prot · G509127 · 1981-12-31 00:00:00 — Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar (mom, 17-28)Mom. 19 a (turisttrafik efter hela ) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 20 förmotion 1397 av i motsvarande del. Mom. 19 b(en turistled med trampdressin mellan och ) 127 Utskottets hemställan bifölls med 267 röster mot 25 förmotion 1397 av den i motsvarande del, 1 ledamot avstod från att rösta, Mom. 23 (upprustning och utbyggnad av vissa bandelar m,m,) Statens iärnväsar Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 73 förreservation 7 av , y/, anslag m, fl. Mom. 25 (NKIJ-banan) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 22 förmotion 781 av , 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 26 (järnvägstrafik ) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 20 förmotion 429 av och i motsvarande del. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 27 a (den s. k. Uppsalapendeln) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmotion 429 av och i motsvarande del. Mom. 27 e (utökad trafik och tåguppehåll m. Utskottets hemställan bifölls med 215 röster mot 76 förreservation 8 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Taxe- och servicefrågor samt handikappanpassning m. m.(mom. Mom. 32 c (vissa servicefrågor) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmotion 794 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Handikappanpassning av den kollektiva trankmiljön ochfärdmedlen (mom. 33) Mom. 33 a (handikappanpassning av den kollektivatrafikmiljön, m. Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 18 förmotion 1121 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 33 b(handikappanpassad järnvägsvagn) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 19 för motion1121 av m. fl. i motsvarande del. Övriga anslagsfrågor (mom. 34-36) Mom. 35 (åtgärder för att förbättra SJ;s ekonomi) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 70 förreservation 9 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 37 och 38 Utskottetshemställan bifölls. 9 § inom energiområdet Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:28 ommyndighetsorganisationen inom energiområdet (prop, 1981/82:100), 72INGVAR (): Det utskottsbetänkande som vi nu behandlarinnebär en utbrytning av en liten del ur ett stort betänkande omenergipolitiken som kommer . Det gäller här två saker, nämligen etteventuellt inrättande av en särskild energimyndighet samt dess placering. beslöt på förslag av regeringen skulle inrätta ett statens energiverk för att ta hand om energitillförseln päkortare och , energiplanering, information, utbildning,tillsynsverksamhet och rådgivning. Man skulle också inrätta en särskildoljeersättningsfond och dessutom föra ihop de övergripande uppgifterna omforskning om energiförsörjningen. Vi socialdemokrater yrkade redan då att ettsådant beslut inte skulle fattas . Vi fann frågan alltförlitet utredd och att den organisation man föreslog var felaktig. Men deborgerliga beslöt med sin majoritet att verket skulle inrättas. kommer mantillbaka till och föreslår att detta skall sättas i sjön och börjaverka från . Vi socialdemokrater finner att de åsikter vi hade i fjolom att det var en mycket dålig organisation som föreslogs och att den var heltolämplig pä flera punkter är riktiga. Det är inte nödvändigt att nuinrätta detta energiverk, i vart fall inte från , Vi föreslåratt inrättandet uppskjutstill - alltså . Och vi begär att regeringen skallutarbeta ett bättre underbyggt förslag. Framför allt mäste man inse att den s,k, oljeersättningsfonden bör inarbetas i som en integrerad del.Man bör också se till att det blir en bättre samverkan mellan de olika delarna,så att det på det sättet blir ett bättre förslag. Det finns ingen brådska,eftersom regeringen inte är på det klara med var man vill placera