prot · G509143 · 1981-12-31 00:00:00 — Industriministern sade att vi från vpk höll valtal här ikammaren. Vi belyser vissa frågor och kritiserar regeringen för ineffekfivitet,kritiserar den för att den inte gör någonfing när viktiga delar av vårt landsnäringsliv läggs ned. Om han anser det vara valtal, må det vara hänt. Men detär faktiskt sakfrågor som vi här har fört fram. Att debattonen blir någotuppskruvad kanske beror på de effekter som nedskärningarna har, nämligen attmassor av människor drabbas av kaotiska förhållanden och en otrygg framtid. Industriministernsäger vidare att han lyssnar på facket. Det är möjhgt. Om driften vid fabriker men hantycks inte ta något som helst intryck av vad facket har sagt. På alla dessaorter har facket i olika sammanhang där varit på tal ställt uppmed olika förslag till förändringar. Men industriministern har tydligen intevarit beredd att ta dem ad notam utan hänvisar till att MBL-förhandlingar pågåreller att utvecklingsfonden, länsstyrelser och kommuner skall ta ett visstansvar. Jag skulle vilja göra några återblickar. Det är nämligeninte första gången som och jag diskuterar i dennakammare. Vi gjorde det i -och . I november 1976diskuterade vi med utgångspunkt i dess nedläggning av Älvsjökabelfabrik. Den gången, då det fortfarande fanns över 2 000 anställda enbartvid huvudfabriken i , sade : "Med hänsyn till attenbart moderbolaget sysselsätter drygt 2 600 kollektivanställda ochnästan 6 200 tjänstemän i betraktar jag möjligheterna att beredade anställda i sysselsättning som mycket goda." Och sedan fortsattehan: "torde man därför kunna räkna med att man genom denna nyaverksamhet skall kunna skapa ytterligare arbetstillfällen." Jag sade redan i mitt inledningsanförande att man harminskat verksamheten med sedan yttrade detta. Vilkaytterligare arbetstillfällen som skall kunna skapas begriper inte jag, men detkanske kan förklara. Det har alltså gjorts nedskärningar , och dessanedskärningar kommer enligt planerna att fortsätta fram till islutet på 1985. På huvudfabriken ämnar man minska antalet anställda medytterligare 460 personer. Då kan man möjligen ha anledning upprepa vad jagtidigare har varit inne på och kanske framför allt citera vad sadeden . Han yttrade bl. a. följande, och det gällde dåfortfarande debatten om nedläggning av Älvsjöanläggningen och L MEricssons engagemangdärvidlag: " men jag vill betona samhällets bestämda krav attföretag i lägen som detta ser till att det också ges alternativasysselsättningsmöjHgheter. Det är ett bestämt krav, som man i synnerhet börkunna ställa på koncerner med en rikt diversifierad verksamhet." Detta ärord som innebär att man går mycket längre än vadNils Åsling har gjort både i sitt skriftliga svar och i sitt muntligainlägg därefter. Citatet gällde emellertid 1976 och gäller antagligen inte nu.Nils Åsling har ju vid flera fillfällen haft överläggningar med L och tydligen också på denna punkt blivit tillrättavisadeller i varje fall fått en knäpp på näsan av företagsledningen, så att hanförstår att han inte skall ställa sådana krav på företaget. Eller är det på detviset att med uttalandet menar att utvecklingen skall få gå sålångt att det sedan inte längre blir fråga om någon diversifierad verksamhetoch så att det inte längre behöver tas något ansvar? Eller vad är det fråga om?Verkstadsklubben i har sagt följande: Inga nedläggningar elleravgångsvederlag för anställda vid L M E. Det är arbete vi kräver. - Man kan julämna den saken vidare till . Är detta någonfing som ställa upp på, eller tänker fortsätta att hävda att det är LM som haransvaret och att det är samhället som skall ta itu med problemen när L MEricsson har lämnat in? Jag vill understryka vad sade idebatten, nämligen att företagen självfallet har ett ansvar. Detta kan ocksåvara ett svar till . Min inställning när det gäller frågan om attförsöka medverka till strukturanpassning är oförändrad och överenstämmer medmin inställning 1976 från vilket år det åberopade citatet var hämtat. Företagenär