prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — Fårjag till slut, herr talman-sedan vi nu har diskuterat i - förmin del avrunda debatten med att konstatera att här har presenterats mångasanningar men ocksä en hel del överdrifter. Vi struntar i de arbetslösa, harnågon sagl. Vi bedriver en cynisk politik på uppdrag av namngivna eller anonymastorföretagare, har någon annan sagt. Vi gillar att bedriva enarbetslöshetsskapande politik, sade ylteriigare någon. De här påståendena menarjag faller på sin egen orimlighet. Det är av omsorg om de arbetslösa samt föratt värna den fulla sysselsättningen som jag har avvisat vpk;s politik i dedelar den vilar på en kommunisfisk ideologi. Vi har byggt vår välfärd påmarknadsekonomi och frihandel. Vi har nätt resultat i värt land. Vi har nått enhögre levnadsstandard än man har gjort i kanske något annat land. Vi har hävdatden fulla sysselsättningen. Och vi har i ett läge, svårare än någonsin, klaratatt hålla tillbaka arbetslösheten bättre än något annat land. Bara om vi hållerfast vid denna fria ekonomiska polifik, marknadsekonomi och frihandel ochavvisar en kommunistisk planekonomi kan vi ställa i utsikt varakfig och tryggsysselsättning för landets medborgare. 59 (vpk): Vad som var avslöjande i arbetsmarknadsministerns sätt att se på fråganom en satsning pä arbetsmarknadspolitiska åtgärder och budgetunderskott var atthan och regeringen vägrar att inse det naturliga sambandet, att en ordentligsatsning på att bekämpa arbetslösheten också är elt sätt att komma till rättamed budgetproblemen - det var det jag sade. Arbetsmarknadsministernerinrade om atl han räknai upp åtgärder som har vidtagits i . Menpoängen är att dessa åtgärder har varit och är ofillräckliga. Detbehövs ytterligare insatser för att vi skall kunna bekämpa arbetslösheten. Alltsom skenbart kan verka vara ljuspunkter i detta läge är ju inte tecken päverklig förbättring. Det är exempelvis så att ökningen av antalet arbetslösanågot har bromsats upp. Det beror på att ännu fler är föremål för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder - men ändå står de utanför den reguljäraarbetsmarknaden. Att kvinnornas andel något har minskal beror på attarbetslösheten har ökat bland männen, medan det faktum att ungdomens andelockså något har minskat beror på - utöver vissa speciella satsningar - en ökadarbetslöshet i andra åldersgrupper. Såjag tror, , att studerar man länsarbetsnämndenssifferredovisningar grundligt, måste nog slutsatsen ändå bli den som jag har 7 protokoll1981/82:80-84 Om arbetslösheten i , Göteborgsregionenoch Smålandslänen sagt,nämligen att läget är mycket allvarligt. Att faktiska försämringar i vissaavseenden har inträtt kommer man inle ifrån. Sedan har tydligen arbetsmarknadsministern en förhoppningom atl flygplansfrägan skall lösa vissa sysselsättningsproblem. Men, IngemarEliasson, kvar står ju det grundläggande problemet med denna alltför starkamilitära dominans över sysselsättningen i , och framför allt iLinköping. Kvar står atl det behövs civila allernaliv. Men där har ickeregeringen medverkat till en satsning som skulle göra att man kom ifrån densituation som råder; att tusentals anställda blir helt beroende av fortsattmiljardrullning till militära ändamål. Jag vidhåller min tidigare framförda uppfattning, attregeringens egen politik har förvärrat arbetslöshetssituationen - det gällergenerellt, men del gäller också i hög grad situationen i . 60JÖRN (vpk): Får den liberala arbetsmarknadsministernhålla på litet grand till, så är det inte bara kommunisterna som räknas fillden kommunistiska ideologin utan även gamle och ErnstWigforss. Vi tackar för sällskapet, men vad blir det egentligen kvar ät er? Först ett litet missförstånd. Jag har inte alls talat omnågon skattesubven-tionering av importen, utan jag har sagt sä här; Om man viaskattesystemet drar in en del av efterfrågan och i stället satsar detta päsysselsältningsskapande åtgärder, i andra ändan så att säga, och i den måndenna indragning drabbar den del av efterfrågan som annars skulle ha vänt sigmot importen, blir det alltså ett tillskott till den totala efterfrågan