prot · G509108 · 1981-12-31 00:00:00 — Som har framgått av debatten ären av de väsentliga frågorna i utskottsbetänkandet och i den del avbudgetpropositionen som här kommer i fråga just den som handlar om den nyamassmediekommittén, som skall sammankallas och som skall förbereda nästaradioavtal. Denna kommitté kommer att få ett stort och viktigtuppdrag: att se till att samhället och statsmakterna på rätt sätt utnyttjar deolika former av medier som finns och som håller på att införas. Ur liberalsynpunkt är det då en grundläggande princip att det skydd som det trycktaordets frihet har så långt som möjligt får gälla för alla andrauttrycksformer och tekniska medier. Mediepolitiken skall alltså främst varainriktad på att främja sådana grundläggande demokratiska värden somyttrandefrihet, etableringsfrihet och informationsfrihet. Det är inte den formman väljer att uttrycka sig i som skall bestämma rätten att uttrycka sig. Utifrån dessa principer anser vi att den nyamassmediekommittén bör arbeta. Det blir sedan fråga om att tillämpa denna frihet på enmängd praktiska detaljer. Det inslag som dragit till sig mest uppmärksamhet viddet här tillfället och i kammaren är givetvis finansieringsfrågan. Härhar utskottets majoritet liksom tidigare följt den linjen att manfår överväga olika finansieringsformer men icke reklam eller betald TV,har den här gängen reserverat sig för att kommittén bör fä övervägaolika finansieringsformer utan att någon av dem i förväg utesluts. Detta är ettnytt ställningstagande av vårt parti i jämförelse med tidigare, och jag skalllämna en kort förklaring till det. Inom har under en rad år delade meningar råttom huruvida reklam bör tillåtas i radio och TV eller inte. Ingen harförespråkat.ett system av samma typ som det amerikanska t. ex,, där reklamentilläts att störa programmen och styra bolagens programval. Men en växande delav partiet har velat ha reklam inom bestämda gränser och på bestämda tider, somligger mellan programmen, och finansierad på så sätt att annonsörerna inte kanfå inflytande på innehållet i programmen. Vid partiets senaste landsmötesegrade denna linje. Den grundade sig i stor utsträckning på dels faran av attutländska satellitprogram kommer att sända reklam till , så att vi ialla fall får reklam, men pengarna för den reklamen går då till utländskaföretag i stället för till , som kan behöva dem, dels på erfarenheterfrån vilka visar att dagspressen kanske inte blir särskilt mycketlidande på minskad annonsering, - Jag vill understryka att vad däremot ingentog del av Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. var den150-kronorsutredning som har blivit så omtalad . Såvitt detär bekant är utbildningsministern den enda folkpartisten som fått denutredningen i förväg, och han har som vi vet inte tagit intryck av den. Detär ju hotet mot dagspressen, ifall reklammedel i stor utsträckning skulle tasfrån den och ges åt andra medier, som i alla dessa år varit det tyngst vägandeskälet till att vi inte har velat ha reklam i TV, ansåg emellertid enmajoritet vid fp:s landsmöte att detta hot inte är särskilt farligt och att deti stället är TV:s finanser som utan reklam kan bli så dåliga att det kan bli riskför att kvaliteten avsevärt försämras. Vi som representerar partiet ikulturutskottet ställer oss givetvis lojala med förespråkarna för denna linje. Partietsavsikt med att ge också reklamfinansieringen av TV en chans är alltså inte attlägga några nya bojor på TV, utan tvärtom att öka möjligheterna för frihet ochmångsidighet på detta område. Även de nyaste medierna skaU ju användas som degamla i tryckfrihetens och yttrandefrihetens tjänst. Avsteg från mediefrihetenkan vara berättigade i vissa fall av flagrant missbruk - såsom i en del av devideoprogram som säljs - men det är alltid avstegen som måsterättfärdigas särskilt, inte friheten. Vi vill därför i vår reservation gemassmediekommittén möjlighet att utan inskränkningar undersöka alla finansieringssättför att se vilka som kan