skyldiga att göra sitt yttersta för att medverka till en strukturanpassning.De måste självfallet göra det inom ramen för sin produktinriktning och sinamöjligheter. Det är dess värre härvidlag som vi nödgas konstatera att L MEricsson med sin produktionsinriktning inte har så personalintensiva nyaprodukdinjer att falla tillbaka på som man skulle önska, men företaget börmedverka till att de uppslag som facket kan ha beträffande ny produktion ochnya verksamheter bringas till verkställighet. Här vill jag dock påpeka att manmåste gå den fastslagna vägen. Man är tvungen att utnyttja de instrument somman har. Har facket produktionsuppslag som inte ryms inom koncernen utan sommåste bli föremål för etablering i särskild ordning, har vi juutvecklingsfonderna, länsmyndigheterna och de skilda stödformer som statenställer till förfogande. Det är självfallet på det sättet man får arbeta föratt skapa förnyelse. Naturligtvis ser jag gärna att man inom koncernen tar upptillverkning av nya produkter, men det är, mina herrar, en fråga förkoncernledningen och facket. Där kan inte politiker föreskriva att koncernenskall vidga sitt produktregister eller ta upp speciella affärsidéer. Vi måste alltså försöka lösa de här problemen isamförstånd och anstränga oss att hitta alternativ produktion i de fall då maninom den befintliga produktionen inte kan upprätthålla sysselsättningen. Dettaär en självklarhet. Jag har lyssnat på de fortsatta inläggen av vpk:sföreträdare och noterat att det inte finns några alternativ. Vpk står utanalternativ. Vad man försöker odla är något slags allmänt missnöje. Manhaussar upp frågorna till att vara ödesdigra. Ja, självfallet är de det för denenskilda människan, men sluta då att exploatera människors oro på dettasamvetslösa sätt! Ni säger att företagen skall tvingas t. ex. att uppehållaen produktion. Företagen skall tvingas att göra det och det. Detta står i stridmed de lagar och förordningar som den här kammaren har sfiftat. Vad är alternafivet? Vpk står ganska tomhänt. Det märkerjag ju, och det var därför jag tillät mig säga att det inte är mer än någravalföredrag som ni behagar hålla här i kammaren. Jag varnar för att frågor av den här allvarligakaraktären, som gäller människors väl och ve, som gäller enstaka bygders ochorters väl och ve, blir föremål för politiska jippon på det här sättet. Kom medkonstruktiva förslag! Varje lönsamt projekt som aktualiseras av facket ellernågon annan är vi beredda att diskutera. Om driften vid fabriker Om driften vid fabriker 33BERTIL MÅBRINK (vpk): Det är besynnerligt att man skall behöva taen sådan här lång och hård omgång med innan man får ur honomnågonting om vilket ansvar företagen har. kom det litet grand, och detinkasserar jag. Det är positivt, ! I och för sig är jag naturiigtvisinte nöjd, men det var ändå ett litet pekfinger åt L M-koncernen. I nästa vända kommer med sitt skådespeleriigen. Han säger att vpk har inga förslag - kom med förslag! vet mycket väl att vi har många konkretaförslag. Vi har utarbetat ett konkret program för hur det under en tioårsperiodskall kunna skapas 100 000 nya industriarbetsplatser här i landet. Vi harangivit på vilket sätt det skall ske. Men är inte intresserad, ochvad skall vi då göra? Jag är inte industriminister. Det är som skallgenomföra programmet. Om industriministern har glömt bort våra konkretaförslag, skall jag överlämna dem. När det gäller hänvisar jag fill en motion somjag har här. I den finns fyra konkreta förslag. När det gäller iövrigt, när det gäller nya industriarbetsplatser osv. finns det en rad förslag.Läs dem, så kan vi sedan ta en ny diskussion. Tiden medger inte att jag ståroch räknar upp dem, men visst har vi konkreta förslag. Som jag har sagt: Det är ju landets industriminister ochregering - en minoritetsregering visserligen - som skall realisera våraförslag. menar väl inte att jag helt plötsligt skall bliindustriminister? Det tror jag inte att han skulle vara så glad åt. är det som är industriminister. Var så godoch ta hand om