommit att barn iSverige i högre grad än i andra länder känner sig ensamma. De flesta barnen iSverige och de andra länderna som en gjord undersökning omfattade ansågatt åtminstone någon tyckte om dem. Men det är anmärkningsvärt att av de svenska barnen gavsvaret att de aldrig kände att det fanns någon som tycker om dem. Motsvarandesiffra i de andra länderna var noll. Ungdomarsbehov av mening med tillvaron, identifikation och spänning som inte tillgodosesi det dagliga livet, i familjen, i skolan eller utgör en stormarknad för den kommersiella ungdomskulturen. Irapporten Ej till salu från en arbetsgrupp inom påvisas endel av de negativa inverkningar som följer i den kommersiella ungdomskulturensspår. Ofta sprids värderingar som verkar nedbrytande, t. ex. våld, som lösningpå problem, rasfördomar, konserverande av könsroller och förhärligande av enextrem individualism. Barnsoch ungdomars uppväxtvillkor måste ses mot bakgrund av hur hela samhälletfungerar. Vi menar att stora insatser måste göras för att åstadkomma godauppväxtmiljöer för barn och ungdom. Deviktigaste komponenterna i en bra uppväxtmiljö är att den skall stärkaegenvärde och identitet, ge tillhörighet och gemenskap, bygga på uppgifter ochansvar samt främja samverkan och solidaritet. Med bra uppväxtmiljöer menar vibl.