prot · G509159 · 1981-12-31 00:00:00 — Det kan naturligtvis vara tacksamt försocialdemokraterna, som också är posifiva fill detta förslag, att nu frågavarför vi i skafteutskottet inte ställer upp för propositionen utan yrkaravslag på den och begär ett nytt förslag. Ja, det finns en mycket enkel förklaring till dettaförhållande. Det har infe varit möjligt att i skatteutskottet - och förmodligenskulle det inte heller ha blivit det i - vinna majoritet förpropositionen. I det fallet har både moderater och sociäldemolcrater lämnatsina bidrag till att försvåra möjligheterna, även om det har varit skildabevekelsegrunder. Frontlinjerna framgår redan av civilutskottets yttrande i dethär ärendet. Yttrandet är bifogat skatteutskottets betänkande. Det är juframför allt civilutskottet som har haft att pröva förslagets bostadspolitiskainnehåll. I civilutskoftets majorifetsyttrande har socialdemokraterna förtpennan. De ställer visserligen i princip upp på regeringens förslag, men devill utöka def till att omfatta även de privatfinansierade lägenheter sombyggts , och de vill inte medge avdrag för hyreshusavgiften vidinkomstdeklarationen. accepterar inte den modell för hyresutjämningsom regeringen har föreslagit och anser dessutom att förslaget har vissa bådeformella och tekniska brister. Man anför bl. a. att det inte har skettsedvanlig beredning eller lagrådsremiss. I det här läget, med risk att det socialdemokrafiska, förmittenparfierna helt oacceptabla förslaget vinner bifall, har vi iskatteutskottet funnit aft def är bäst att skicka förslaget tillbaka fillregeringen och begära ett nytt förslag. Det är en linje som även moderaternavarit beredda atf ge sitt stöd. Def bör vara möjligt att under sommarenutarbeta ett nytt förslag och efter beredning och lagrådsremiss presentera detför höstriksdagen. Def kan ha större förutsättningar att vinna riksdagensbevågenhet. Grundläggande för regeringens förslag har varit aftutforma en hyreshusavgift som oberoende av ägarkategori blir så rättvis sommöjligt. Detta uppnås enligt vår mening inte med socialdemokraternasfilläggsförslag. Det tycks framför allt vara utformat för att man skall klämmaåt det privata hyreshusägandet. Detta gäller t. ex. beträffande avdragsrätten.Socialdemokraterna gör i sin reservation gällande att den föreslagnahyreshusavgiften blir mer likformig för fastigheter med olika ägarförhållanden,om avgiften inte får dras av. Man 10 protokoll 1981/82:158-159 Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. Nr 159 säger: "Dessutom undviks attden privata fastighetsförvaltningen gynnas i Torsdaeenden förhållande till allmännyttighyresrätt samt bostadsrätt." 27 maj1982 Dessa påståienden menar vi ärsakligt felakfiga. Möjligtvis har man utgått ifrån att värdet av ett avdrag för en enskild ägare på grund av marginalskatten Räntebidrag och ' större än för ett bolag eller enstiftelse. bostadsbidrag " ' 0 i första hand ärviktigt när det gäller att bedöma hur lamthvreshus(i\ avdragsrätten slår är ju, om den hyreshöjning som är enförutsättning för atf gift m m över huvud taget skall kunna införa hyreshusavgiften leder fill beskattningav en ökad vinst för berörda fastigheter. När det gäller allmännyttansschablonfaxerade fastigheter lär väl den beskattningsbara vinsten i regel kunnabetecknas med siffran 0. För konventionellt taxerade fastigheter - och det ärde som finns i privat ägo - bör vinsten i allmänhet ökas med vad den på grundav ränteupptrappningen ökade bruksvärdeshyran ger, och den vinsten drabbas avsamma marginalskattesats som en avdragsgill hyreshusavgift. För schablontaxerade fasfigheter kommer den ökadehyresinkomsten och hyreshusavgiften att ta ut varandra. Men för konventionellttaxerade fastigheter blir det inte överensstämmelse mellan de ökade inkomsternaoch avgiften,~om man inte medger avdragsrätt. I regeringspropositionen har man begränsat uttaget avhyreshusavgift till fastigheter med värdeår före den tidpunkt då räntebidragbörjade införas. För