verket ochförklarar att man under alla förhållanden skall låta det provisoriskt vara kvari , Dessutom sköts ifrågavarande uppgifter f, n, av bl, a,industriverket. Det blir alltså inte någon kris, om man inte inrättar ettenergiverk fr, o, m. . Vi yrkar därför att skall upphävaförra årets beslut och i stället besluta att skall träda i kraftden och att vi skall få ett förslag från regeringen bådeom verkets organisation och om var det skall placeras. Den andra frågan gäller alltså var verket skall placeras.Regeringen säger i sin proposition att man inte är klar med den frågan, att manskall utreda vidare och återkomma med förslag tillplaceringsort. Under utskottsbehandlingen har vi bordlagt frågan omplaceringen på förslag av regeringspartierna i väntan på att regeringen skullemeddela synpunkter på var verket skall placeras. Till slut meddelade man attregeringen inte avsåg framlägga något förslag, för regeringen kunde inte enas iden här frågan. Då diskuterade vi inom utskottet huruvida vi skulle ställa uppoch föreslå någonting på den här punkten. Vi socialdemokrater har hävdat att det ärorimligt att på detta sätt, utan ordentligt underlag, skall beslutaom var skall placeras. Man kan naturligtvis alltid placera det iStockholm, eftersom en stor del av verksamheten redan finns här och det kanfungera. Men vi tycker att det skulle svära mot all anständighet, om man inteordentligt prövade frågan om utlokaliseringen. Vi anser att ställningstagandetbör uppskjutas, och vi begär att regeringen verkligen åtar sig att komma medett förslag, sedan man utrett det hela och underbyggt förslaget med fakta. Manbör verkligen kunna ställa det kravet på en regering som åtar sig att regeralandet, att den skall kunna enas och komma fram till ett beslut i en sådan härfråga och inte säga att man inte klarar det, därför att man är oense iregeringen. Vi vill därför att hela den frågan skjuts upp och tas upp senare.Vi säger att regeringen eller senare skall återkomma medordentligt underbyggda förslag, I debatten i utskottet har moderater och folkpartistersagt: Vi föreslår att man nu skall fatta beslut, men då skall verket läggas iStockholm, Inom parentes anför regeringen att provisoriskt skallförläggas till lokaler i i , Moderater och folkpartister iutskottet säger alltså: Vi vill att verket permanent förläggs till , Centerpartisterna har en annan uppfattning. De anser attverket skall läggas utanför , och de har stannat för . Men demotiv som redovisas för är mycket klena. Det sägs rent allmänt att mananser att verket bör ligga där, man talar om nedläggning av F 11 osv, - men detfinns ingen ordentiig utredning om förläggning till . att Nyköpingbör behandlas mer hederligt. Det bör kunna utredas ordentligt om det lämpar sigatt lägga verket där. Därför vill vi inte vara med om ett sådant beslut, utanvi anser att regeringen måste göra en utredning, som vi sedan kan ta ställningtill. Sedan fär vi se om det blir eller eller någon av deandra platser som föreslagits - det finns 22 motioner om placeringen och 19orter föreslås. Vi skojade i utskottet och kallade detta en ny upplaga avSvensk ortförteckning. Så många är det alltså som tycker att verket passar påderas orter. Detta leder mig, herr talman, till att beträffande punkten1, om inrättande av verket, yrka bifall till reservation 1 och beträffandelokaliseringen bifall till utskottets hemställan. 