användas. Slutligenvill även jag, fru talman, säga ett par ord öm alla de motioner som vi alltidbrukar ha att behandla och som yrkar på uttalanden om hur radioprogrammen börutformas eller inte bör utformas. Motionärerna har mycket riktigt fått detsedvanUga svaret att radiobolagen själva har ansvaret, med radionämnden somklagoinstans. Men vi har markerat ett positivt intresse för några av problemen.Särskilt vill jag nämna en grupp motioner, nämligen nr 306, 307, 1770, 412 och1318, som alla, på delvis olika sätt, handlar om de hörselskadades rätt tillprogram som de kan förstå. Där understryker utskottet väldigt noga att enviktig del av radiobolagens ansvar är att se till att denna grupp människor imöjligaste mån kan ta del av samma program som andra och att deras särbehov, t.ex. av program på teckenspråk, inte negligeras. Inte minst viktigt är det attnyhetsprogram som är avsedda att vara textade också verkligen blir det, så attredaktionerna inte i onödan knappar in på den korta tid då det finns textadenyheter i TV, Meddetta, fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 3 och i övrigt tillutskottets hemställan i dess helhet. AnL 123 (vpk): Det finns ett finskt ordspråk som säger att tiden rinner bort ifunderingar, dagen flyr alltmedan vi vänder på huvudet. Även om detta låter somen banalitet, så är det ett faktum att regeringen år fört enstrutspoUtik - den har vägrat att inse realiteter och i stället så att sägastuckit huvudet i sanden inför medieutvecklingen. Det är en utveckUng som underde beskrivits på en rad skilda sätt. En häst i sken är kanske det mestträffande - myntat av mediedebattören , Nåväl - nu har regeringen äntiigen insett att medan gräsetgror, så dör kon, Utbildningsminister har föreslagit att enmediekommitté skall tillsättas för att bedöma saken och komma med förslag tillåtgärder när det gäller de nya medierna. Från kommunisternassida välkomnar vi förslaget - vi ser det som något positivt, för vi tycker attdet aldrig är för sent att försöka påverka och styra framtiden. Och en styrningframstår, fru talman, som alltmer ofrånkomlig, om inte kultur- ochmedieområdena under detta decennium och det kommande decenniet helt skallfastna i multinationella storbolags snärjande garn, Vpk:s utgångspunkt är klar. Samhället kan och får inteavsvära sig sitt ansvar för denna elektroniska revolution. Det är en revolutionsom kommer att gripa mycket djupt in i människornas vardag, och då tänker jagsärskilt på barnens och ungdomens. Samhället mäste här, som pä så många andraområden, styra utvecklingen för att få en demokratisk sådan, och inte överlåtadetta åt marknadskrafternas spel. Vad dessa stått och står för visar ju inteminst videoutvecklingen. Den så omskrutna självsaneringen är förvisso intesärskilt iögonfallande! Jag är medveten om att det finns djupaideologiska skillnader mellan vårt parti och de partier som ingår i regeringen,liksom . Dessa tre partier är i huvudsak motståndare till enstyrning, då de hävdar att en sådan skulle få negativa återverkningar på vad dekallar människornas valfrihet. Vi anser motsatsen vara fallet. Vill man slå vakt omvalfriheten och mångfalden och vill man verka för ett decentraliserat kultur-och informationsutbud, så måste samhället få möjlighet att styra och gealternativen till skräpet en chans. Därför är den här kommittén så viktig, ochjag vill, fru talman, helt kort kommentera dess uppgifter. Att kommittén är viktig förstår vi efter att ha hörttidigare inlägg här, och vi ser det av de reservationer som finns fogade tillkulturutskottets betänkande och som tar upp just direktiven till kommittén. För det första måste kommittén få en bred parlamentariskförankring. Därmed avser vi att samtliga i ingående partier måstefinnas med. Det vore orimligt att också den här gången utestänga det parti somkanske står för andra ståndpunkter än de övriga partierna - därmed beskärsyttrandefriheten. För det andra måste en kommersialisering av radio- ochTV-verksamheten förhindras. Det gäller såväl de propåer som har kommit ombetal-TV som en eventuell reklamfinansiering. Det är positivt och bra attkulturutskottet bestämt säger ifrån att det inte bör ingå i massmediekommitténsuppgifter att överväga en reklamfinansiering. Det är däremot mycket oroande attnu också slutit upp bakom högerns företagsvänliga men folkfientligalinje, Radio-TV svarar för, och kommer också i framtidenatt svara för, en mycket väsentlig del av människornas kultur- ochinformationsutbud. Vi är alla överens om att det skall vara ett företag iallmänhetens tjänst. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Nr 108 från politisk styrning och oberoendetav mäktiga finans- och kapitalintressen Torsdaeen den otvivelaktigt gett radion och TV-n i möjligheter tilloumbärliga 25 mars1987 insatser för kulturen och för enengagerande samhällsinformation - många gånger både uppkäftigt och utmanande, vilket har varit bra för samhällsde- Medelsanvisninsen ''tten. När den förflackande och utarmande mediakulturen i övrigt brer ut ////radio och tele- 'S' fristär denna funktion som allt väsentligare, vision mm En reklamfinansiering är enligt våruppfattning helt oacceptabel, inte bara därför attden skulle försvaga andra röster - jag tänker på dagspressen - utan ocksådärför att ett värnande om den fristående funktion som Radio-TV i daghar också innebär ett värnande om kvaliteten. När och förespråkarreklam-TV, säger de att det inte finns någon anledning att dramatisera frågan.Jag tycker att det finns anledning att göra det - av en rad skäl. Som GunnelLiljegren själv framhöll arbetar uppenbarligen tiden för , nu när deockså har fått med sig folkparfiet på sin linje. När och diskuterar frågan,tar de över huvud taget inte upp den inverkan som reklamen har på såvälprogramverksamheten i stort som programstrukturen i sig, villgärna åberopa PR-Byråns rapport och jämföra med andra länder. Men gör då detockså när det gäller reklamfinansiering! nämnde som ettavskräckande exempel på hur det kan bli när man har reklamfinansiering. Jagskulle kunna räkna upp en rad andra länder, där kvaliteten på programmen ärklart dålig. Talet om att dramatisera gäller f, ö, också dagspressen.Den rapport som PR-Byrån har presenterat är en klar partsinlaga och alltförförenklad för att den skall kunna tas på allvar. Det är också ett faktum inte kan flytta över erfarenheter från ett land till ett annat med en heltannan struktur, vilket vi har i , I vpk-motionen om radio och TV pekar vi på ochvarnar för en annan oroväckande utveckling, nämligen den stegvisa utläggning avcentrala servicefunktioner på den kommersiella marknaden som sker. Dennautveckling sammanhänger naturligtvis inte bara med uppsplittringen, som jagåterkommer till, utan också med den reella resursminskningen. Om skall kunna möta den kommande utvecklingen och kunna fullgöra sinauppgifter, krävs mer pengar. Så långt tror jag att vi alla är överens,men pengarna måste tas fram på annat sätt än genom reklamfinansiering.Avgiftsbeläggning av viss elektronisk utrustning är en väg som vi pekat påunder . För det tredje bör kommittén, enligt vår motion, få tilluppgift att granska hur man skall kunna stärka programverksamheten ochintegriteten. Jag skall inte ånyo ta upp omorganisationen, som vi fortfarandeanser vara inte bara kostsam utan också försvagande ur en rad andra aspekter.Men vi vill framhålla att moderbolagets ställning bör stärkas. Det finns mycket mer att beröra som vi har dragit fram i ljuset i vår motion, kommer senare i debatten att ta upp just 110 lokalradion och utvecklingen av enbättre och mer decentraliserad servi- Men låt mig ta upp en sak som berör möjligheterna för ettpublic service-företag att bemöta en alltmer ökande kommersiell konkurrens,nämligen frågan om att göra TV-programmen tillgängliga via video, I propositionen redovisades att det pågick förhandlingarom de upphovsrättsliga problemen. Detta är en mycket svår fråga, men desslösning underlättades förvisso inte av utbildningsminister , genom hans uttalande