prot · G509109 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:109 Omeventuell höjning av arbetsgivaravgiften 1 § Justerades protokollet för den 18innevarande månad, 2 § Talmannen meddelade att RolfAndersson ansökt om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot den11 maj till slutet av /82 på grund av annat offentligt uppdrag. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för , 3§ Svar på fråga 1981/82:295 om eventuell höjning av arbetsgivaravgiften har frågat mig om regeringenkommer att lägga fram förslag om höjda arbetsgivaravgifter i syfte att motverkade uteblivna besparingarna inom företagshälsovården, I den proposition om ändringar i sjukförsäkringen som nuligger för behandling i har jag anfört att reglerna försjukförsäkringens ersättning för företagshälsovård bör ändras för att delsuppnå de sparmål som regeringen har satt upp, dels komma till rätta med deolägenheter som är förenade med nuvarande ersättningsregler. Reglerna börförenklas och stå i god samklang med företagshälsovårdens inriktning, I samband med beredningen inom av de ibudgetpropositionen aviserade besparingsåtgärderna har jag fått del av en helrad synpunkter på företagshälsovården och dess framtid från bl, a, arbetsmarknadensparter. Med hänsyn bl, a, till dessa synpunkter har jag funnit det lämpligt attinte i samband med den förstnämnda propositionen lägga fram förslag tilländrade ersättningsregler för företagshälsovården. Förslag till sådanaändringar kommer i stället att redovisas efter det att ytterligare 10 protokoll 1981/82:107-111 Omeventuell höjning av arbetsgivaravgiften Någraställningstaganden från regeringens sida har således inte gjorts till vare sigersättningsreglerna eller finansieringen. AnL2 BO (): Jag ber förstatt få tacka socialministern för svaret. Jaghade tre mofiv för att ställa den fråga som har besvarats och somföranleddes av ett uttalande inför massmedia av socialministern när det gälldetillbakadragandet av de förslag beträffande företagshälsovården som varaktuella. Detförsta mofivet är att söka klarlägga vilka avsikter regeringen har. Jag måstesäga att det är med en viss förvåning som jag noterar att socialministernfaktiskt inte ger något svar på den fråga jag ställde. Socialministern sägeratt några ställningstaganden från regeringens sida inte har gjorts fill varesig ersättningsreglerna eUer finansieringen. En besparing som skulle göras mensom inte blev av kan ju rimligen inte finansieras på något vis. Jag skulle gärnavilja ha ett klarläggande på den punkten. Jag kommer tillbaka till det. Detandra mofivet till frågan var att klarlägga ett väl känt faktum -åtminstone föross moderater och såvitt jag kan förstå också för regeringen -nämligen att debesparingar som måste till i de offentliga utgifterna inte kan ersättas avhöjda skatter och avgifter, därför att det är skattehöjningar ochavgiftshöjningar som fill en del har skapat de ekonomiska problem vi har iSverige, bl, a, genom den sämre konkurrenskraft som höjda arbetsgivaravgifterger. Vi förutsätter från moderat sida att också regeringen har den principiellauppfattningen, att den politik som måste föras för att sanera vårt landsekonomi är en polifik som innebär att vi inte höjer skattetrycket. Vi måstegöra besparingar i den offentliga sektorn för att på det viset komma till rättamed bytesbalans- och budgetunderskottsproblemen. Vi måste också parallellt meddet satsa på en ökad produktion. Detta i sin tur förutsätter att vi har entillräckligt stor konkurrenskraft för att klara vår export och för att klarakonkurrensen på hemmamarknaden. Dettredje motivet för frågan var att kunna påpeka att just arbetsgivaravgifternadirekt påverkar den prisbildning vi har i landet och därmed vårkonkurrenskraft. Höjda arbetsgivaravgifter bidrar exempelvis till en ökadarbetslöshet, som vi med all kraft måste bekämpa här i landet. Jag förutsatteatt regeringen och vi moderater var överens om de här principiella synpunkternapå arbetsgivaravgifter och skatter samt när det gäller uppläggningen av arbetetmed att sanera vår ekonomi. Medhänvisning till det mycket oklara svaret måste jag faktiskt fråga: Övervägerverkligen regeringen och/eller socialministern - bortsett frånställningstagandena - att höja