73LENNART (); Det bör inledningsvis fastslås, vilket ocksåframgick av utskottsordförandens inlägg, att det i praktiken naturligtvisföreligger ett mycket nära samband mellan ett beslut om den framtidamyndighetsorganisationen på energiområdet och själva lokaliseringsfrågan. Deskilda meningar som har kommit till uttryck i det här ärendet beror just pådet. Problemet är alltså inte begränsat till utflyttning eller inte utflyttningav ett antal ämbetsverk, I den socialdemokratiska reservationen beträffandemyndighetsorganisationen och i den socialdemokratiskt dikterademajoritetskrivningen i utskottet angående lokaliseringen understryks dettaförhållande. i näringsutskottet fann den socialdemokratiskaståndpunkten i sak stark och påyrkade därför att beslutet i organisationsfråganinte skulle fattas utan att också ett förslag till föriäggning förelåg. Många omständigheter spelade in, men särskild vikttillmättes från vårt håll rekryteringsaspekten, eftersom det faktiskt-för attverket skall fungera väl - erfordras att man nu får en god personaluppsättning.Och all erfarenhet visar, att en förutsättning för att man ska kunna attraheraden personal som man önskar är att denna personal vet vad som gällerbeträffande verkets förläggning. Regeringen har tyvärr varit ur stånd att presentera ettförslag i förläggningsfrågan . Det är anmärkningsvärt, man kan t, o, m,säga klandervärt. Det har därför blivit nödvändigt för utskottet att, genomnågot som i vart fall påminner om ett utskottsinitiativ, ta uppförläggningsfrågan till övervägande. Detta har, som också framhållits avutskottets ordförande, delvis måst ske på grundval av ett ofullständigt faktaunderlag.Skälet till att moderata samlingspartiet inte har stött det socialdemokratiskamotionskravet om ett uppskov med beslutet om myndighetsorganisationen, som vii och för sig kan finna väl motiverat, är bedömningen att ett uppskov med ettår av ikraftträdandet av beslutet om det nya verket skulle på ett besvärandesätt försvaga denna viktiga myndighets insats på energiområdet. Redan omorganisationen som sådan innebär ju enpåfrestning, och all erfarenhet ger vi handen att effektivitetsförluster uppståri sådana samman- Viär alla ense om att en förändring av myndighetsorganisationen är i hög gradangelägen. Vår syn på organisationen i övrigt kanske jag kan uttryckaså, att vi är måttligt imponerade av de skäl som har anförts till stöd förtanken att den lilla oljeersättningsfonden skall vara en separat myndighet. Menvi har inte ansett oss nu böra gå emot denna lösning avmyndighetsorganisationen. När det gäller själva förläggningsfrågan har moderaternaoch folkpartisterna funnit att övervägande och starka skäl talar till förmånför , Man har faktiskt haft en särskild organisationskommitté somgjort en utredning av frågan och som förordat en förläggning till , De argument som talar till förmän för en lokalisering avden här arten till - dem har också utredningen anfört - är att dennamyndighets kontaktbehov i alldeles speciellt hög grad är beroende av enförläggning till , I reservationen har det uttryckts så, attmyndigheternas kontaktbehov uppenbarligen är sådant att det inte utan storanackdelar kan tillgodoses vid en förläggning utanför , Det kanske också bör understrykas att det här inte ärfråga om någon ny verksamhet. Det är fråga om en viss krympning. Det ären sammanslagning av befintliga, redan i verksamma myndigheter, I reservationen framhålls dessutom att en utflyttningskulle medföra en kraftig och helt oacceptabel effektivitetsförlust, i varjefall under en betydande övergångstid, och detta i ett skede då samhällets kravpå energimyndigheternas funktionsförmåga är exeptionellt stora. Det är argumentsom jag redan har haft tillfället att framföra. Den situation som tycks uppkomma är att vi här ikammaren fär ett majoritetsbeslut om att verket skall inrättas ,men att vi inte nu får något beslut angående förläggningen. Det framstår sombeklagligt, alldeles särskilt med hänsyn till den rekryterings- ochpersonalaspekt som jag redan har nämnt. Jag har å andra sidan förståelse för densocialdemokratiska ståndpunkten att regeringen skall lägga fram förslaget ochinte utskottet. Att vi ändå har ansett oss kunna göra det beror på att vårtalternativ, dvs, , faktiskt är utrett och att det följaktligen finnstillräcklig grund för ett beslut. Avslutningsvis ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan när det gäller mom, 1, till reservation 2 när detgäller mom, 2 och till utskottets hemställan när det gäller mom, 3. 