prot · G509155 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi borde därför mer ta fasta på det sakförhållande somföreligger och mindre lägga in en rad förhoppningar om eller farhågor för vadsom komma skall . Det är en snabb utveckhng avsatellittekniken som pågår, och i hur hög grad denna teknik kan komma i frågaför det nordiska radio-TV-samarbetet återstår att se och pröva när studiefasensarbetsresultat föreligger 1984-1985. talar för särskildayttrande, där konstaterar - liksom majoriteten i utskottet - attNordiska ministerrådets beslut om en studiefas och riktlinjer härför innebäratt ambitionsnivån för det nu aktuella nordiska samarbetet på radio-TV-områdetär begränsad i förhållande till Nordsat och s. k.totalalternativ. gör också den bedömningen att starka skäl talarför ett fast etablerat väl utvecklat nordiskt radio- och TV-samarbete viasatellit. Om detta sedan förverkligas kan studiefasen ge ett bättre svar på omett par år. Vpk har i två motioner yrkat på att planerna på en nordiskradio- och TV-sateUit skall avskrivas. I den sist väckta motionen, nr 2491,anser vpk att förslaget i proposition nr 200 innebär att frågan om Nordsat ånyoaktualiserats. På dettavill jag svara med att hänvisa till vad jag tidigare anfört. Jag vill härmed yrka bifall tillkulturutskottets hemställan i betänkande nr 27. 79STURE (): I samband med att Nordsatprojekfet behandladesväxte förhoppningarna om ett framtida nordiskt samarbete på TV-området, och manhade väl den uppfattningen att det skulle gagna kontakterna mellan folken i denordiska länderna. Vi känner till den diskussion som fördes. Nordsatprojekfetutsattes för stark kritik. Jag skall inte gå in på detta i det härsammanhanget. Vi socialdemokrater som är verksamma inom Nordiska rådethälsar med stor tillfredsställelse de nya ansträngningar som har gjorts för attfinna andra lösningar i syfte att främja kultursamarbetet. Men vi har helatiden krävt att besluten skall grundas på ett realistiskt beslutsunderlag. Nuförehgger två utskottsbetänkanden med anledning av ett par propositioner som berördetta område. Beträffande det beslut som fattades i och somOlle kommenterade, sade vi att man skulle arbeta vidare på frågan omett radio-och TV-samarbete baserat på ett satellitsystem. Jag vill markera attvi ingalunda motsätter oss ett fortsatt utredningsarbete. Tvärtom har vi stortintresse för ett sådant. Det är mot själva behandlingen av frågan som vi rikfarmycket skarp kritik. Iproposition 175, som skall behandlas eller också . begär industriministernatt skall fatta ett principbeslut i Tele-X-frågan. Projektet beräknaskosta , varav det ankommer på att stå för800 milj. kr. Om detta förslag råder det stor enighet enligt utsändahandlingar. Tele-X-projektetkommer att möjliggöra ett nytt teknologiskt språng på telekommunikationernasområde, och det ger dessutom möjligheter till försökssändningar i två eller tregemensamma nordiska TV-kanaler. Departementschefen betecknar i regeringensproposition Tele-X som en "nyttosatellit". Enligtde handlingar som ligger på bord är näringsutskotfet enigt om attvi bör gå vidare med detta projekt. Förhandlingar med och är igång. Frånsocialdemokrafiskt håll har vi ofta understrukit värdet av att satelhtteknikenkan nytfiggöras för telekommunikationernas utveckling och för att möta framtidakrav på defta område. Naturligtvis är det en fördel att ocksåskapar förutsättningar för en försöksverksamhet med nordiskt radio- ochTV-samarbete via satellit. Försöksverksamheten kan, som jag sagt, omfattatvå eller tre kanaler. Det anser vi vara en realistisk utgångspunkt. Föratt vinna ökade insikter om detta projekt har en studiefas kring Tele-Xinletts. Resultatet av denna studiefas skall redovisas - ellerjuli har det sagts. Därför avvaktar vi resultatet av detta arbete med stortintresse. Samtidigtsom denna utvärdering pågår har utbildningsministern framlagt den propositionsom vi nu behandlar, och den aktualiserar ytterligare en studiefas. Deekonomiska beräkningarna beträffande denna är