inomlandet. Det bör del rimligtvis bli. Detta var mitt resonemang. Sä lill frågan om budgetunderskottet och dess expansivaeffekter. Också där förvånar det mig litet grand att arbetsmarknadsministerninte har följt den aktuella diskussionen här i landet och ute i . Man harju nu upptäckt att det finns något som heter depressiva budgetunderskott. Detär inte alla typer av budgetunderskott som har en expansiv effekt, ulan delfinns de som har den rakl motsatta effekten. Del är på detta milt resonemang ien annan punkt i mitt inledande anförande vilar. Låt oss anta atl vi har elt budgetunderskott som tillmycket slor del består av statsskuldsräntor och att dessa dels till en mindredel går utomlands, dels till en större del går till finansinstitut ochlångivare inom landet - under den förutsättningen att finanskapitalet ickefinner produkliva användningsområden utan används spekulativt. Och om man dådrar in en del av spekulafionsvinsterna - så att säga tar tillbaka en del avdet som man tvingas betala fill långivarna och använder detta förarbetsskapande åtgärder -skulle denna överflyttning, precis som i det förstafallet jag nämnde, betyda en ökning av den lotala efterfrågan. Då skulle mankunna förvandla en del av det depressiva budgetunderskottet till ett expansivtbudgetunderskott. Men del vill ni naturligtvis inle, för det är enomfördelningspolitik som helt strider mot den liberala filosofin, som rättaresagt har blivit alltmer konservativ, alltmer klassiskt liberal och alll mindresocialliberal. Jag är också förvånad över en annan ideologisk vändning -eftersom arbetsmarknadsministern nu själv så gärna vill diskutera ideologi här- och över att den kommer från det håll som den kommer ifrån. Det värdensenaste referensen till ruslningsutgiflerna. Jag har faktiskt inte som fdosofilidigare sett påståendet att ruslningsutgiflerna skulle ha en gynnsam effektannat än hos ekonomer - med undantag naturligtvis förFörenia staterna, där det militärindustriella komplexet över huvud tagetuppehåller hela ekonomin, som skulle rasa i en mycket djup depression om intedelta fanns. Det var något oväntat atl finna denna samstämmighet när del gälleren liberal minister. Mol den ökade efterfrågan som kommer sig av satsningar pärustningsindustrin svarar nämligen inte nägon produktion som möter dennaefterfrågan. Det är ju ekonomiskt och funktionellt sett helt improduktiva ochmeningslösa saker som man då producerar. Följden måsle bli en påspädning avinflafionen. Resultatet är en minskning av lönlagarnas samladeköpkraft. Resultatet är ökade kostnader via denna inflation för den övrigadelen av industrin. Detta måste i sista hand leda till en förlust av ensysselsättning som annars skulle ha funnits inom den civila sektorn. Såvitt jagvet är det numera "allmängods" i analytiskt-ekonomiska kretsar attrustningsutgifter i sista hand aldrig är någonling som ökar välståndet ellersysselsättningen. Så klagar arbetsmarknadsministern slutligen på att hanblir anklagad för en cynisk politik, för att vilja främja ett vidmakthållandeav en industriell reservarmé av arbetslösa. Låt mig allra sist säga att jaginte tycker atl detta, i den mån arbetsmarknadsministern klagar över del, ärsärskilt rimligt, för han får faktiskt skylla sig själv. Vad är den reella effekten av en arbetsmarknadspolifik sominte står på något sätt i proportion fill behovet? Den reella effekten av enväxande industriell reservarmé inom det ekonomiska systemet är en belastningför den fackliga rörelsen vid löneförhandlingarna. Den kan ha medverkat lill desenaste årens kraftiga reallönesänkningar. Den har hjälpt några av de storaexportindustrierna att plocka de personer som de vill ha och lämna utanförgrindarna dem som de inte vill ha. Det är alltså en klasspolitisk åtgärd sommissgynnar arbetarklassen, löntagarna, och som gynnar kapitalet, men som därföratt den missgynnar majoriteten av landets befolkning också missgynnarnationen. Om arbetslösheten i . 61 (vpk); Jag skall avstå fråndebatt om tillverkningsindustrin i , för en förlängddebatt drabbar de anställda i det här huset. Men jag vill återupprepa tillarbetsmarknadsministern all ta vara på de konkreta förslag som har lagts framfrån olika håll i landet och som kan skapa sysselsättning. 