74TORE (vpk): I en partimotion från vpk till regeringensproposition /81:90 om riktlinjer för energipolitiken yrkade vi då detgällde myndighetsorganisation avslag pä regeringens förslag om ett särskiltcentralt ämbetsverk. Vi yrkade att skulle uttala att det centralastatliga ansvaret för energipolitiken borde utövas av ett särskiltenergidepartement. Vpk fann regeringsförslagen vara i hög grad bristfälliga.Sätter man som politiska mål dels att väsentligt minska oljeberoendet, dels attpå sikt avveckla kärnkraften, kräver detta ett betydande mått av beslutsamhet,långsiktighet och medveten styrning. Vi framhöll i motionen och i diskussionen vidriksdagsbehandling och beslut bl, a,: En administration kan i och för sigbyggas upp efter sinsemellan helt olika modeller. Rent allmänt är det viktiga,att modellens skilda delar står i logiskt förhållande fill varandra. Mer precisa krav måste emellertid ställas påorganisationen så snart de politiska målen blir mer utförliga och bestämda. Denframtida energipolitikens mål och behov i är, av lätt insedda skäl,ganska omfattande och speciella. Det måste rimligen återspeglas i denoffentliga förvaltning som skall administrera poUtiken, Vi anförde fyra grundläggande behov som måste vägledauppbyggnaden av myndighetsorganisationen: 1, En betydande grad av politiskstyrning är nödvändig. I annat fall riskerar utvecklingen att flyta i väg i enicke önskvärd riktning. Med energifrågans politiska tyngd följer också ettbehov av offentlighet, god allmän insyn och klar parlamentarisk ansvarighet, 2, Energifrågan har ett nära sambandmed en rad viktiga sektorer inom samhällsplaneringen i stort;industriutbyggnad, produktionsteknik, bebyggelseplanering, transportsystem.Myndighetsorganisationen måste byggas upp med hänsyn härtill, 3, Kommunernas nära medverkan ienergipolitiken är av största betydelse. Det talar för en organisation som kanhålla en väl fungerande kontakt med den kommunala nivån. Både kommunala ochregionala initiativ måste få ökat utrymme och den ensidiga storskaligheten påenergiområdet modifieras. 4, De kommersiella intressena inomenergisektorn har haft alldeles för stor makt. Detta är oförenligt meden demokratiskt ansvarig energipolitik, och det har lett till stor skada ochallvarliga fel i utvecklingen på området. Det har förhindrat en någorlundaförutsättningslös forskning i energifrågor. Utifrån dessa grundläggande behov skisseradevi en lämplig myndighetsorganisation och sade att ett särskiltenergidepartement borde inrättas. Detta borde onödiggöra ett särskilt, nyttämbetsverk för energifrågor och bespara administationen ett extra mellanled.Ett eget departement med en ansvarig minister ger en direkt politisk-parlamentariskanknytning. kan organiseras med skilda specialbyråer förden övergripande energipolitikens olika behov. Departementet bör ocksåorganisera forskningskontakterna. Forskningen kan härvid, pä ett bättresätt äninom ett ämbetsverk, behålla en rimlig självständighet och anknytning tillhögskoleinstitutionerna. befintliga tekniska specialmyndigheter - t, ex,kärnkraftsinspektionen och statens elektriska inspektion - kan bibehållas ochbehöver bara byta huvudman. Samordningen mellan industripolitik ochbebyggelseplanering sker också bäst via ett energidepartement, som ju har kompetensatt ta alla nödvändiga kontakter med andra departement samt med ämbetsverk -bostadsstyrelse, planverk, industriverk - vilka hör under dessa departement. Som vi vet tog borgerliga majoritet för ett årsedan beslutet om ett nytt centralt ämbetsverk, men ställningstagandet omlokalisering av de tre delarna-energiverket, energiforskningsnämnden