ungefär lika lösliga som deberäkningar som en gång omgärdade det havererade Nordsatprojekfet. Olikasiffror beträffande kostnaderna för den nya studiefasen cirkulerar . Jag tror att det var som de presenleradesför mig. Även i proposition är osäkerheten i de ekonomiskabedömningarna ytterst påfallande. Regeringen vet uppenbarligen inte vad dennastudiefas kommer att kosta. Vidflera föredragningar i kulturutskott har det varit omöjligt attfå någorlunda klara besked om dessa kostnader. I den proposition som nubehandlas görs en hemställan om . Det innebär enosäkerhetsmarginal på 40 milj. kr., och det anser vi vara ett häpnadsväckandegap med hänsyn till de summor som det här är fråga om. Vihar svårt att förstå varför regeringen vill få i gång en andra studiefas.Resultatet av den första är ju ännu infe känt för den riksdag som skall beviljade nya pengarna. Motdenna bakgrund borde det vara självklart att man först invänfar resultatet avden utvärdering som är inne i sitt slutskede. Sannolikt kommer denutvärderingen att ge värdefulla lärdomar och att vara en utmärkt utgångspunkt.Det gäller hur man skall gå vidare i en eventuell andra 12 protokoll1981182:154-155 Nordisktradio-och TV-samarbete via satellit m. m. Nordiskt radio-och TV-samarbete via satelht m. m. studiefasoch om hela projektet skall baseras på Tele-X. Om den planerade studiefasen baseras på Tele-X, behövertroligen infe så mycket utredas. På det sättet kan onödigt dubbelarbeteundvikas. har rätt att kräva av regeringen ett någorlundaklart besked om vad arbetet skall kosta. Ingen borde ha intresse av att delta inågot slags planlös miljonrullning. Enligt min mening borde och , i likhet medSverige, vara intresserade av att vänta ytterhgare på resultatetav studiefas 1 för Tele-X, innan beslut fattas om pengar för ytterligare enstudiefas, studiefas 2. Så sent som i går höll f. ö. kulturutskottett möte i . Där upplyste företrädare för det nordiskakultursekretariatet att ministerrådet först väntas fa ståndpunkttill om satellitsamarbetet skall bygga på eller om det bliren annan lösning. Detta talar med stor tydlighet för att den vänstra handenborde veta vad den högra gör. Brådskan vid framläggningen av regeringensproposition kan inte få drivas så långt att svenska folket uppfattarregeringens proposifioner som regeringens improvisationer. Jag tror aft frågan skulle vinna på om regeringen förstinväntade resultatet av den pågående studiefasen och sedan återkom fillriksdagen med en proposition med ett betydligt bättre faktaunderlag än detföreliggande. Det kravet har väljarna rätt att ställa på oss sombeslutsfattare. Med denna motivering, fru talman, ansluter jag mig tilldet som anförs i den socialdemokratiska reservationen. I dettaanförande instämde och (båda s). 80GUNNEL JONANG (c): Jag hörde att man hade visat ett visstintresse för min ringa person och undrat om jag var utkvittad. Jag har varitutkvittad för deltagande i utrikesnämnden, men är jag här. Jag vill bara säga att jag aldrig har gillat Nordsat - ochdet gör jag inte heller. Men är det faktiskt inte längre fråga omNordsat. Det är nu fråga om ett satellitsamarbefe och en studiefas. Det har jagställt mig bakom, och jag kommer här att rösta för utskottets förslag.Sedan får vi se vad detta kan leda fill, och vi får ta ställning när vi har ettbredare material efter en studiefas. Det var intressant att här lyssna på , somtalade om att den vänstra handen bör veta vad den högra gör. Det kan jaginstämma i. Det är en princip som borde gälla alla, exempelvis också SturePalm. När var i och vi i kulturutskottet diskuteradedenna fråga gjorde vi en kompromiss och anslöt oss fill utskottets skrivning,som i stort sett innebar att vi accepterar en studiefas. Men det var då det. har tydligen socialdemokraterna en annan uppfattning, vilket jag noterar. 