våra konkreta förslag! Vi skall hjälpa till. skallfå alla våra röster här i kammaren, när han lägger fram våra förslag som enproposition. Det är självklart, och jag tror att vi också skall få hjälp av endel andra. Och det är inte bara vi som har konkreta förslag. Det finns andrapartier som också har det. Nog skall vi hjälpa att klara av att utvecklaindustrin här i landet, men att det är som skall skrivapropositionen och inte jag kan vi väl ändå vara överens om. När det gäller L M-koncernen har jag också varit konkret -det är fackets uppgifter jag har refererat till. Det finns produkter ochnykonstruktioner, som L M skulle kunna tillverka i och . Menledningen för koncernen är inte intresserad, utan den vill schackra bort ettantal industrier. Då vore det väl besynnerligt, om inte landets regering måsteingripa och säga ifrån att detta kan vi inte gå med på. Det finns pengar hos , 1,2 miljarder. En del av det beloppet kan användas för att startafillverkning av nya produkter. De som saknar politik när det gällerindustriahsering, när det gäller att skaffa nya jobb, är ni som sitter iregeringen. Och så har mage att gå upp och beskylla oss för attinte ha en sådan politik. Man tror inte sina öron när man hör det. 34 (vpk): Jag skall inte upprepa vad Berfil Måbrink har sagt. Jag skulle möjligenvilja lägga till att när det gäller frågan om att presentera alternativ trorjag inte att det är avsikten med interpellationsdebatter över huvud taget där skall ge alla alternativ på punkt efter punkt. Så har nog inte hellerNils Åsling fattat det - i varje fall inte om man skall bedöma de svar han hargett oss här, både skrifdigt och muntligt. Vadvi kräver är däremot att regeringen skall ställa L M Ericssonkoncernen tillsvars, så att den inte håller på med industrinedläggning på det här viset. Detminsta man kan begära är att försöker stå upp till försvar och sägaatt han skall göra vad han kan för att uppfylla vad han sade 1976. Men inte ensdet har han ju velat ställa upp för här och . Omman kunde avfärda resonemangen så enkelt som försöker göra, så voresituationen avsevärt prekärare än vad den är. Jag tycker inte att det är någonform av exploatering av människor vare sig i , , ,eller någon annanstans, när vi kräver att regeringen skall gå in ochvidta konkreta åtgärder i enlighet med de mängder av förslag som bl. a. defackliga organisationerna lagt fram i de berörda orterna. Det är inte attexploatera människorna, det är att påvisa för regeringen att dessa olikakrafter finns, som man faktiskt måste bygga på och inte ignorera, som NilsÅsling gör. Han lyssnar på dem, men han gör tydligen inte mer än så. Sedanvill jag bara bemöta , när han sade att det enligt de siffror hanhar inte är fråga om utflyttning. Jag har siffror som klart och tydligt visaratt nog är det utflyttning av verksamheten som det är fråga om. ökat antalet anställda utomlands och även ibörjan av , samfidigt som man har minskat den gamla L MEricsson-verksamheten så markant i det här landet. Att man köper upp andrafärdiga industrier, exempelvis Datasaab, behöver ju inte innebära att Datasaabkommer att leva i all framtid. Det kommer väl att innebära att L M-koncernenefter finner att man skall dra ner på den verksamheten också, påsamma sätt som har gjorts med den övriga elektroniska industrin, nämligen genomatt flytta den utomlands. Man köper in färdiga produkter från och andraländer i stället för att tillverka på hemmaplan. Om inte detta är enutflyttning av industrin, då vet jag inte vad utflyttning av industri är. Menklart är att huvudparten av sin verksamhet har tillutlandet, och det är utflyttning. 