att "sköter ni er inte, så lagstiftarvi". Sådant brukar ju inte annars utmärka utbildningsministern - för attåter dra en parallell till videovåldsdiskussionen. framhålleratt frågan är olöst. Och tyvärr kommer det hot om en lagstiftningsom framförts att innebära att frågan förhalas än mer. Vem tjänar på det? Ja,sannerligen inte allmänheten. Jag måste rikta en direkt fråga till ;Avser att lagstifta bort upphovsrätten? Jag frågar mig hurdet är möjligt utan att man bryter mot internationellaöverenskommelser som , , fru talman! Det finns i diskussionerna om denya medierna ett slags uppgivenhet. Vi kommer att, oavsett vi vill det ellerej, bli översköljda med reklam från andra länder via satellit - det har vi hörtockså från moderat håll här . Vi kommer att drabbas av videoreklam påbåtar, osv. Mig förefaller det resonemanget mycket besynnerligt. Om man skulleföra samma diskussion i den kommande försvarsdebatten i , är jagövertygad om att försvarsministern skulle "få spader". Det är ocksåinom medieområdet möjligt att föra en saklig debatt om hur vi skall skydda ossmot samhälleligt skadliga verkningar. Men det kräver, fru talman, att man vågarta ett ansvar. Det kräver att vi värnar om radions och TV;s integritet ochsöker ge dem de resurser som de kommer att kräva . Medélsanvisningen till radio och television, m. m. AnL 124 () replik: Jag skall inte gå in i någon ideologiskpolemik med . Jag skulle vilja ta uppfrågan om den italienska massmediepolitiken, som jag fann vara föga tilltalandei vissa delar. Vi besökte i bl, a, ett par små tappra kommunistiskanär-TV-stationer, där man stolt förklarade att man finansierade drygt hälftenav sin verksamhet just med reklam. Jag skulle vilja sluta med ettordstäv, liksom började med ett: "Det som är sanning iBerlin och , är bara dåligt skämt i ," AnL 125EVA (vpk) replik: Jag måste fråga om hon tyckeratt de erfarenheter som kulturutskottet gjorde i verkligen är någontingatt ta fasta på i vårt land, åberopar två små kommunistiskaTV-sändare och säger att de finansierades via reklam. Ja, självfallet måste de,för att över huvud taget kunna göra sig hörda, anpassa sig till de regler somgäller där de är verksamma. Medelsanvisningen till radio och television, in. Men det är ett faktum att väldigt mycket avTV-utbudet i var dominerat av kvinnoförtryck, våld och rasism. Tittadeni inom kulturutskottet eller inte på TV-programmen när ni var iItaUen? Jag gjorde det, och jag anser förvisso inte att de vore någonting attta efter här, AnL126 () replik: Naturiigtvis tittade vi på programmen i , Det var samma blandadekompott som överallt i världen. Programmen var inte alltigenom dåliga, det villjag gärna säga. Men jag tycker inte att det är särskilt fruktbart att föra denhär debatten om italiensk massmediepolitik längre, för jag har aldrig förordatatt vi här i skulle ta efter den. AnL127 (vpk) replik: Det var ändå ett visst erkännande från sida, att detkanske inte var så alltigenom positivt. Jag håller med om att vi här inte bara skalldiskutera massmediepolitiken i . Jag ville bara peka på att vi kan kommaatt få den utveckling man har haft där och som definitivt inte uppfyller någotav de kulturpolitiska målsättningar som vi i har varit ense om attanta här i . Som jag sade i mitt tidigare inlägg skulle jag också kunnapeka på en rad andra länder, där TV-utbudet domineras av program med mord påhandikappade, rå boxning osv. Sådana program utgjorde huvuddelen i , ochman kan möjligen säga att de kommunistiska sändarna var de enda som verkligenförsökte leva upp till ett slags kulturpolitiskt och samhällsinformativtansvar. AnL 128 (): Den tekniska utvecklingen på etermedieområdet är f. n. mycket snabb.Etablerandet av satellitteknik och utvecklandet av kabel-TV och text-TV ärnågra exempel på företeelser som gör en intensifierad debatt kringetermediepolitikens utformning helt nödvändig. Videotekniken har redan fått ettstarkt fotfäste på den svenska marknaden. kan väntas andranya, framväxande medier, som