arbetsgivaravgifter som ersättning för enbesparing på den offentliga sektorn? AnL 3 SocialministernKARIN SÖDER: är klart medveten om, att om man dels har startat ett nyttutredningsarbete, dels vill följa upp det redan pågående arbetet så gör man inte iförväg ställningstaganden till vilka slutsatser man kommer att dra av dettautredningsarbete. Vad som står fastlagt i detta svar är för det första att dettotala sparmålet ligger fast, för det andra att vi skall överväga vilkaersättningsregler som skall gälla för framtiden och för det tredje att vi intehar tagit ställning till någon form av finansiering. Det var ju ytterst det somBo Lundgrens fråga gällde. Vadjag däremot har sagt i massmedia är att det har framkommit synpunkter på atthöjda arbetsgivaravgifter skulle vara en möjlighet för att klara en utbyggnadav företagshälsovården. Det var alltså referat av de synpunkter som harframkommit i debatten, och det är viktigt att det som har sagts finns med ibilden. Men regeringen som sådan har inte gjort några som helstställningstaganden i detta avseende. Omeventuell höjning av arbetsgivaravgiften AnL4 BO (): Det här är någonting som vi måste försöka klara ut så gott vi kan. Jagär helt överens med socialministern om den princip som innebär att man underpågående utredningsarbete inte kan redovisa vad resultatet kommer att bli - detär helt klart. Men i detta fall är det fråga om ett arbete som till en del harsyftat tiU att uppnå en besparingseffekt. Socialministern har själv i svaretsagt att det gäller att uppnå vissa sparmål. Man kan i och för sig med fogifrågasätta vilket sparmål som gäller. Vi har tidigare här i varitöverens på den borgerliga sidan om att spara 12 miljarder. Det sparmålet har nuförsvunnit, och frågan är om man ytterligare kan ändra det sparmål som den nuvaranderegeringen har fastlagt. Menom man skall göra besparingar och sedan överväger att möjligen bygga utföretagshälsovården - det är i och för sig inte mitt fack - kan jag inte förståatt man anser att det är utbytbart mot höjda arbetsgivaravgifter, i ett lägenär man säger att man inte skall höja skattetrycket och undvika att höjaarbetsgivaravgifterna. Det är illa nog med de som blev resultatet avskatteöverenskommelsen. Är det verkUgen så - jag vill klara ut detta - attnär man inte vidtar de åtgärder som man ansåg skulle leda till besparingar mensom kanske inte gör det, kan man i stället tänka sig att komma medett förslag som innebär höjning av arbetsgivaravgifterna? Kan man verkUgenöverväga en höjning av arbetsgivaravgifterna som ersättning för offentligabesparingar? Den frågan måste socialministern kunna svara på här. AnL 5 SocialministernKARIN SÖDER: Jag vill upprepa vad jag sade i mitt förra inlägg, dvs. att det totalasparmålet ligger fast och att regeringen inte har tagit ställning tiU deframtida ersättningsreglerna, mot bakgrund av att utredningsarbete pågår. Detär svaret på den här frågan. Iövrigt är jag självfallet mycket medveten om de samband som finns mellan höjdaavgifter och den inflationspåverkan och de andra effekter som detta kan få. Härmåste också överväganden när det gäUer nya ersättningsregler vägas in i ettstörre sammanhang. Och därför är det alldeles för tidigt Om beräkningsunderlaget för delpension att nusäga hur sådana här ersättningsregler skall utformas. Än en gång: Sparmålet ligger fast, ersättningsreglernabearbetas och frågan om finansieringen övervägs. AnL 6 BO (): Jag inser att socialministern inte vill genågot direkt svar när det gäller vad som kan komma fram. Men jag vill ändåställa en principiell fråga, som jag tycker är mycket viktig: Ansersocialministern att man, för att klara bytesbalansunderskott och - kanskedirekt i detta fall - det statliga budgetunderskottet, uppnår sparmål lika välgenom att höja skatter eller avgifter? Är det utbytbart, enligtsocialministerns uppfattning? Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:303 om beräkningsunderlaget fördelpension AnL 7 Socialministern : har frågat mig dels varförregeringen inte har effektuerat beslut att begäraett lagförslag oin ändring i delpensionsreglerna för den som har fackliga ochpolitiska förtroendeuppdrag, dels när regeringen kommer att förelägga riksdagenett sådant lagförslag. Den ändring av delpensionsreglernasom här avser har visat sig svår att genomföra utan attbetydande svårigheter uppstår i den praktiska tillämpningen, I den propositionom vissa frågor inom den allmänna försäkringen som lämnas till omnågra dagar kommer en redovisning av denna fråga att lämnas till . AnL 8GERTRUD (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret, ett svar som ändå gör mig besviken. Som reglerna nu är utformade kanman klart konstatera att det är en diskriminering mot de medborgare som villutöva demokratiska fri- och rättigheter, dvs, ha fackliga och politiskaförtroendeuppdrag. Det som har redovisats för mig som exempel gäller enfacklig förtroendeman, en kvinnlig LO-medlem, som ville trappa ner sinarbetstid . Hon hade somnärmast föregått hennes ansökan om delpension fått vidkännas löneavdrag för 181timmar på grund av fackliga förtroendeuppdrag. I det här fallet innebär det attpensionsunderiaget skall beräknas till . i stället för . Tillsaken hör att hennes årsinkomst var . Det är alltså ingahöginkomsttagare som det här är fråga om. Jag har svårt att förstå - jag hoppas att pånågot sätt kan tala om det - vad det är för praktiska svårigheter. riksförsäkringsverketlade fram ett förslag. När man läser den rapporten finner man inte att det ärnågra svårigheter. säger sig ofta vilja slå vakt om de svaga gruppernai samhället. Det är ju ofta människor med relativt blygsamma inkomster som hardessa fackliga och politiska förtroendeuppdrag. Hur tror att det i fortsättningen skall varamöjligt att få människor att åta sig uppgifter i enlighet med de demokratiskafri- och rättigheterna, när de diskrimineras av lagstiftningen? Om beräkningsunderlaget för delpension AnL 9 Socialministern ; Som jag nämner i mitt svar, kommer det inästa vecka att ske en redovisning för av de överväganden somregeringen har gjort mot bakgrund av det utredningsarbete som har ägt rum. Dåblir det alltså tillfälle att närmare analysera de problem som är förknippademed den här frågan. AnL 10 (): Jag kan bara beklaga att när man ställer enfråga till , får man endast till svar: Jag kan inte ge något svarden här veckan, det kommer . Jag vill fortfarande poängtera att när man läser denrapport som lämnade finner man en klarredovisning. Verket lägger fram ett förslag till förändrad lagstiftning. Detfinns alltså enligt inte några svårigheter att genomföradetta. Men, , jag ber att få återkomma när denutförliga redovisningen kommer, skall inte tro att hon slipperundan så här lätt, AnL 11 Socialministern : Det är inte alls med avsikt att slippa lättundan som jag inte närmare gått in på argumentationen. Jag vill gärna till GertrudSigurdsen redan nu säga att det framgår mycket klart också iriksförsäkringsverkets utredning att här finns komplikationer, t, ex, när detgäller att avgränsa kretsen av uppdragstagare. Det finns också en lång radandra komplikationer. Det är faktiskt inte så enkelt att villfaraframställningarna som ger vid handen, och det kommer attframgå i den proposition som läggs på bord . AnL 12GERTRUD (): Det är möjligt att har tillgångtill annat material än den rapport som , mycket snabbtefter beslut, levererade , Där säger man ju klart att det inte är några svårigheteratt definiera fackliga eller politiska förtroendeuppdrag. Fackligaförtroendeuppdrag kan man få genom förtroendemannalagen. Det är heller ingasvårigheter att Omskäligt rådrum för svar vid ifrågasatt avvikelse från arbetsgivaruppgift fastställa arbetstiden,som det ibland har anförts, säger man, därför att arbetsfiden för dessamänniskor är registrerad hos arbetsgivaren och är dokumenterad på samma sättsom övrig arbetstid. Men och jag får väl anledning att diskuteradetta . Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1981/82:307 om skäligt rådrum för svar vid ifrågasatt avvikelsefrån arbetsgivaruppgift AnL 13 SocialministernKARIN SÖDER; har - mot bakgrund av ett ärende i riksförsäkringsverketom arbetsgivaravgifter - frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att geen företagare bättre möjligheter till utredningar och argumentation i sak,innan beslut fattas om avvikelse från arbetsgivaruppgift som underlag föravgiftsberäkning. Desocialavgifter som en arbetsgivare skall betala beräknas med ledning av deuppgifter som arbetsgivaren har lämnat på en särskild blankett, s, k,arbetsgivaruppgift. Denna arbetsgivaruppgift ges in till den lokala skattemyndigheten,som efter viss granskning sänder uppgiften vidare till riksförsäkringsverket.Om riktigheten av uppgiften ifrågasätts, bereds arbetsgivaren tillfälle attyttra sig i ärendet. Beslut om debitering av avgifter fattas därefter avriksförsäkringsverket pä grundval av det material som finns i ärendet. Ettsådant beslut kan överklagas av arbetsgivaren. Vad jag här säger omarbetsgivare gäller på motsvarande sätt också egenföretagare, Iförvaltningslagen finns bestämmelser om handläggningen av förvaltningsärenden.Ett ärende får enligt huvudregeln inte avgöras utan att sökande, klagande ellerannan part underrättas om det som har tillförts ärendet genom någon annan änhonom själv, och beretts tillfälle att yttra sig över det. Uttryckligabestämmelser om den tidsfrist som bör ges en part för att komma in med yttrandeanges inte i förvaltningslagen. Utgångspunkten för bestämmande av tidsfristenanses vara att parten skall få skälig tid på sig för yttrande. Fristen måstegivetvis variera efter ärendets art, materialets omfattning och övrigaomständigheter. Närdet gäller den ärendetyp som avses i fråga har jag inhämtat attriksförsäkringsverket tillämpar följande praxis. När avvikelse frånarbetsgivaruppgift ifrågasätts, får arbetsgivaren tillfälle att inom 14 dagarkomma in med yttrande till . Enligt verkets uppfattning ärdenna tid tillräcklig i de allra flesta fall. Behövs det i något fall längretid för att komma in med yttrande, kan arbetsgivaren skriftligen eller pertelefon begära förlängd tid. En sådan begäran om anstånd med att avge yttrandebeviljas regelmässigt. Denhandläggning som tillämpar i denna ärendetyp bör, såvittjag kan finna, normalt ge arbetsgivaren tillräcklig tid. Jag vill emellertidsamtidigt peka på att en arbetsgivare som begär det, har möjlighet att få denangivna tidsfristen förlängd. AnL 14RUNE (); Jag tackar för svaret men vill gebakgrunden till min fråga. , dvs, dagen före ,erhöll en f, d, egenföretagare i från enifrågasatt avvikelse från arbetsgivaruppgift för . På en bilaga angavsbara att det rörde sig om en dom avkunnad av länsrätten den 24 oktober 1980avseende en person född samt arbetets art, lönesummor etc. Företagarenfick också tillfälle att inkomma med yttrande. Den aktuellatjänstemannen var inte anträffbar förrän efter helgerna. Efter telefonkontaktöversändes en fotokopia av domen. Då hade företagaren också bett att få anståndmed att komma in med synpunkter, eftersom det rörde sig om ett nästan sex årgammalt ärende. Innan den revisor som varit behjälplig med bokföring ochdeklaration hann gå igenom bokföring m. m. för det aktuella året, fattaderiksförsäkringsverkets avgiftsbyrå beslut i enlighet medden ifrågasatta avvikelsen. I sammanhanget bör kanske också noteras, att den f.d. egenföretagaren inte heller på något sätt kontaktats eller underrättats omlänsrättens tidigare åberopade dom. Den låg ju mer än fem kvartal bakåt itiden. Taxeringsintendenten hade i en bilaga anfört; I realiteten synes en vissperson få anses vara anställd hos en annan - dvs. i detta fall den härföretagaren - trots att han haft firma inregistrerad . Jag är .själv ledamot av länsrätten och vethur seriöst man där brukar bereda alla ärenden, innan de blir föremål förbeslut. Jag blev därför med förlov sagt chockad, när det aktuelle företagaren isin förtvivlan vände sig till mig. Hela familjens ekonomi är hotad, om hanskulle tvingas erlägga arbetsgivaravgifter för de ersättningar han i god troutbetalt till en annan registrerad företagare, som inte gjort rätt för siggentemot samhället. Jag har full förståelse för att samhällets företrädare medkraft söker komma åt dem som tillgodogör sig s. k. svarta inkomster. Jag haralltså inte något att erinra mot att man ingående granskar transaktioner avdetta slag. Men innan någon avkrävs i arbetsgivaravgifter,måste i fortsättningen skaffa in alla relevanta uppgifteri ärendet. Ingen bör i ett rättssamhälle få dömas ohörd. Den aktuella företagaren hade aldrig lämnat in någonarbetsgivaruppgift. Det fanns alltså ingen möjlighet för honom att bedömavilken person det var fråga om - domen