35 (vpk): Industriministern säger att vi från vpk kommer tomhänta när det gälleralternafiv fill sysselsättning. Det påståendet har redan bemötts. Men i det härfallet har vi hänvisat till de konkreta förslag som de fackligaorganisationerna har arbetat fram. slog de fackhga organisationernalarm. presenterade de i sju punkter förslag till konkreta åtgärder.Man slog därvid fast följande: "LM E är det ledande svenska företaget inom elektronikområdet. Inomföretaget finns kompetens och resurser som saknar motsvarighet inom 11 protokoll1981/82:140-144 Ombeslutad nedläggning av boardtillverkningen i Skinskatteberg I kraft av sin storlek har man även betydande skalfördelari produktion och utveckhng." Utifråndetta har man lagt upp ett konkret program för sysselsättning. Man har ocksåställt ett antal frågor till koncernledningen. Man menar att bordeanvända en del av de vinstpengar som delas ut till aktieägarna, dels iform av höjd aktieränta, dels i form av nya gratisaktier genom fondemission.Det är ju i detta avseende som man vill ha regeringens stöd. Det gäller att L MEricsson verkligen går in och satsar en del resurser samt lyssnar på defackliga organisationerna och till de konkreta förslag som dessa harframställt. Det är ju bara detta som man begär. Överläggningen var härmedavslutad. 6§Svar på interpellation 1981/82:175 och fråga 1981/82:350 om beslutadnedläggning av boardtillverkningen i i har frågat mig dels vad jag tänker göraför att skapa nya arbetstillfällen i , dels hur jag ser påmöjligheterna att utveckla näringslivet i den del av därSkinnskattebergs kommun är belägen. har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att räddasysselsättningen i denna hårt drabbade region. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Bakgrundentill frågan är att beslutat inledaMBL-förhandlingar om nedläggning av boardfabriken i . Medanledning av den uppkomna situationen har tillsatt en arbetsgruppmed representanter för länsmyndigheter, kommunen, de fackliga organisationernaoch företaget för att försöka lösa de problem som kan uppstå vid en nedläggningav boardfabriken. Jagvill i sammanhanget upplysa om att ASSLs ledning vid en eventuell nedläggningav fabriken är beredd att medverka till att anläggningen i för andra ändamål än boardtillverkning. Närdet gäller frågan om näringslivsutvecklingen i den del av därSkinnskatteberg är beläget vill jag här erinra om att regeringen i sinproposition om regionalpolitik har föreslagit att hela Fagerstaregionen, därFagersta, och kommuner ingår, skall placeras istödområde C. Detta får ses mot bakgrund av att regionen är en av de minstaA-regionerna i landet och att den har svåra strukturproblem inom flerabranscher. Det arbete som påbörjats i t. ex. med den s. k. Norbergsmodellenär ett positivt inslag i utvecklingen av näringslivet i regionen. 37HANS i (vpk): Jag tackar industriministern för svaret.Naturligtvis kan jag inte tacka för innehållet. Egentligen är industriministerns svar oväntat svagt. NilsÅsling gör inga som helst försök att svara på min fråga om vad han tänker göraför att rädda jobben i . Industriministern svarar med att pekapå vad andra gör eller kan tänkas göra. Det enda som saknas för att svaretskall bli som svaren brukar vara när industriministern vill fly undan är atthan hänvisar till MBL-förhandlingar - då kan man ju inte heller göra något. Denvarianten finns faktiskt inte med , och det är ju posifivt. F. ö. börjarMBL-förhandlingarna . hänvisar till den av tillsattaarbetsgruppen, som närmast i panik har fått startas, efter beskedet om att detblir en nedläggning av boardfillverkningen i . också till att ASSI-ledningen vill medverka till att anläggningen iSkinnskatteberg kanske kan användas för andra ändamål. Det är ett mycket vagtbesked som jag inte sett redovisat fidigare. Det är mycket vagt mot bakgrund avatt man absolut inte vill "släppa fill" den här fabriken för t. ex.boardproduktion, om nu de anställda skulle vilja ta över. Det vill man alltsåinte. Då kan man fråga sig vad det är för alternativ som har i bakfickanoch som industriministern hänvisar fill. Det här räcker inte som svar från den högste politisktansvarige i en så viktig fråga. Jag kan förstå att det är svårt att medsäkerhet uttala sig om boardindustrins framtid i allmänhet. Jag kan förstå attdet är problematiskt för industriministern, eftersom bara en del avboardfabrikerna är statsägda och de arbetar