62CARL-HENRIK (vpk): Herr talman! Som talesman för vänsterpartietkommunisternas riksdagsgrupp vill jag läsa upp följande skrivelse tillriksdagen; "Arbetslösheten är nu denstörsta . kommunisterna har i etl antalinterpellationer efterlyst regeringsinitiativ för alt bekämpa arbetslösheten iolika län och regioner. Vi tvingas konstatera att regeringen saknar en aktivarbetsskapande och arbetslöshelsbekämpande politik. Regeringen vägrar attangripa vår tids största problem. Den för tvärtom en politik som medvetet gårut på att upprätthälla en reservarmé av arbetslösa. Detta är socialt oacceptabelt och oansvarigt mot landetsekonomiska framlid. bör därför uttala sitt misstroende motregeringen. På kommunisternas riksdagsgrupps vägnaryrkar jag all förklarar att statsminister inte harriksdagens förtroende." Under kammarens sammanträde har yrkande om misstroendeförklaring mot statsministern har biträtts av . , , , , , , , , , , ,Per , , , , HansPetersson i , och . I regeringsformens 12 kap. 4 § sägs att yrkande ommisstroendeförklaring upptages till prövning endast om det väcks av minst entiondel av ledamöter, dvs. Antalet ledamöter som förenat sig omdetta yrkande är 20 och understiger sålunda del antal som angivits iregeringsformens 12 kap. 4 § somförutsättning för ärendets prövning. Med hänsyn härtill kan alllsä yrkandet om misstroendeförklaring inte föranleda nägon åtgärd. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:104 Mottagande av vissttestamenlariskt förordnande till förmän för staten 6 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2156av m. fl. 1981/82:2157av och förste vice talmannen iaktiebolagslagen (1975:1385) (prop. 1981/82:95) 1981/82:2158 av m.fl. Förslag till lag om preskripfion avskatlefordringar m. m. 1981/ 82:96) 7 §Meddelande om interpellation Meddeladesatl följande interpellation framställts 1981/82:146 av () tilljordbruksministern om luft- och vattenföroreningarna i Stenungsundsområdet: I en lägesrapport.Miljöskyddsfrågor vid petrokemisk industri och raffinaderier i län, framställd av i , riktadeskritik mot den samlade hanteringen av farliga ämnen vid de processtekniskaindustrierna i . Man får, säger rapporten, "en mycket ofullständigbild av utsläpp och effekter på grund av parametrarnas och mätningarnasirubbighet och brister". Om man vill kan man utläsa ett understatement.Länsstyrelsens naturvårdsenhet och hälsovårdsnämnden i kommunen hade då bakomsig elt intensivt och aktivt arbete i försöken att komma fill rätta medproblemen i - dock utan nämnvärd respons från de berörda förelageni regionen. hade man tagit initiativ till skärptaomgivningskontroller och aktivare mätningar ulan att nå nämnvärda resultat,trots att gjorda undersökningar visade att hundratals olika ämnen släpptes ut imark, luft och vatten i en omfattning som i flera fall fiofalt översteg devärden företagen beviljats koncessioner på. Mätningari havsvatten utanför med dess koncentrationer av petrokemiskinduslri visade dä att fiskägg upphör alt utvecklas, phytonplanktonproduktionunder vissa betingelser kan minska, begränsningar av benthiska organismer ochzooplankton förekommer, musslor och ostron m. fl. ackumulerar snabbi cykliskakomponenter, mutations- och cancereffekter kan förväntas efterlängfidsexponering. Rapporten nolerar bland farliga ämnen med cancerogen ochmutagen effekt i epiklorhydrin, vinylklorid, etenoxid, butadien, eten,toluen, styren, 1,2-diklorelan och diklormetan. Därtill kommer hundratalsfarliga ämnen inom området aromatiska och alifatiska kolväten, sombehöver studeras med hjälp av nya metoder, t. ex. Ames test. Rapporten antyder också atl det inom koncentrationen avpetrokemisk industri i finns kunskaper om den egna hanteringen avfarligheter, som vida överstiger länsenhetens kunskaper och resurser för attinhämta sådana, men någon översiktlig lägeskontroll har inte etablerats isamverkan mellan de berörda företagen. Det påvisades också med hjälp av nya rönatt s. k. nollrisksäkerhet knappast går att nå ens vid mycket