hade inte ens bifogats. Jag vill därför, herr talman, vädja till socialministernatt verka för att ser över sina rutiner när det gälleregenföretagare som inte har någon anställd eller bara har någon enstakaanställd. Den första handling som skickas ut bör kompletteras med sådanahandlingar att företagaren åtminstone har möjlighet att bedöma vad det är frågaom för ärende. Om skäligt rådrum för svar vid ifrågasatt avvikelse frånarbetsgivaruppgift Om skäligt rådrum för svar vid ifrågasatt avvikelse frånarbetsgivaruppgift Jag kan givetvis inte gå in på ett enskiltärende. Men jag tror mig ändå veta att med de rutiner som man normalt följer påriksförsäkringsverket bör en person som råkar ut för sådana bekymmer som denhär mannen uppenbarligen har kommit i, kunna få anstånd och få rimlig tid förbedömning av sitt ärende, och han bör också få erforderliga handlingar. Enligt de regler som finns är utgångspunkten att varjepart i ett mål av den här digniteten - stort eller litet, får man väl lov attsäga - måste ha tid till sitt förfogande för att kunna bli bedömd på etträttvisande sätt, I den mån några fel har blivit begångna är det beklagligt,Det skulle då kunna bero på att detta meddelande kom vid en mycket olyckligtidpunkt och att det inte fanns tjänstemän tillgängliga på det sätt som ärförutsett med de regler som gäller. AnL 16 (): Jag tackar för den här kompletteringen. Vi kan naturligtvis inte diskutera ett enskilt ärende. Detär inte heller min avsikt, utan avsikten med frågan har varit att försökabringa till kännedom att man måste tänka igenom vad detär man skickar ut innan man bestämmer vilken tid som vederbörande skall få tillsitt förfogande. Man måste alltså tänka igenom vilka handlingar vederbörandebehöver för att över huvud taget kunna bedöma vad det egentUgen är fråga om.Det räcker inte med att bara få besked om att det gäller en dom som man intehar fått sig tillsänd - det finns inga namn, utan bara födelseår och beloppanges. Det gör det omöjligt att komma till rätta med ett ärende som ligger sexår tillbaka i tiden. Jag hoppas att man inom - det harvarit syftet med den här frågan - ser över rutinerna så att vi slipper upprepningarav den här sortens tråkiga händelser. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades 1981/82:2334-2359till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:2360till civilutskottet 1981/82:2361-2363till skatteutskottet 1981/82:2364till civilutskottet 1981/82:2365till socialförsäkringsutskottet 1981/82:2366till skatteutskottet 1981/82:2367 yrkandena 1, 3 och 4till civilutskottet yrkande 2 till skatteutskottet yrkande 5 till socialförsäkringsutskottet 1981/82:2368och 2369 till civilutskottet 1981/82:2370-2375till kulturutskottet 1981/82:2381-2384till trafikutskottet Nr 109 1981/82:2385och 2386 till arbetsmarknadsutskottet den 1981/82:2387till justitieutskottet 1981/82:2388-2390till socialförsäkringsutskottet " 1981/82:2391 till arbetsmarknadsutskottet 7 § Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:151Åtgärder mot försurningen 8 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1981/82:17 Vissa anslag /83 inom ekonomidepartementets verksamhetsområde (prop,1981/82:100) 1981/82:18 Vissa anslag för budgetåret1982/83 inom budgetdepartementets verksamhetsområde (prop, 1981/82:100) 1981/82:19 Mottagande av vissttestamentariskt förordnande till förmån för staten (prop, 1981/82:104) 43 Beskattningen av vissa stiftelser m, m, 44 Skatt på bilförmån m, m, 48 Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1981/82 1981/82 1981/82 1981/82:69) 1981/82:36Anslag till m, m, (prop, 1981/82:100) 1981/82:37 Anslagtill m, m, (prop, 1981/82:100) 1981/82:42 Allmän rättshjälp innan s, k, pilotfall har avgjorts (prop, 1981/82:28, delvis) 1981/82:24 Lagreglering av verksamheten med artificiellinsemination 1981/82:34Anslag inom verksamhetsområde, såvitt avser hälso- och sjukvård m, m, (prop, 1981/82:100)1981/82:35 Mödrahälsovård och förlossningsvård samt tillgången pä vissa 1981/82:20 Förslag till lag omutförsel av vissa äldre kulturföremål (prop, 1981/82:82) den /82:16Särskilda åtgärder på skolområdet, m, m, (prop, 1981/82:100) 1981/82:19Investeringsbidrag (prop, 1981/82:100) 9§ Kammaren åtskildes kl,09,24, In fidem