prot · G509138 · 1981-12-31 00:00:00 — Det var detta , som tidigare utlovatstöd för återuppbyggnad, kunde stå till tjänst med. I Bai fannman möjligheter att snabbt anslå medel. Där såg man också kopplingar tillsvensk industri och möjligheter till ett återflöde. Jag skall här icke närmare ingå på olika faser i dettaprojekt, utan enbart konstatera att avrådde och varnade i riksdagenredan 1974. Man varnade ur kostnadssynpunkt, med hänsyn fill råvara ochtransporter, och man såg svårigheterna att få samarbete med vietnameserna viaett så komplicerat projekt. "Man sköt ansvaret ifrån sig på ett närmastotillständigt sätt att använda vietnamesernas önskemål som försvarslinje mot enkritisk svensk opinion. Man var otillständig mot vietnameserna, som i mångaavseenden icke hade lika goda möjligheter som svenskarna att bedömasvårigheterna för ett projekt av Bai-Bangs typ." Så säger den färskautredningen. Vi moderater har fått rätt på varje punkt. Och detkan konstateras med beklagande att så mycken kraft gått förlorad, mereller mindre. Trots detta har i röstat för biståndet tillBai när bindande svenska avtal förelegat, trogna principen attavtal bör hållas. Det har redan skrivits flera böcker om hursolidaritetsvågen till förmån för kunde uppstå. Vi vet allahur den drog fram över världen -befogad eller inte befogad - varvid den lillastaten ställdes mot den stora. , tidigare i , harrecenserat en av dessa böcker i . Han lägger en stor del avansvaret på rapporteringen från - han talar då om dess senare del - ivästlig press, radio och TV. Många av rapportörerna var för helt enkeltdärför att de var mot . Det har de i och för sig rätt till.Värre var att de oftast trodde på allt som kom från . vägrade deatt se och erkänna att stod bakom Vietcong-FNL och hade deklarerat sinavsikt att ta över hela . Även hos oss talade mycket om"den tredje kraften". Vi vet hur det gick, säger i artikeln,som är rubricerad "blir folk rejält vilseförda". Det förenadeVietnam eliminerade eller drev i väg all opposition lika väl som etnisktolämpliga grupper. Det invecklade sig i krig med sina grannar och lär nu låtahälften av sin budget gå till militärutgifter. blev kort sagt inte vadalla dess vänner hade hoppats. Mänskliga rättigheter existerar som bekant inte i , lika litet som i de av ockuperadeländerna. senast har ett stort utrymme i utländsk press ägnats åt det faktumatt , som har gott om arbetskraft, sänder tiotusentals arbetare tillöstblocket - även har nämnts - för att dessa skallarbeta där, varvid en betydande del av deras lön sägs gå till avbetalning avVietnams stora skulder bl. a. till . En ny formavgäldstuga, medarbetsplikt för andras skulder, eller av slavhandel? Varför tar jag upp detta så utförligt? Jo, herr talman,det ser ut som om skulle vara i särklass bland våra mottagarländer. Mankan fråga hur länge , oberoende av sina gärningar och sin politik, skallha denna gynnade ställning. , säger - det varhennes tolkning. får om dagen.Socialdemokraterna och vpk vill höja det totala anslaget fill 400 miljoner,regeringen sänker med 20 miljoner medan vill, med tanke på att och sjukhusen snart är färdiga, nöja sig med 180 miljoner.Därtill finns 200 miljoner i reserverade medel, vilket gör att en halv miljardsvenska pengar kan gå till . När Bai ochsjukhusen är helt färdigställda borde det bli fråga om avveckling, icke ombistånd , . Jag hoppas att jag nu hartalat om i en biståndsdebatt i . Att så blir fallet kommer attfylla många med glädje. Men låt oss inte glömma att svenskt bistånd icke baraär en fråga om . Totalt är bistånd något annat, en strävan frånoss att bistå där bistånd behövs, att ta vår del av ett moraliskt ansvar, attden vägen bidra fill fred och folkförsoning, också i vårt eget välförståddaintresse. Men vårt krav- vårt oeftergivliga krav - är att biståndet skall varaeffektivt, att varje krona skall användas väl och inte ges bort av motiv somicke hör biståndet fill. Jag yrkarpå bifall till samtliga m-reservationer. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 7GERTRUD () replik: Biståndet innebär uppoffring- så stod detredan i proposifion 1962, säger att jag ironiserade över detmoderata mofionsför-slaget om att skära ned biståndsbudgeten med 800 milj, kr.Jag ställde en del frågor, grundade på vissa funderingar som jag haft. Vi harju haft möjlighet att studera inte bara motioner som rör bistånd till åretsriksdag utan alla de andra moderata motioner som finns samlade i en blå bok.Jag kan hänvisa till det socialpolitiska området, exempelvis sjukvården, därdet finns klara tendenser fill att vill att vi skall gå över tillmer privat sjukvård -i stället för att satsa på den offendiga sektorn. På områdeefter område kan man alltså konstatera en klart konservativ profilering frånmoderata samlingsparfiet. tyckerjag att gör alla möjliga försök att förringa den Internationellt utvecklingssamarbete m. m. föreslagnasänkningen med 800 milj. kr. Det skulle vara marginella nedskärningar -egentligen ingen nedskärning alls - om jag förstod rätt. säger att det inte harförekommit att gått emot det totala anslaget. Det är säkert rätt.Jag har heller aldrig varit med om att moderata samlingspartiet eller på sintid högern har varit pådrivande när det gäller det internationellasolidaritetsarbetet. Sedan återkommer till sitt älsklingsämneVietnam. Det var som att lyssna till Gamla skivbekantanärman hörde hansanförande. Det är ändå så att skogsindustriprojektet i Bai har kommit igång. Det finns ett pappersbruk som levererar papper för att tillgodose detstora behov som finns i landet. Det fyller alltså en viktig funktion, ochenligt vår uppfattning är det angeläget att vi fortsätter med hjälpen tillVietnam. När talar om biståndets storlek hänvisarhan också till vårt ekonomiska läge. Ja, det skall alla veta, att det svenskaekonomiska läget är besvärligt. Han anför att de lånade pengarna går fillbistånd. Men det är svårt för oss att veta vart de lånade pengarna går. Det kanlika gärna anföras att de går till försvar eller någon annan anslagspunkt. säger nu att det är sista gången han tarupp detta ämne, , inför den svenska . Jag beklagar att det ärsista gången som står här och talar om bistånd. Jag har trotsallt, i det samarbete vi har haft i utrikesutskottet, upplevt ett engagemangfrån sida - även om vi har olika uppfattning och olikavärderingar avseende biståndspolitiken. 8ALLAN () replik: Jag vill börja med att tacka GertrudSigurdsen för hennes vänliga ord i slutet av anförandet. Jag vill kvittera medmotsvarande blomsterbukett till henne. Det har varit ett nöje att samarbeta medhenne som vice ordförande i detta utskott, och det samarbetet skall vifortsätta ännu . De funderingar kring det totala biståndet som GertrudSigurdsen åberopade tycker jag är ganska onödiga. har jumöjlighet att gå till voteringsprotokollen och se hur vi har varitense med övriga parfier beträffande det totala biståndet. Vi har inte varit pådrivande, säger . Det harvi nog varit på en del områden. Vi ger en bild av vårt ekonomiska läge som honsammankopplar med vad partiet säger i fråga om sjukhus och annat. Det ärmöjligt att det är en annan bild än den får, men det är kanske enrealistisk bild. , som själv är en av de ansvariga för , talar naturligtvis varmt för det - det förstår jag. Men jag berhenne observera att vi icke röstat mot Bai när vi varit bundnaav avtal. Även nu är vi, som framgår av motion, beredda att ta slutkostnadernaför verket. Men vi är icke beredda att höja anslaget som vill. Viär icke beredda att låta närmare en halv miljard gå till . säger att man inte vet vart lånade pengargår. Det är riktigt. sade en gång i kammaren att de går tillkaptenslöner - han sade inte ryttmästarlöner! Det kan ju vara en motivering.Men att det är till stor del lånade pengar som går till vårt bistånd måste viändå ha klart för oss - så stor del som de lånade pengarna är av vår budgettotalt. Jag skall tillägga bara en sak: Jag tror inte vi fårglömma realismen i vårt biståndsarbete. När vår malm inte längre säljs, när deninternationella konjunkturen icke är gynnsam för , när vi i fråga omvåra exportvaror på världsmarknaden - i stora länder - får konkurrenter medlägre kostnader, när vår kostnadsnivå blir för hög får vi i fid takonsekvenserna av detta för att slippa ännu värre olyckor i framfiden. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. 9OSWALD (vpk): Vi har från vpk:s sida haft anledning attkritisera den borgerliga biståndspolitiken ända sedan de borgerliga parfiernafick möjlighet att i regeringsställning genomföra sina önskningar. Resultatet av borgerligt regerande visar ibiståndspolitiken, som på andra områden, i eftergifter för kommersiellakrafter, följsamhet med övriga västländer, särskilt , när det gällerbedömning av skilda länder och ett övergivande av sammanhållna program fillförmån för projektet o. d. Det har ändrat den profil på biståndsområdet somSverige haft och som en gång fastslogs i bl. a. den biståndspolifiskautredningen. Men det finns krafter och intressen som inte är till fredsens med denna markanta förändring. Från företrädare för den svenskastorfinansen och dess organ SAF har åtskilliga gånger uttalats att det svenskabiståndet borde ges helt och hållet med villkor, dvs. vara bundet dllupphandling i eller knytas till svenska företags verksamheter ochaktiviteter i berörda länder. Om detta genomfördes vore det inte lönt attlängre tala om svensk biståndspolitik. Detta vore då bara en mindre del avindustri- och handelspoHtiken. Det är självklart att det finns ett parti i den svenskariksdagen som helhjärtat sluter upp bakom sådana önskemål. Jag tänkernaturligtvis på moderata samlingspartiet. har alltid varit emot detsätt på vilket den svenska biståndspolitiken utformats, med dess inriktning motländer som verkligen försöker göra någonfing för sina medborgare. Det innebärmed nödvändighet ingripanden mot de grupper i dessa länder som står de svenskamoderaterna nära. Men det är omöjligt att åstadkomma en utveckling om inteöverklassens makt kan brytas. Om inte stora jordägare, industriföretag ochandra tvingas att lämna ifrån sig åtminstone delar av sin makt och sittinflytande, blir det heller ingen utveckling. Det har vi settåtskilliga exempel på. Men det gillas inte av våra svenska högermänniskor. Därför kräver nedskärningar av det svenskabiståndet. De kräver större bindning till svenska industriintressen. De krävermed sömngångaraktig säkerhet att biståndet till länder som försöker genomföraOmfördelningar till de sämst ställda skall skäras ned. Internationellt ut\'ecklingssamar-bete m. m. anförandevar som vanligt en attack mot just länder som försöker att i sittinrikespolitiska arbete åstadkomma omfördelningar, förbättra för folkets bredamassor. Det vill inte de svenska ställa upp på. Regeringspartierna har inte heller haft vilja nog attmotstå trycket från de yttersta högerkrafterna. position är minst sagtvacklande, och jag instämmer i påpekande om fjolåretsflummiga propåer från , som verkhgen var någonfing ovanligt ochanmärkningsvärt i den svenska biståndsdebatten. Det är svårt att förstå hur manpå centerhåll tänker sig att den biståndspolitiken skall genomföras. Har mantänkt sig in i vilka konsekvenser den kommer att få? , som i opposition gjorde ettstort nummer av att visa upp en progressiv profil i u-landsfrågorna, har ocksåfått rätta in sig i ledet. Det tycks ha skett utan någon större svårighet. Närsvenska industriintressen talar, då tiger . Då ställer man upp påkopplingar av det svenska biståndet till svenska storföretags verksamheter ochvinstintressen. på Sri Länka är ett talande exempel. Medanbiståndet allmänt sett får vidkännas inskränkningar och vissa andra länderdirekta nedskärningar, beviljas Sri Länka en kraftig ökning. Det är inte enstat som har gjort sig känd för någon särskilt progressiv och rättvisinrikespolitik. Skogsskövling och frizoner, genomförda och utnyttjade av storamultinationella bolag, är mera utmärkande för landet. Men råkar SkånskaCement i samarbete med andra företag vara intressenter i ett kraftverksbygge