81 (): Det var jag som först apostroferade genom att citera frånhennes anförande vid session i . Därklagade över att den "kulturpolitiska vinklingen kommer påsidan". Hon sade också: "Ett lösligt TV-samarbete via satellit ärinte det stöd som behövs för att vi skall kunna hävda vår nordiska kulturssärart och idenfitet." Nuhar vi att ta ställning till en proposition som verkligen har lämnat dekulturpolitiska aspekterna helt åt sidan. Trots detta förklarar sig GunnelJonäng komma att rösta för denna proposifion. Har så snabbtlämnat de kulturpolitiska aspekterna, eller är hon nu själv beredd att medöppna ögon så att säga baka detta bröd utan den kulturpolitiska ingrediensen,och något senare kasta det in i ugnen? Nordisktradio-och TV-samarbete via satellit m. m. Anf.82 (vpk): Också jag apostroferade , inte minst mot bakgrund av vadvi vid upprepade tillfällen hört och flera andra centerpartisterdels fa upp de kulturpolitiska aspekterna, som över huvud taget inte finnsberörda här, dels varna för vad en TV-satellif skulle innebära för barnen ochungdomen. Om hade varit inne i kammaren ochlyssnat på vad såväl utbildningsministern som företrädare för ochmoderaterna fidigare sade och om hon hade läst igenom detta betänkande, skulle honkunnat konstatera att det är ett faktum att just det som tidigarevarnat för kommer att bli verklighet med denna lösliga proposition. 83 (): Jag vill göra uppmärksam på att vi inte har avvisat enstudiefas och ett fortsatt utredningsarbete. Vi har ju i Nordiska rådetskulturutskott - det kanske kan erinra sig - begärt exakta beskedom vad det handlar om, bl. a. i fråga om kostnader. Men vi har inte kunnat få någrabesked - vi har bara fått runda siffror. Det började , och sedan har vi i flera sammanhang begärt aft ni skall tala om vad detkostar. I proposifionen står det att man begär 15-55 miljoner. Vi hade iHelsingfors föreställt oss att man när det var dags för en proposition skullekunna få fram åtminstone en siffra på vad projektet skulle kosta. Så är nu intefallet, och det är det som vi finner i högsta grad otillfredsställande. Jagvill erinra om vad jag sade i mitt anförande, nämligen aft vi väntar oss attproposifionen avvisas och att regeringen kommer tillbaka med ett mer exaktbeslutsunderlag. Detfinns en skrivning i kulturutskotts betänkande som vi varöverens om och som också har skrivit under. Jag skall be att fåcitera det som står före klämmarna: "De erfarenheter ochkunskaper som förberedelserna av det av Nordisktradio-och TV-samarbete via satelht m. m. planeradeTele-X-projektet kan ge, bör tas till vara för att utnyttjas vid utvecklingenav det fyrlandsprojekt som förslaget syftar till. Utskottet anser därutöver attdet bör utrönas huruvida - i vilket även och iviss omfattning avser aft delta - kan inlemmas i detta fyrlandsprojekt. Dennauppfattning delas av ekonomiska utskottet." - Det är alltså ekonomiska utskott som avses. - "Nordiska kulturutskottet finnerdet naturligt att även försökssändningar av TV-program inom ramen förTele-X-projektet eller andra projekt sker efter beslut inom de nordiskasamarbetsorganen." Detenkla krav som vi socialdemokrater ställer är att man väntar de veckor detkommer att ta, innan denna studiefas blir känd av oss - det väntas att pengartill en ny studiefas beviljas. Detta är väl ett mycket rimligt krav. Det äringalunda något avhopp från en ståndpunkt i . Men det innebär etträtlinjigt uppträdande när det gäller att hantera pengarna, att man vill vetavad det är man fattar beslut om. Defta har alltså själv skrivitunder i utskottet. 84 (): Jag vill bara erinra om att vi i inte allshade några siffror att tillgå när det gällde studiefasen. Då kundesocialdemokraterna i kulturutskottet ställa upp på en studiefas, trots att manicke hade den minsta aning om hur mycket pengar denna studiefas skulle belöpasig till, om det var . Detta är ju mycket märkligt.När man inte vet någonting om kostnaderna säger man ja och ställer upp. Närfrågan sedan kommer upp här i och det talas om ett visst antalmiljoner ställer man infe längre upp, därför att det inte är tillräckligtpreciserat hur många miljoner det är fråga om. Det är ett mycket märkligtresonemang, och det har inte mycket av den rätlinjighet som