ocholjeersättningsfonden - uppsköts. Inte heller i budgetpropositionen eller iutskottsbetänkandet redovisas något regeringsförslag i lokaliseringsfrågan. Motdenna bakgrund bör man se alla de diskussioner som förs och alla de motionersom har väckts under den allmänna motionstiden om lokalisering av statensenergiverk, energiforskningsnämnden och oljeersättningsfonden. Socialdemokraterna har i en motion underkänt av regeringenangivna riktlinjer för organisation och följer upp detta i enreservation, där man föreslår att fjolårets riksdagsbeslut skall upphävas ochatt regeringen skall anmodas att komma med ett nytt organisationsförslag. Somframgått av vad jag har sagt kan kommunisterna biträdadenna reservation. Många av landets kommuner och ett antal länsstyrelser harsom bekant agerat på olika sätt för att få placerat i viss kommun.Det är mot bakgrund av allmänna sysselsättningssvårigheter, dåligt balanseradeoch differentierade arbetsmarknader, en allmän oro och osäkerhet förståeligt omman nu satsar på möjligheten av en placering i "sin" kommun. kommun har i skrivelser och uppvaktningarbegärt att få det nya lokaliserat till . Man har därvidbl. a. anfört att som regionalt centrum utgör en naturliglokaliseringsort med närhet till andra av verksamheten berörda stadiga organoch med goda kommunikationer. Vidare har framhållits det stora behovet avsådana arbetstillfällen som det kan bli fråga om för att åstadkomma en bättrebalans på en arbetsmarknad som domineras helt av industrisysselsättning.Lämpliga lokaler för den nya energimyndigheten finns liksom möjligheten attordna bostad för anställda från annan ort. Den brist på arbeten som finns i samt denobalans som råder på länets bostads- och arbetsmarknad talar för enlokalisering fill den . i ochlandsfinget i har i olika sammanhang också givit uttryck försådana uppfattningar som talar för kommun som lämpliglokaliseringsort. Med hänvisning till vad jag i mitt inlägg haranfört yrkar jag bifall till reservation nr 1 om myndighetsorganisationen inomenergiområdet och i andra hand, därest reservationen inte vinner bifall, bifalltill motion 440, vari yrkas att skall uttala att statens energiverkbör lokaliseras till . Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19,30, 6 protokoll 1981/82:127-131 10 § Anmäldes och bordlades 1981/82:2510av m. fl. Statenshingstdepå och stuteri (prop, 1981/82:198) 11 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1981/82:177 av Maj Briu () till statsrådet om åtgärder mot förväxling av läkemedel; Två läkare åtalas nu för att havållat en kvinnas död efter att ha skrivit ut fel medicin. Felordinationengrundade sig på en namnförväxling. Patienten ordinerades cancermedlet Myleran istället för epilepsimedlet Mylepsin, Tyvärr ärfelordination på grund av läkemedlets fantasinamninte någon ovanlig företeelse. Risk finns att det inträffade dödsfallet kankomma att följas av flera. Felordination är naturligtvis oacceptabel, även omden sker på grund av likhet i läkemedlens fantasinamn. Men inte enbart de tvåläkarna borde ställas till ansvar. De starka ekonomiska intressena, som är dendjupare orsaken fill detta tragiska dödsfall, borde kläs av i ljuset. Det finns anledning att kritisera nätverket avmarknadsekonomiska inslag inom läkemedelsbranschen och mångfalden av lika ellerlikartade preparat (synonymer). Detsamma gäller de skenbart nya läkemedel somskapas genom fasta kombinationer av redan kända läkemedel, samhällets storakostnader för registrering och kontroll av dessa läkemedelskopior ochläkemedelsblandningar och slöseriet med angelägen forskning för att ta framdessa på kommersiella grunder tillskapade "nyheter". Att utkrävaansvar för det inträffade är naturligtvis riktigt. Men det är väsentligt attockså förebygga och förhindra att sådan förväxling kan ske . Med några ganska enkla åtgärder skulle riskerna