lågakoncentrationer därest levande organismer utsätts för långtidsexponering.Särskild uppmärksamhet ägnar rapporten ät den växande mängden avdiffusa och oidentifierade utsläpp i luftrummet ovan och kring . Med den kunskap nättgenom sitt eget material, framlagt i den berörda rapporten, insåg man all mankommit att överskrida sin egen kompetens. De åtgärder som behövde vidtassaknade man helt enkelt resurser för att genomföra på den ifrågavarande nivån.Därför begärde man regeringens hjälp i syfte att driva fram en samladundersökning och omgivningskontroll i Stenungsundsområdet. Interpellationframställdes också i sedan rapporten blivit tillgänglig, varvidjordbruksministern i den följande kammardeballen visade ell seriöst iniresseför frågan. Man förväntade sig nu en snabb och kraftfull insats frän denstatliga myndighetens sida. Av detta skäl eller kanske av ointresse drevs nu deetablerade omgivningskontrollerna mycket förstrött och kraftlöst. Inga egnainifiafiv togs från de berörda industriernas sida i avvaktan påjordbruksmi-ninsterns ingripande. Först efter flera är, eller ,skärptes kontrollen något, men den skedde inle med särskilt förfinadeparametrar eller andra instrument och genomfördes främst på bara ett parområden -eten och vinylklorid. Allt gick i stå i avvaktan på regeringensinitiativ, och utsläppen i omgivningen skedde i stor omfattning relativtokontrollerat. Ingenting hördes heller från jordbruksministern mellan1978 och hösien 1981, då denne vid ett besök i lovade att ettprojekt snabbt skulle sättas i gång för alt trygga en fortlöpandeomgivningskontroll på en mer förfinad nivå. har förflutit,liksom slörre delen av vintern, men det enda som hänt är att också denblygsamma omgivningskontroll som kom i gång lagts ned sedanjordbruksministern aviserade det mer omfattande projektet. Under snart etlhalvår, då jordbruksministern besökte , harutsläppen i omgivningen kunnat ske fritt och egentligen utan någon existerandeomgivningskontroll! De skäl man förebär för att inte driva redan etableradekontroller vidare är desamma som de med vilka man avfärdar uppföljning av nyainitiativ, såsom fallet varit med exempelvis en påbörjad undersökning avvattenrecipienten i området. har man där påbörjat en studievid vilken man funnit allvarligt förhöjda halter av specifika och dokumenteratmiljöfarliga substanser som bevisligen finns i petrokemins utsläpp.Förhöjningarna kan uppgå till 20 gånger dem som återfinns i "rena"områden, vilket tyder på en kontinuerlig tillförsel, då det är fråga om substansersom bryts ned i levande organismer pä , jämfört med vad som ärfallet i fråga om t. ex. DDT och PCB. Också denna undersökning har avbrutitsi avvaktan på jordbruksministerns initiativ. Minafrågor lill jordbruksministern är: Känner jordbruksministern lill att den omgivningskontrollsom etablerades genom initiativ 1977 gradvis trappats ned iavvaktan på regeringens initiativ och sedan hösien 1981 hell nedlagts? Känner jordbruksministern till alt merparten av demätningar som gjorts av luftföroreningarna i regionen är mer eller mindrevärdelösa, trots att landels främsta luflvårdskonsult, , är inblandad ochatl detta pägätt ? Veljordbruksministern atl uppföljningen av det lovande projektet en statligulredning snart ändå måste inordna även dylika projekt i sitt material"?------------- Kännerjordbruksministern till atl etl unikt tillfälle att mäta de förhållan- Meddelande om den, som uppställ genom deatmosfäriska fråga störningarna och därav betingade ökade koncentrationernaav utsläpp från och över vårt lands västkust plus utsläppen iStenungsund, gått förioral genom länghalningen av förväntade åtgärder? Ärjordbruksministern nu beredd att snabbt låta de utlovade undersökningarna iSlenungsundsregionen starta? 8§ Meddelande om fråga Meddelades att följandefräga framställts 1981/82:265av () till statsministern om åtgärder för atl minskaarbetslösheten: Arbetslösheten i omfattar nu över 150 000personer. Antalet sysselsatta inom industrin har nugätt ner under 1 miljon. Jag vill därför frågastatsminister : Påvad sätt ämnar regeringen ändra sin politik för att minska arbetslösheten?