berömmersig av. Detta är naturligtvis för socialdemokraterna nu inte en fråga om någramiljoner hit eller dit, utan de gör uppenbarligen ett polifiskf-taktiskfställningstagande. Jagkänner mig hedrad av att citerade mig. Citatet var heltrikfigt, det finns ingenting att anmärka mot det. Jag står fortfarande kvar vidden uppfattningen - det var inte något som jag bara framförde i Nordiska rådet.Jag anser fortfarande aft det är mycket viktigt att de kulfurpolitiskasynpunkterna kommer med. Jag uttryckte i mina farhågor för att deindustripolitiska synpunkterna skulle fa överhanden. har jag faktiskt mycketnoggrant studerat utskottsbetänkandet, och jag vill påpeka- även för EvaHjelmström - aft det står klart uttryckt på s. 9: "Vidare bör de kulturpolitiskakonsekvenserna av ett genomförande av satellitprojektet belysas." Jagnienar att detta är en garanti för att de kulturpolitiska frågorna kommer med ibilden, och därför känner jag, trots allt, en viss trygghet för att deverkligen gör det. 85 (): var kanske inte inne i kammaren när jag höll mittanförande - det verkar inte så - och jag är ledsen att behöva upprepa vissasaker. Visatt tillsammans på ett sammanträde i går, där det förklarades attministerrådet först skall ta ställning till omverksamheten skall baseras på Tele-X eller på något annat system. Det var enmycket intressant upplysning. Det innebär att det bör finnas utrymme för att fåfram någorlunda exakta besked, så att vet vad den beslutar om. Vihar ju i utskottet begärt besked av föredragandena i ministerrådet och avkulturministrarna, så att vi skulle kunna få fram dessa siffror. Vi föreställdeoss naturligtvis, när vi begärde detta , att man vid den härtidpunkten skulle kunna vara mera exakt. Men redovisas ju samma siffror somvi fick ta del av . Det kan inte vara tillfredsställande att haett så bräckligt beslutsunderlag, och det är detta vi vänder oss emot. Nordisktradio-och TV-samarbete via satelht m. m. Anf.86 (vpk): talar om räthnjighet, men den linje hon själv följerförefaller vara någon form av sicksack-söm som går från en ståndpunktsom redovisats på stämmor till en annan, som redovisas här . OmGunnel läser den proposition som hgger till grund för betänkandet,kommer hon att finna att det där mycket klart och tydhgt framgår att det iförsta hand är industripolitiska överväganden som görs, icke kulturpolitiska.Man diskuterar över huvud taget inte konsekvenserna för dem som påstått sig värna om, nämligen barnen och ungdomarna.De kulturpolitiska konsekvenserna berörs visserligen i betänkandet, men det ärkanske symtomatiskt att utskottet särskilt måste påpeka detta, eftersom detinte finns med i det överhuvud taget mycket bräckliga underlag som ligger tillgrund för propositionen. Därtill kan sägas att fortfarandepåstår sig vara motståndare till ett utvidgat TV-satellitsystem, men hon ärsamtidigt beredd att satsa ytterligare ett antal - och det ärinte få miljoner det är fråga om - som skulle kunna komma till mycket bättreanvändning på andra områden inom det kulturpolitiska samarbetet inom Norden.Det är slöseri med pengar. Anf.87 (): . Jag ber om ursäkt för att jag tar tillorda igen, men jag måste göra ett tillrättaläggande, som kanske är litetpinsamt för . NärGunnel citerar utskottets betänkande på s. 9, citerar hon referatet avden socialdemokratiska motionen, icke utskottets skrivning. Nordiskt radio-och TV-samarbete via satellit m. m. 88 (): Låt mig först konstatera att görreträtt. Jag vill återigen understryka att socialdemokraterna i Helsingforskunde ta ställning och redovisa en uppfattning i kulturutskottutan att ha några siffror för studiefasens kostnader, medan man , sedansiffror har redovisats, inte har samma uppfattning. Till EvaHjelmström vill jag säga aft det är fråga om vad som sägs iutskottsbetänkandet. Det är detta som kommer att ligga till grund för detfortsatta arbetet med studiefasen. I betänkandet har som sagts gjorts ettuttalande om de kulturpohtiska konsekvenserna. sägervisserligen att det jag i det här sammanhanget