iSri Länka. Då visar det sig vara opportunt att kraftigt räkna upp anslagen tillbistånd för just det landet. är en sorglig affär som visar hurdet går när privata intressen tillåts påverka biståndsverksamheten. Vi fårmöjlighet att återkomma fill Kotmale och de hädelser som ligger bakom detprojektet. Det behövs enligt mitt partis mening en översyn och enförnyad prövning av hur den svenska biståndspolitiken skall utformas ochgenomföras. Många och stora förändringar både i och i mottagarländernahar skett sedan den senaste biståndsutredningen arbetade och lade fram sinaförslag. Därför är förnyade undersökningar och nya slutsatser nödvändiga. Utskottet har inte heller ansett detta varanödvändigt. erkänner utskottet självt att den flora av nyabiståndsformer som har uppstått kräver en översyn av både principer ochorganisation. Det ger en ny och ökad aktualitet åt vpk:s krav, och ju förr ensådan översyn kommer till stånd dess bättre är det både för och förmottagarna av svenskt bistånd. Vpk anser att det svenska biståndet skall lämnas obundet.Det finns i regeringens proposition intressanta uppgifter som visar attåterflödet av obundet bistånd är mycket högt. Det är ett tungt vägande skältill att avbinda än större delar. De som bara räknar i strikt ekonomiska termeroch inte tar hänsyn till de fördelar som ligger i att intar en annanoch generösare attityd i biståndsfrågor än andra länder gör här stora misstag. Också fördelningen mellan multilateralt och bilateraltbistånd är av intresse i dessa sammanhang. De medel som pumpar in i detstora internationella biståndsmaskineriet äts till stor del uppav själva apparaten och försvinner, Återflödet till blir av naturligaskäl också åtskilligt lägre än vid direkta kontakter från land till land.Möjligheterna för att påverka användningen av anslagen i detinternationella biståndsarbetet när de en gång hamnat där bhr också minimala. Vpk:s krav på en minskning av det multilaterala biståndettill förmån för bilaterala insatser är därför mer aktuellt . Sverigebör inte frånhända sig rätten att kanalisera sitt bistånd till de stater ochområden som från svensk synpunkt framstår som angelägna och vikfiga. I det sammanhanget är den svenska anslutningen till olikaorganisationer inom ett lärorikt och talande exempel.Världsbanken har i en mängd sammanhang använts för rent polifiska syften,framför allt för att tillgodose intressen. har inte trots enrelativt hög kapitalinsats på något sätt kunnat hindra sådana aktioner ochkommer inte att kunna göra det i fortsättningen heller. vill regeringen med stöd av nyteckna kapitali Internafionella finansieringsbolaget. Vad är då det för en organisafion? Jo,det är ett företag i , således en heltkommersiell organisation. Vad har svenska biståndspengar med sådan verksamhetatt göra? Om nu de borgerliga i vill stödja den verksamheten bör detske med andra medel och inte med biståndspengar. Vpk säger nej fillkapitalpåfyllnad till IFC. bör också avveckla sitt engagemang iVärldsbanksgruppen i övrigt och därför inleda en nedtrappning enligtvpk-gruppens förslag. En nyhet för året är kapitaltillskott till Afrikanskautvecklingsfonden. De skäl som redovisas för att minska bidraget tillmulfilaterala insatser gäller också här, och det anser vi är ett tillräckligtmotiv för att inte skall gå med i ADF. Jag övergår , herr talman, till att beröra vissa av debilaterala åtagandena och vissa länder i vilka har ettbiståndsengagemang. Frågan om biståndsinsatserna i kommer senare idebatten att tas upp av , och berör så småningomproblemen i . Jag börjar med staterna i , där vpk i en del fallhar begärt ökade insatser, framför allt till vissa av de utsatta staterna nerei södra och frontstaterna. Vi anser att bör få ett större svensktbistånd än vad som har föreslagits i propositionen och även av utskottet. Vivill därför höja biståndet till fill 115 milj. kr. för nästa budgetår.Angola har varit oerhört utsatt för angrepp från via . Det harbitvis pågått och pågår regelrätta krig i södra . ockuperar , landet söder omAngola, Man använder detta område för attacker direkt in på angolansktterritorium. Det rör sig om flygattacker, direkta arméanfall och andrakrigshandlingar. bedriver man naturligtvis all slags krigföring motbefrielserörelsen i . Det är därför av vikt att får ettökat stöd, och vi har ansett att en uppräkning till 115 milj. kr. kan vara lämplig.2 Riksdagensprotokoll 1981182:138-139 Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Vi har i en särskild motion också tagit upp biståndet tillEfiopien. , som förr hette , är ett land med vilket Sverigehar haft nära förbindelser . Det är också ettland som efter 1974, när det gamla kejsardömet störtades, verkligen hargenomfört en progressiv utveckling som kommit de stora folklagren fill godo. Det märkliga har inträffat att , i stället föratt stödja denna utveckling, frös biståndet på den dåvarandenivån, trots att det redan från början fanns tydliga indikationer på ochrapporter, bl. a. från SIDA och andra biståndsorgan, om att det var först efteromvälvningen och kejsarmaktens störtande som det svenska biståndet verkligenbörjade komma ut och ge effekt. Vi förde en svensk biståndspolitik,det s. k. , i Efiopien. Det körde fast på grund avmyndigheternas ovilja . Därefter, och under hela återstoden av1970-talet, har dessa program på den etiopiska landsbygden verkligen lyckats,och man har kommit framåt på ett sätt som det inte fanns tillstymmelse fillföre 1974. Det är därför vikfigt att på nytt uppta förhandlingar ochbättre kontakter med samt se fill att landet får ett ökat bistånd. Viföreslår att får ett bistånd på 100 milj. kr. Vi anser att den nya staten bör få en ökning avsitt bistånd fill . Vi kommer i detta sammanhang självklart också attstödja det socialdemokratiska förslaget om en höjning av biståndet till Mogambique. Det har förekommit många omskrivningar och även reellaförändringar av de borgerliga regeringarnas biståndsprogram. Förut hade vi enanslagspost som hette Stöd fill befrielserörelser i södra . Den rubrikenhar man nu ändrat och talar i stället om Humanitärt bistånd. Jag vet inte vadsom ligger bakom denna omskrivning. Men jag fruktar att det är en medvetenomskrivning, som innebär att man inte vill öppet ställa upp och stödjabefrielserörelserna SWAPO i , ANC i eller den flerrasigafackföreningsrörelsen , också den i . Det är litet lättare attbunta ihop vad man vill göra under . Då finns inteprejudikatet att biståndet skall gå till stöd åt befrielserörelser. Vi föreslår i alla fall en kraftig höjning av anslagetunder den nya rubriken. Vi hävdar därtill att det huvudsakligen skallkanaliseras via de befrielserörelser som kämpar mot förtrycket i södra ,dvs. ANC, SWAPO och SACTU. Vi föreslår även sänkningar av biståndet till ett antalländer som får svenskt bistånd. Det har vi gjort mot den bakgrund som jagfidigare har redovisat, nämligen att vårt land i de länder där biståndet intekommer ut, t. ex. , inte skall pumpa in några svenska biståndspengar.Pengarna stannar på vägen och kommer inte ut till de människor som bäst behöverdem. Det vet vi. Vi har rapporter om dessa förhållanden. Detsamma gäller övriga länder, där vi har krävt minskningav biståndet, t. ex. , och . De uppfyller inte fordringarnaför att få ta emot och utnyttja svenskt bistånd. Därför bör biståndet sänkas.Vi har även krävt attbiståndet till de små staterna i , och , skall minskas. Ett annat land som är väl värt att stödja är det lillaarabiska landet Demokratiska . Det är ett av jordensfattigaste länder. Det har ett mycket ogästvänligt klimat och besvärhgageografiska förhållanden att verka i. Vi hade i går här i kammaren enfrågedebatt om katastrofbiståndet till Demokkratiska -eller Sydyemen som det också kallas - som på nytt har blivit utsatt förnaturkatastrofer av mycket stor omfattning. Vpk har under en lång följd av årföreslagit att Deomkratiska skall tas upp såsomprogramland för och att man skall söka nya och bättre kontakter än demsom gäller f. n. Rapporterna från Rädda barnens arbete