under mycket olika villkor. Menjust därför hade jag väntat mig något slags besked från omSkinnskattebergs framtid. Människorna i väntar på besked . Det framgickklart vid den demonstration som hölls , där företrädare för samtligapolitiska partier hade möjlighet att redovisa sin syn. Jag tror att det svarsom vi har fått kommer att mötas med stor besvikelse i Skinnskatteberg.Jag kan nog påstå att det kommer att mottas med både harm och vrede.Människorna begär att de skall få ett besked om vilken framfid de kan gå fillmötes i denna lilla västmanländska kommun. Vid den uppvaktning som gjordes hos partiernahär i ställdes en rad rimliga krav från de kommunala politikerna. Ettkrav var att beslutet måste omprövas. Meningen i kommunen är attnedläggningsbeslutet är helt felaktigt. Det kan inte vara riktigt ens urkapitalistisk synvinkel. Kommunen kommer att krossas. Det innebär en enormkapitalförstöring om man lägger ned fabriken, som har vissa produktionsfördelargentemot andra fabriker. I kommunen har man mycket svårt att förstå hur dettabeslut har kunnat fattas. Det bör alltså omprövas. En strukturplan för boardindustrin måste fram snabbt, sadekommunalpolitikerna också. Det är ett rimligt krav. Med hänvisning till demöjligheter som de olika fabrikerna har är det nämligen ett mycket konstigtbeslut. Om beslutad nedläggning av boardtillverkningen iSkinskatteberg Om beslutad nedläggning av boardtillverkningen iSkinskatteberg Därförborde hela boardindustrin ses över, innan man vidtar en så drastisk åtgärd somatt lägga ned en av modernaste fabriker. De uppvaktande ville också söka olika lösningar vad gällerförsörjningen av råvara. De kunde tänka sig samarbete med bl. a. domänverket. Vidare påpekades det vid uppvaktningen att det är bråttommed något slags ingripande eller besked från ansvarigt håll. Så fort det kommerett nedläggningsbesked för en sådan här industri, ser sig de anställda om efterandra arbeten. Det finns just inga nya jobb att få i , men det ärändå risk för att nyckelpersoner i produkfionen flyttar i väg och att kunderbörjar se sig om efter andra leverantörer. De har ju klart för sig att omledningen har sagt att fabriken skall läggas ned så blir det så, oavsett vadMBL-förhandlingarna ger för resultat. vet lika väl som jag att MBLaldrig kan hindra det som ledningen har föresatt sig. Om kunderna flyr ochnyckelpersoner börjar ge sig i väg, blir ett sådant här beskedsjälvuppfyllande. Då finns det inga möjligheter att driva produktionen vidare,även om regeringen efter höstens val, med en annan industriminister iledningen, kan tänkas fatta andra beslut och säga: Vi skall köra vidare och seöver dessa frågor. Därför borde industriministern ha haft ett rejält besked attge människorna i . Jag tycker fakfiskt att det inte är att begära för mycketatt säga att industriministern borde ha svarat ungefär så här:Nedläggningsbeskedet verkar felaktigt. måste vi se vad som kan göras.Driften skall fortgå som vanligt, tills vi har fått se över hela branschen.Skinnskatteberg kan inte offras. Bhr det driftsinskränkningar på orten iframfiden, skall jag se till att det kommer andra, varakfiga arbetstillfällenfill orten. Detta kunde industriministern ha sagt. Det hade inte varitatt lova speciellt mycket. Men det hade gett människorna ett besked införframtiden, så att de slipper handla i panik. Det hade varit rejäla besked frånindustriministern, som säger sig försvara småfolkets intressen och varaanhängare av en decentraliseringspolifik som låter bygderna leva. Jag antar att jag får tillfälle att komma tillbaka i dennadebatt - det finns mycket att säga i affären. Inledningsvis har jag fått NilsÅslings syn bekräftad, men jag vill som avrundning ställa några frågor. Är detta det enda har att säga till en bygdsom närmast håller på att förintas? Industriministern borde, anser jag, hanågot mer att säga fill de anställda och kommunen och intelämna dem i sticket på detta vis. Det finns också en tidningsuppgift som jag villkontrollera sanningshalten i. Industriministern