citerade var.ett referat av densocialdemokratiska motionen. Det behöver ju egenfiigen inte göra det helasämre. Men utskottet säger också att det mot bakgrund av vad som anförts ärutskottets uppfattning att man bör arbeta på att öka det nordiskakultursamarbetet och pröva olika lösningar, etc. 89 (): Detta är en märklig debatt. föröverläggningarna i rörde sig siffran om ca 72 miljoner. Som jagsade i mitt huvudanförande har det cirkulerat siffror under hela debatten. Närvi talat med departementets företrädare har de sagt att kostnaderna kan liggalägre, att de kan rör sig om 55 miljoner och att de kan gå ner till 15miljoner. finner detfillfredsställande aft rösta igenom en proposition, där man begär mellan 15 och55 miljoner. Vi vänder oss emot detta och säger att ni får vara hyggliga ochtala om vilket belopp ni begär. Det är svårt att bedöma - vi skall ge rätt åtutbildningsministern, att det är svårt att ge de här beskeden. Men vi säger:Kanhända blir det lättare, om ni väntar på utvärderingen av Tele-X, som blirfärdig i juni-juh. Då kanske ni kan ha litet bättre på fötterna och komma meden exakt siffra. Det är egentligen bara på den punkten som vi avviker frånpropositionen, och det tycker vi är mycket rimligt. Det är märkligt att ni villrösta igenom så runda siffror, höftade siffror, som det är fråga om här. 90Utbildningsministern : Fru talman! Det känns nästan htetpatetiskt att lyssna till den här debatten. När jag trädde till somutbildningsminister ärvde jag Nordsatutredningenfrån . Jag erbjöd , som då var statssekreterare,att fortsätta att leda den nordiska kommitté som utrett detta. Jag bedömde detdå, precis som min företrädare, som en viktig angelägenhet att göra detta. Dåkunde man nog tycka att vi hade tiden på oss. säger man att det går förfort. Det är det som jag finner patetiskt. Man har långt gångna planer på satelliter i ,och , som kommer att "spilla över" upptill någonstans i nivå med . Svenska folkets beredvillighetatt skaffa antenner för detta känner vi till. kan man se sovjetiskasatellitsändningar - jag har sett sådana påflera håll i . Det är utmärkta balett- och ishockeyprogram i varje fall. Såsäger man då i den svenska aft det går för fort i . Vadman än kan anklaga för, så inte är det för att någonting går förfort! historia utmärks ju av det ena nederlaget efter detandra. Det är olika skäl varje gång. kommer vi till frågan: Är manberedd att göra den anpassning som krävs för att det nordiska samarbetet skallföras vidare? Det är självklart att det inte kan föras vidare av dem som har enjordglob som bara visar . Det krävs att man i varje fall har ettnordiskt perspektiv. Och det vet jag att och många andra har. Dennafråga föreläggs nu , , och . Skall detbli en studiefas på nordisk botten, måste man successivt redovisa detta för denordiska parlamenten. Såsäger man att det föreligger alltför oprecisa redovisningar av kostnaderna. av poängerna med studiefasen är ju att man just skäll undersöka vad detfinns för möjligheter till samverkan inom . Det är därför somsiffrorna är så pass runda, för vi vet inte om vi kan använda oss av sammateknik. Men vi kan inte hålla på att utreda detta på någon sorts evigkommitténivå i . Denfinska regeringen med alla de parfier som där deltar lägger fram en proposifionoch tycker att det är dags att inleda den här studiefasen. Vill man säga nej,har man alltså tillfälle att göra det, innan ett definitivt beslut skall fattasom att bygga upp satellitsamarbetet. Den isländska regeringen med desssammansättning säger ja och går till alltinget. Den norska regeringen säger ja,och den norska socialdemokrafin driver på. Såsäger då den svenska socialdemokratin nej. säger att det inte är ettnej - man vill återkomma . Men tänk om varje regering i skullehålla på så, och säga att vi kan vänta , för det skulle passa ossjust nu att dröja några månader - men vi kan komma fillbaka! Så kan man intebedriva det nordiska samarbetet. Ärdet så fruktansvärt farligt att vi efter ungefär utredande äntligenbestämmer oss