där nere, som har pågåtti , visar att också i detta lilla land de pengar som satsas verkligenkommer befolkningen till godo. Pengarna kommer dll rätt plats till skillnadfrån förhållandena i många andra länder, vilket har nämnts tidigare. Vi villdärför ta upp Demokratiska folkrepubhken Yemen och dess problemoch begära större och bättre biståndsinsatser än tidigare från svensk sida. När det gäller katastrofbiståndet har vi under ett par årstid starkt kridserat att denna post utnyttjas som någon allmän reserv, varurman kan plocka litet hur som helst dll olika saker. Det mest upprörande enligtvår mening är att statskrediterna till , som har haft en militärjuntavid makten , fortfarande kvarstår och inte har dragits in. Det ärgott och väl - som det sägs i utskottets skrivning och som även har sagts tidigarei andra debatter här i kammaren - att den inte har föravsikt att nu utbetala denna post över katastrofbiståndet. Men om man inteavser att betala ut den utan anser att man inte skall stödja juntan i Turkietmed några krediter, finns det enligt vår mening inte heller någon anledning attlåta 20 milj. kr. stå kvar under posten Katastrofbistånd i biståndsbudgeten. Vianser att den skall strykas och att katastrofbiståndet kan användas på ettbättre sätt än i de sammanhangen. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till vpk:smofioner 725,936 och 1251. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 10STURE (): Detta är ingen allmän utrikesdebatt, men jagvill ändå liksom utskottets ordförande inleda med att beklaga den tragiskautvecklingen i Sydatlanten, Det får inte råda någon tvekan om falkländarnasrätt att själva bestämma sin framtid, att inte behöva underordna sig envåldsdiktatur om de inte vill. Konflikten har ju inget samband med dentraditionella nord-sydproblematiken, men den riskerar att på många hållframställas så. Det vore olyckligt om konflikten ytterligare skulle ökaspänningen mellan rika och fattiga länder. Här har en viktiginformationsuppgift. Dagens biståndsdebatt visar att inte längre har enbiståndspolitik. har vikit av från enprocentsutfästelsen. Det ärförsta gången ett parti tar avstånd från det som varit engemensam svensk linje. Socialdemokraterna avviker åt sitt håll tillsammans medkommunis- Internationellt utvecklingssamarbete m. m. terna.Biståndet har för dem i första hand en politisk funktion. I flera av de falldär socialdemokraterna fått formulera utskottets betänkande tycks det varaviktigare att stödja en regering än att få den mest angelägna effekten av vårttotala bistånd. Biståndet skall kunna diskuteras som all annan statligverksamhet. Eftersom det är en del av vår utrikespolitik, är det emellerfidangeläget att diskussionen blir av principiell art och inte blir en kritik landför land. Vi samarbetar med en rad länder för att stödja ett utvecklingsarbetesom vi känner vara meningsfullt. Vi bör bespara vart och ett av de länderna attbh föremål för en värdering i riksdag. Jag avstår därför från en sådandiskussion här. Partiernas ståndpunkter redovisas ju i betänkande ochreservationer. Jag hoppas att våra samarbetsländer skall kunna se de skildaramförslagen som konsekvenser av olika principiell inställning till hur man börangripa nord-sydproblemen och till hur man bör arbeta med mänsklighetensöverlevandekris. Jag hoppas att de inte skall uppleva dem som resultatet av envärdering av landet som samarbetspartner. jag har varit med i utrikesutskottetsarbete har jag inte upplevt att få lämna ett betänkande, så olustigt som årets.Jag tänker då inte i första hand på själva antalet reservafioner och särskildayttranden i sig. Framför allt de särskilda yttrandena kan vara till för attredovisa långsikfigt principiella inställningar, sedan man för den gemensammasakens skull kompromissat i den aktuella sakfrågan. Det gäller i hög gradcenterns särskilda yttranden nr 1 och 8. Nej, jag tänker framföra allt på hurmoderata samlingsparfiet fört sina många avvikande ståndpunkter i delfrågornaända fram fill reservationer.