t.ex. teledata. Framväxtenav ny teknik och nya medier måste enligt uppfattning vägas samman medde övergripande kulturpolitiska målen i samhället. Den nya tekniken kan i vissaavseenden innebära klara fördelar, som en ökad internationell kontaktyta, ettvidgat informationsflöde, ett bredare programutbud och växande valfrihet förden enskilde. Men riskerna av ett okontrollerat introducerade av den nyatekniken är lika uppenbara: en mångfald som i själva verket innebär enutslätning och kommersiaUsering av TV-utbudet och som står i strid mot degrundläggande kvalitetskrav och de tillgänglighetskrav som bör ställas påetermedieverksamheten. SverigesRadio måste även i fortsättningen fungera som ett oberoende företag iallmänhetens tjänst. Verksamheten skall kännetecknas av den publicservice-princip som stegvis utvecklats i . Varje medborgare skall,oavsett geografisk hemvist, vara tillförsäkrad samma grundläggande utbud påradio- och TV-sidan. Inom de allmänna ramar för verksamheten som har dragitsupp av regering och riksdag måste den direkta programproduktionen inom SverigesRadio säkerställas en hög integritet. Det är nödvändigt att en verkligt fri ochoberoende verksamhet står självständig och stark i förhållande till kommersiellaintressen. Verksamheten måste på samma sätt stå fri i förhållande tillpåtryckningar från stat och myndigheter. säger nej till reklam i radio och TV. Reklaminslagi vissa former kan riskera att påverka innehållet i programverksamheten. Deekonomiska konsekvenserna kan också bli allvarliga för dagspressen. Kraven på integritet och självständighet lägger ett ansvarockså på självt. Programverksamheten måste präglas avopartiskhet och god kvalitet. Möjligheterna att vidareutveckla det regelsystemsom nu ligger till grund för verksamheten måste håUas öppna. Tendenser tilluppluckring av respekten för radioavtalet och radionämndens utslag måste t. ex.motverkas kraftfullt inom företaget. Det är viktigt att en fortlöpandediskussion kan föras kring programverksamheten i . I dennadiskussion bör både producenter och konsumenter ta aktiv del. Verksamheten i radio och TV skall i huvudsak finansierasgenom licensmedel. kan det dock vara värdefullt att också övervägaandra kompletterande finansieringsformer, som införandet av en särskild apparatavgiftenligt norsk modell. En sådan avgift bör tas ut på ny utrustning föråtergivning av ljud och bild. Kraven på s, k, betal-TV bör däremot avvisas, Betal-TVinnebär att en särskild kanal skulle håUas tillgänglig för sändning av särskiltattraktiva program mot extra betalning. Risken är uppenbar att denna typ avprogram, t, ex, dyrbara sportevenemang, med ett sådant system successivt kommeratt överföras till betal-TV från de reguljära TV-sändningarna. Det skulleinnebära ett grundskott mot den pubUc service-priiicip som måste präglaSveriges Radios verksamhet, som systemet främst skulle favorisera debetalningsstarka grupperna i samhället. Verksamheten i skall präglas av mångfald.Det innebär bl, a, att ett storstadskoncentrerat perspektiv inte får domineraverksamheten . En strävan skall vara att spegla kulturliv och samhällslivsåsom de ter sig i olika delar av landet. Decentraliseringen av radio- och TV-verksamheten måstedärför kraftfullt drivas vidare, är fortfarande en starktcentraliserad organisation, även om decentraliseringen varitbetydande och klart positiv. Resurser för regionala och lokala satsningar måstefrigöras genom en medveten bantning av den centrala organisationen och eneffektivare programproduktion. En decentraliserad och delegerad beslutsrätt iprogramfrågor skall alltid eftersträvas. En ökad mångfald garanteras bäst genom en medvetendecentralisering och en självständig regional programproduktion. På detta sättkan alternativa värderingar och synsätt verkligen komma till uttryck iprogramverksamheten. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. TV har en viktig roll som förmedlare av kulturupplevelser.Det är därför angeläget att kulturarbetare och kulturliv i övrigt i olika delarav landet kan komma med i programproduktion och programmedverkan. Ett vidgatsamarbete mellan radio och TV och de stora kulturinstitutionerna, centralt ochregionalt, måste eftersträvas. Det omfattande stöd som ges t. ex. till landetsmånga musik- och teaterinstitutioner motiverar att föreställningar också kanvidarebefordras ut till den stora TV-publiken. Det är motiverat att sådanavillkor kan uppställas från statens sida. har uppdrag att utveckla text-TVmed nuvarande regelsystem för den egna verksamheten som grund. I och med atttext-TV börjar ingå som standard i nya TV-apparater kommer text-TV attsuccessivt bli tillgänglig för alla hushåll. lämparsig utmärkt för att ge regional och lokal information. Information och nyheterkan snabbt förnyas och bytas ut ett stort antal gånger . Det är också angeläget att resurserna främst tilllokalradion kan förstärkas . Detta måste delvis ske genomomprioriteringar inom den befintliga verksamheten. En strävan bör vara attlokalradion ges möjligheter att inom resp. distrikt bygga ut ett större antallokalredaktioner än f. n. En målsättning på tre ä fyra lokalredaktioner inomvarje länsradioenhet bör eftersträvas. De olika försök som påbörjats med föreningsradio, i formav närradio och s. k. allemansradio inom lokalradions ram, har inneburit attvärdefulla möjUgheter öppnats för ideella föreningar att föra ut sitt budskap. Föreningsradion har ännu inte funnit sina definitivaformer. Det är viktigt att den fortsatta utbyggnaden kan ske i planerade formeroch med en vilja att ta till vara de olika erfarenheter som verksamheten mednärradio och allemansradio inneburit. Särskilt måste möjUgheterna att etableraföreningsradio i glesbygd uppmärksammas och de mindre föreningarnasmöjligheter att komma till tals underlättas. I kulturutskottets betänkande nr 18 behandlasmedelsanvisningen till radio och television. Som vanUgt har inlämnats ett stortantal motioner - 28 stycken - som berör det mesta när det gäller SverigesRadios sätt att lösa sin uppgift. De flesta av motionerna har inte orsakat någrameningsskiljaktigheter inom utskottet, som i enighet besvarat dessa. 1 två fallhar dock inte motionärerna varit till freds med utskottets betänkande utan haravlämnat reservationer. I det ena fallet gäller det allemansradion, därsocialdemokraterna i utskottet inte tyckt att utskottets skrivning gått noglångt när det gäller att framhålla fördelarna med en utbyggd allemansradio.Utskottsmajoriteten betonar att allemansradion är en värdefull verksamhetsgren,som naturligt hör hemma inom lokalradion, och finner det angeläget attverksamheten fortsätter. Jag ser inte att det finns någonting i detta somlägger hinder i vägen för lokalradion att fortsätta verksamheten efter delinjer som är uppdragna. Personligen är jag, som ordförande i närradiokommittén,angelägen att försöken med allemansradion fortsätter så, att vi i enlighet meddirektiven fortlöpande kan utvärdera denna verksamhet. Jag förutsätter ocksåatt vi återkommertill frågan när skall ta ställning till närradioproposi-tionen, I det andra fallet gäller meningsskiljaktigheternasammansättningen av och direktiven till den kommitté som statsrådet för avsikt att tillsätta. Kommittén skall ha till uppgift att följamedieutvecklingen samt att förbereda ett nytt radioavtal. Tillkomsten av dennakommitté hälsas med tillfredsställelse. Den kommer att ha en uppgift som ärangelägen inte bara ur kulturpolitisk synpunkt utan också ur flera andrasynpunkter. Utskottet förutsätter därför att kommittén får en parlamentarisksammansättning och att arbetet kommer att bedrivas i nära kontakt medsakkunniga inom olika berörda områden. Ett uttalande från sida ärdärför obehövligt. och socialdemokraterna är överens om att avvisaförslaget att kommittén skall överväga en reklamfinansiering avrundradioverksamheten. Däremot skall kommittén givetvis överväga andra,alternativa finansieringsformer. har vid olika tillfällen avvisatförslag om reklamfinansiering av rundradioverksamheten.