lär ha sagt att man frånstatens sida är beredd att ställa upp med ersättningsindustrier. Men det ärnågot som man i f. n. inte vill diskutera, därför att dennaarbetsgrupp vill först och främst ha en omprövning av beslutet. Är det så attNils Åsling har sagt till länsföreträdarna att staten är beredd att ställa uppmed ersättningsindustrier? Om det är så, varför finns inte den uppgiften med idagens svar? Det är ju sådant vi har frågat efter. När detgäller arbetsgrupper vill jag inte påstå att de är värdelösa. säkert ge någonting imarginalen när det gäller alternativ fill nedläggning eller nyproduktion. Menhur många arbetsgrupper har inte tillsatts vid industrinedläggningar utan attde har kunnat ge någonfing? Arbetsgrupper kan ju aldrig ersätta en medvetenindustripolitik. I arbetar man mycket seriöst - harhänvisat till det - och det har givit några enskilda projekt. Men det arbetethar inte alls kunnat ersätta Spännarhyttan och dess betydelse för orten.Länsstyrelsens arbetsgrupp säger nu att den jobbar med att, som första mål,förhindra en nedläggning, och det tror jag är den enda rikfiga inställningen fillfrågan. Men vad kan arbetsgrupper i övrigt ge, om de inte lyckas förhindra ennedläggning? Detsociala ansvaret har diskuterats rätt mycket. Det är ingen osanning att påståatt industriministern brukar hänvisa till akfieägarna, ägarna av företagen, ochsäga att de skall ta sitt sociala ansvar. Vi minns båda debatten omSpännarhyttan och ASEA:s ansvar. Där blev det inte mycket över tillbefolkningen, trots att ideligen hänvisade till att det fakfisktvar ASEA som skulle ta ansvaret och sade att det var lösningen på problemen. Nuhar , det statliga företaget, i detta fall från början sagt ifrån att maninte tar något ansvar, att man inte har råd med det. Vad gör industriministerndå? Struntar han i det? Jagtycker att det vore mycket värdefullt om industriministern kunde utveckla dessafrågor under dagens debatt. Ömbeslutad nedläggning av boardtillverkningen i Skinskatteberg 38 KARL-GUSTAFMATHSSON (s): Jag tackar industriministern för svaret. Genom ASSI-styrelsens beslutom nedläggning av boardtillverkningen i står sysselsättningenför hundratals anställda på spel. En hel kommuns, ja, en hel regions framtid ärhotad. Styrelsebeslutet äventyrar dessutom hela boardbranschens framtid i vårtland. Mot den bakgrunden är industriministerns svar, milt uttryckt,häpnadsväckande. Pååhörarläktaren sitter ett stort antal ASSI-anställda från ,hitresta till och för att följa den här debatten och direktkunna motta industriministerns besked i denna för dessa människor så allvarligafråga. För ytterst, industriministern, är det ju så att det är dessa människorsoch deras familjers framtid det handlar om. Det handlar om hundratals familjer,som lever, bor och trivs i och den norra regionen avVästmanland. Jag är övertygad om att deras besvikelse är stor över det svar somindustriministern har lämnat, varför ingenting skulle vara mervälkommet just nu än att industriministern i nästa inlägg låter meddela att hankommit underfund med att en industriminister verkligen har möjlighet att aktivtagera i en sådan här fråga. Innan jag övergår till att ytterligare kommentera industriministernssvar vill jag ge en kort beskrivning av vad som hänt inom boardindustrin desenaste åren. 1977ville lägga ner boardfabriken i . Man hade efter en utredningkommit fram till att kapaciteten måste dras ned i boardindustrin. Eftersom ASSIär det största företaget i branschen ville man bidra till Ombeslutad nedläggning av boardtillverkningen i Skinskatteberg kapacitetsminskningen,detta trots att ASSLs bägge fabriker egentligen tillhörde - och fortfarandetillhör - de bästa i boardindustrin. 1977tillsatte industriminister , efter ett starkt tryck från facken, enstatlig utredning, den s. k. . Dess uppgift var att komma medförslag till hur omstruktureringen av boardindustrin skulle kunna genomföras.Industrin gav sitt fulla stöd till fackens krav på utredning. Ifebruari 1978 var utredningen klar.