för att inleda en avgörande studiefas för att inom ett par årkunna ställa de nordiska parlamenten inför möjligheterna aft bygga upp dettanordiska satellitsamarbete? Jag tror att det var som talade omdetta som ett nordiskt kulturellt försvarsförbund. När jag första gången hördedetta reagerade jag. Men allteftersom de kontinentala sändningarna kommernärmare, börjar jag förstå vad han menar. Då vill jag säga - för det är ingenhemlighet - att den danska regeringen inte är med om detta just , av mångaolika skäl. Men den danska kulturministern och samarbetsministern har sagt:Håll dörren öppen för , för sista ordet är inte sagt från vår sida. Detär alltså inte något revolutionerande beslut som man står inför. Densom säger att det går för fort i det nordiska samarbetet borde allt studera detnordiska samarbetets historia. Nordisktradio-och TV-samarbete via satellit rn. Nordiskt radio-och TV-samarbete via satelht m. m. 91STURE (): Får jag säga ytterligare en gång att visocialdemokrater är mycket intresserade av vad kallar dennytfobetonade satelliten . Den får bieffekten att man kan gå ut med tvåtre nordiska TV-kanaler. Jag vill ställa en fråga till : Varfördenna våldsamma brådska att få igenom denna halvfärdiga proposition ett parmånader innan en studiefas nu blir bekant för oss allesammans? Detvore intressant att få veta. Det är det materialet vi anser att bordefå ta del av, innan man ger sig in i en följande studiefas. Det är det fråganhandlar om. 92Utbildningsministern : Fru talman! Svaret är enkelt. Tele-X ärett svenskt eller svensk-norskt projekt. Det finns alltså på andra håll iNorden ett starkt intresse av att detta inte reduceras till ett svenskt ellersvenskt-norskt industriprojekt utan förblir ett nordiskt samarbetsprojekt.Självfallet hoppas man kunna dra fördel av de tekniska landvinningar vi kangöra i arbetet med Tele-X. Men det är faktiskt fråga om två olika projekt. Det är verkligen inte någon större brådska somkarakteriserat den här frågan. Jag vill erinra om att när jag trädde till så var vi fortfarande på utredningsstadiet, och därär vi . Men vi tar det "halsbrytande" och för somligapohtiker oerhört djärva steget aft gå från en utredningsfas till en studiefas,som eventuellt kan leda till ett beslut om ett nordiskt satellitsamarbete. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (planerna på en nordisk radio- och ) Utskottets hemställan bifölls med 305 röster mot 16 förmofion 1980/81:958 av m. fl. och motion 1981/82:2491 av . i motsvarande del. Mom. 2 och 3 (nordiskt radio- och TV-samarbete viasatellit m. Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 161 förreservationen av m. fl. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs näringsutskoftets betänkanden1981/82:33 om vissa anslag inom industridepartementets område (prop. 1981/82:100) och 1981/82:34 om näringspolifiken. 93FÖRSTE VICE TALMANNEN: Dessa båda betänkanden debatteras i ett sammanhang, ochyrkanden beträffande båda betänkandena får framställas under den gemensammaöverläggningen. 94 (): De här två betänkandena diskuteras gemensamt,och det kommer att innebära att jag för min del kommer att behandla delar avdem litet växelvis, eftersom reservationerna går in i varandra. Det torde inte vara någon större hemlighet jag avslöjar omjag säger att den svenska industrin just nu rör sig med rätt stora svårigheter.Den regering som sitter har haft stora problem med att få industrin attinvestera, aft över huvud taget na i gäng en industriproduktion som svarar motvåra behov. Vi vet att allt detta är otillräckligt. Investeringarna har dragitsner mycket kraftigt , och man går och väntar på att någontingskall hända. Det kommer säkerligen att bli bättre, säger regeringen. Ja, detsade man . Det säger man , och ingenting händer. Det blirständigt bara fler arbetslösa och industriproduktionen dras ned. Vi från socialdemokratiskt håll säger att det inte kanvara en vettig pohtik att på det här sättet låta bli att göra någonting ochbara konstatera att det är illa ställt.