förförväxlingar avsevärt minska. Detta kan ske genom ett nytt märkningssystem ochgenom en minskning av antalet preparat. Mot bakgrund av att en stor del av de ca 2 500 preparatenpå marknaden är synonympreparat eller har mycket likartad verkan skulle en stordel kunna rensas ut. En färsk utredning av visar att endast10-20 % av nya registreringsansökningar har klassats i gruppen "störremedicinskt värde". Redan fidigare har förslag förts fram i omatt en lagstiftning liknande den norska borde införas; dvs, för att fåregistrera måste läkemedlet antas vara behövligt och innebära en dokumenteradförbättring av vården för de sjuka. En minskning av antalet preparat minskar risken förnamnförväxling och medicinska misstag. Ett nytt märkningssystem bör vara användningsorienteratoch kemiskt beskrivande. Detta hindrar inte att företagets namn tillförsläkemedlet. Fördelen med att fantasinamnen kommer bort och läkarna tänker ifarmakologiska termer bUr att antalet "beteckningar" på läkemedelminskar. Läkarna tänker därmed i principiella farmakologiska banor,farmakologiska gruppers verkan och biverkan i stället för att som belastaminnet med märkesnamn. Det är bara läkemedelsindustrin som vinner på attbibehålla fantasinamn. Ettanvändningsorienterat och kemiskt beskrivande märkningssystem innebär ensäkerhetsgaranfi för patienten. Detta senare är väsenthgt. Den medicinskasäkerheten kräver en minskning av antalet läkemedel på marknaden och nyttmärkningssystem i stället för kommersiella fantasinamn. Medanledning av det anförda vill jag till sjukvårdsministern ställa följandefrågor: 1, Vadavser sjukvårdsmlnistern att vidta för åtgärder för att komma till rätta med problemet med förväxling av läkemedel via de kommersiella fantasinamnen? 2, Ärsjukvårdsministern beredd att stoppa de kommersiella fantasinam nen och införa namn som är användningsorienterade och kemiskt beskri vande? 12 § Meddelande omfrågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:356 av (c) till industriministern om planeradpersonalindragning vid fabriker i och : Enligt planer skall 550 jobb borttill 1985 vid bolagets fabriker i och i , Dettabesked har väckt bestörtning i hela landskapet, har redan nuett svårt sysselsättningsläge, och för innebär planerna av allt att dömaatt hela fabriken läggs ner. Förde anställda och för orterna i fråga innebär indragningar av detta format enkatastrof. Påvilket sätt är industriministern beredd att ingripa, och vilka åtgärder ärindustriministern beredd att vidtaga för sysselsättningen i de berörda orterna? 1981/82:357av () till statsrådet om åtgärder för attförebygga synskador pä grund av diabetes: I har omkring 200 000människor diabetes. Som en följd av sjukdomen skadas de fina blodkärlen ikroppen. Sker det i ögat kan allvarlig synnedsättning inträffa, Diabetikerlöper således betydande risk att bli blinda. Men det finns nu en metod som innebäratt man med laserstråle bränner ögats näthinna på ett visst sätt(fotokoagulation), Sätts behandlingen in minskar risken för blindhet medmer än hälften. Men resurserna är för små, och förtvivlade diabetiker försökerfå vård utomlands. Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för attunderlätta för diabetiker att förebygga av sjukdomen betingade allvarligasynskador? 1981/82:358av i Kumla (s) till socialministern om riksförsäkringsverketsinformation rörande anledningen till minskade bostadsfillägg; I samband med utbetalning av dennamånads pensioner har meddelat att bostadsstödet kan haminskat eller dragits in därför att "kommunens bestämmelser om kommunaltbostadstillägg ändrats". Detta är helt missvisande information. Jag villdärför ställa följande fråga till socialministern; Avser statsrådet vidta åtgärder för att pensionärernaskall få en sannfärdig information om anledningen till minskat bostadstillägg? 13 § Kammaren åtskildes kl, 17,52,