fastigheter uppförda råder något så när likavillkor för de privatfinansierade husen och de hus som uppfördes med statligalän. I den socialdemokratiska reservationen förordar man atthyreshusavgiften skall utgå också för i huvudsak privatfinansieradehyreshusenheter med värdeår . Som civilutskoftets folkpartister och centerpartisterkonstaterar i en avvikande mening fill civilutskoftets yttrande kan dessapartier inte ställa sig bakom ett sådant förslag. Man hänvisar bl. a. fill attförslaget är opreciserat och att man infe enbart på de uppgifter som samlats ini samband med fastighetstaxeringarna kan utvidga kretsen av fastighetsägare somskulle erlägga hyreshusavgift enligt den socialdemokratiska reservationen. Som bostadsminister redan framhållit, så hardessa privatfinansierade fastigheter f. ö. en kosfnadsnackdel, ochden har de haft ända sedan de byggdes genom att inte ha några räntebidrag. Mankan då fråga sig om det är rimligt att säga att en minskad subvenfion till degynnade fastigheterna måste dra med sig en motsvarande försämring för deicke-gynnade. Då skulle rnan ju hka gärna kunna säga att redan denårliga ordinarie avfrappningen av räntebidraget borde motsvaras av ensuccessivt stigande hyreshusavgift på de icke statsbelånade fastigheterna imotsvarande årgångar. Men det har väl inte socialdemokraterna föreslagit? Ivarje fall inte . Från sida vänder vi oss bestämt mot detförslag som socialdemokraterna har lagt fram i den här frågan. " Def skulle enligt vår mening varaoskäligt aft belasta den här kategorin hyreshusi enlighet med den socialdemokratiska reservationen. Men socialdemokraterna tvekar inte. Både förslaget omvägrad avdrags- Torsdasen den rätt och utökningen av den grupp som skallomfattas av hyreshusavgifter 27 nia i 1982 visar , utöver aft nå de omfördelningseffekter av bokostnaderna som regeringeneftersträvat, också vill komma åt det privata fastighetsägandet. Räntcbidrae orh Folkparfiet och kan inte ställa upp på de förslagen. Samma inställning präglar också vpk:s förslag. Vpk begäratt allmännyttan vrtw/ hvreshusav- skall undantas från hyreshusavgift. ,,,a ,,j , Från - och även - sida vill vi, somjag sade, ha ett nytt förslag som tillgodoser det syfte somfinns i den här propositionen. Och det syftet har varit tvåfaldigt: dels attfördela boendekostnaderna rättvist mellan olika kategorier, dels att tillförastaten inkomster för att minska budgetunderskottet. Det bör också innebära atfman tillgodoser önskemålen om sedvanlig beredning och lagrådsremiss. Jag ber, herr talman, med detta att få yrka bifall tillhemsfällan i skatteutskottets betänkande 62 och avslag på densocialdemokratiska reservationen, liksom på kommunisternasmotion och yrkande här i kammaren. 123 BO () replik: Varför, , allt detta talvid sidan av saken runt detaljer? Varför denna ömkliga verklighetsflykt -pratet om att ni skall utarbeta någonting nytt , när ni vet attdet infe kommer någonting förrän ? Saken är ju utomordentligt enkel. Ni föreslog enhyreshusavgift som fullt genomförd skulle dra in tillstatskassan. gick frenetiskt emot defta - de ville dra in O kr.fill statskassan. Vi ville ha en liten skärpning. Man kan diskutera den - dethåller jag med om. Men den skulle på sin höjd ha dragit in 1,3 miljarder tillstatskassan. Mellan oss och er var skillnaden minimal. Om ni enbarthade stått fast vid er proposition, då hade vi naturligtvis röstat med, som ettandrahandsyrkan-de. Då hade ni fått igenom er proposifion. Märkligare än så är detinte. Det var ni som hade bollen. Men ni vågade inte slå den i det öppna målet.Anledningen är enkel att förstå. Ni har fått skälva, ni är på full flykt in iett marknadsekonomiskt resonemang av nykonservafivt slag. Vad ni nu gör är atfni definitivt retirerar från allt som kan kallas socialliberalism. Därav dessakonstiga detaljanmärkningar, därav dessa drömmar om att ni skall kunnaåstadkomma någonting efter en sommar, då ni över huvud taget inte längre harnågonting att säga fill om, därav denna falande tystnad från statsrådetFriggebos sida. 124 () replik: Herr falman! Bo Södersfen säger atf det var mycket liten skillnad mellan regeringens förslag och det förslag som socialdemokraterna lade fram. Jag har visserligen infe de exakta siffrorna på vad det handlar om i pengar. När def gäller regeringens förslag handlar det ju om 490 miljoner. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, in. uppgettsför mig att det rörde sig om närmare 1 000 miljoner beträffandesocialdemokraternas förslag. Men det är kanske inte det vikfigaste i dettasammanhang. Socialdemokraterna har haft möjligheten att ansluta sigtill regeringens förslag. Def är den nakna och enkla sanningen. 125 BO () replik: Vi måste naturligtvis ha rätt atf självautforma våra egna förslag och gö ra förbättringar i regeringens proposition,även om vi tycker att de grundläggande tankegångarna i én regeringspropositionär sunda - och det gör vi alltså i det här fallet. Som jag sade är skillnaderna mellan ert och vårt förslaginte särskilt stora. Däremot är skillnaden mellan regeringspropositionen ochmoderaternas ståndpunkt mycket, mycket stor. Den är stor i reda siffror, somjag redovisat, men den är ofantligt mycket större när det gäller principer. Ochdet är ni som inte står pall. Det är ni som flyr ifrån varje tanke påanständighet och social rättvisa. Det är ni som fullständigt kapitulerarfrån en primitiv applicerad marknadsekonomi på ett område av marknadsekonomindär sådana tankegångar alls infe behöver appliceras. Statsrådet sade tidigare här: Hur kommer det sigatt vi i vårt land kanske trots allt har den högsta boendestandarden i världen?- Jo, just därför att vi under socialdemokratisk ledning har drivit en socialbostadspolitik. Hon försökte sedan också berömma sig av att hon inte harlyckats rasera den fullständigt. Det är mycket enkelt. har man byggt - inybyggnation - av det totala beståndet. Sedan har siffranytterligare sjunkit - fill 1 ä - under de misslyckade borgerliga åren. Såäven med av borgerligtmaktinnehav ärdet bara av det totalabeståndet som förändras. Det är def enkla svaret. Men det är sorgligt att se aft ni inte alls kan stå pallutan att ni fullständigt kapitulerar och tvingas rösta emot era egnapropositioner. 126WILHELM () replik: Nej, , vi kapitulerar inte. Vikommer aft fortsätta aft driva frågan, att försöka få rättvisa fördelningar avboendekostnaderna. Men vi vill göra def med förslag som vi upplever somrättvisa mot olika kategorier av ägare, och som inte gör att det hela kommeraft gå snett på olika håll. Att socialliberalistisk bostadspolifik skulle varaförlorad behöver infe vara ängslig för. Def finns alltför mycketgod tåga i den för att den inte skulle komma igen. Tredje vice falmannen anmälde attBo Södersten anhållit aft till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 127RALF (): Studiehjälp utgår till elev i gymnasialutbildning, om denne har fyllt . I studiehjälpssystemef ingår bl. a. ettinkomstprövat fillägg som är en fortsättning på det statiiga bostadsbidraget,vilket vi har diskuterat här . Detta bostadsbidrag, som utgårtill familjer med barn , har regelmässigt samordnats med detinkomstprövade tillägget i studiehjälpen. Därför har det blivit ensammanblandning i dagens debatt. Regeringen föreslår nu att det inkomstprövade tilläggethöjs från . och aft några små ändringar vidberäknandet av det ekonomiska underlaget beslutas. Socialförsäkringsutskottethar i sitt betänkande 1981/82:13 enigt tillstyrkt dessa ändringar. Endast på en punkt har vi inte kunnat enas i iitskottet..Vi har från socialdemokratiskt håll föreslagit att den nedre inkomstgräns vidvilken det inkomstprövade tillägget reduceras skall höjas för ensamstående medbarn . Def tycker vi är en mycket billigåtgärd för större rättvisa åt den medborgargmpp som kanske har det svårast idagens samhälle. Den borgerliga majoriteten i utskottet har inte haft sammasyn på frågan. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservation, som är fogad till socialförsäkringsutskottets betänkande1981/82:13. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. 128 (): har anfört tungt vägande motivför den socialdemokratiska reservationen till socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 13. Med hänvisning till de än tyngre vägande motiv somutskottsmajoriteten anfört för sitt ställningstagande yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(förskjutning från generella mot behovsprövade subventioner) Utskottets hemställan bifölls med154 röster mot 153 för reservation 1 av Per m.fl. Mom. 2(avskaffande av räntesubventioner) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot m.fl. för reservation 2 av Utskottets motivering godkändes med 154 röster mot 153 förgodkännande av den i reservation 3 a av m. fl. Räntebidragoch bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. rn. Mom. 3 (omfördelning avvissa boendekostnader) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 153 för reservation 4 av Per Bergmanm.fl. Mom.4 (principerna för ett nytt räntebidragssystem) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 68 för reservation 5 av m.fl. Mom.5 (upptrappning av garanterade räntor) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 6 a av m. fl. med 86 röster mot 68 för reservation 6 b av m. fl. 153ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls reservation 6 a av m. fl. med 154 röstermot 153 för utskottets hemställan. Mom. 6 (upptrappning av garanterade räntor avseende allmännyttiga bostadsföretagm.m.) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 16 för motionerna 1625 och 2367 av LarsWerner m. fl. i motsvarande delar. Mom.7 (ökade räntebidrag för vissa flerbosfadshus) Utskottets,hemställan bifölls med 154 röster mot 153 för reservation 7 av Per m.fl. Mom.8 (räntebidrag för vissa projekteringskostnader) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 153 för reservation 8 av Per Bergmän m.fl. Mom.9 (höjningen av det statliga bostadsbidraget) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 67 för reservation 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (den nedre hyresgränsen för bostadsbidrag) Ikontrapiopositionsvoteringen biträddes reservation 10 av Per m. fl. med139 röster mot 16 för mofion 2367 av m. fl. i motsvarande del. 151ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med154 röster mot 153 för reservation 10 av Per m. fl. Mom. 12 (nedreinkomstgränsen för bostadsbidrag) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 11 av Per m. fl. med140 röster mot 16 för motion 2367 av m. fl. i motsvarande del. 151ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 154 röster mot 153 förreservation 11 av Per m. fl. Mom. 14 (beräkning avförmögenhet vid fastställande av bostadsbidrag) Utskottefshemställan bifölls med 237 röster mot 68 för reservation 12 av m.fl. Mom.15 (studiemedel vid inkomstprövning av bostadsbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 16 för motion 2367 av m. fl.i motsvarande del. Mom.19 (avveckling av bostadsbidragen till hushåll utan barn) Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 68 för reservation 13 av m.fl. Räntebidragoch bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. rn. Mom.20 (grunder för beräkning av låneunderlag och pantvärde för vissa småhus) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 14 av Per m. fl. med139 röster mot 16 för motion 2367 av m. fl. i motsvarande del. 150ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 154 röster mot 153 förreservation 14 av Per m. fl. Mom.25 (förslag om lediga lägenheter) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 153 för reservation 15 av Per Bergmanm.fl. Mom.26 (viss utformning av lånevillkoren) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 69 för reservation 16 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (höjning av den nedre inkomstgränsen) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservationen av m. fl. med137 röster mot 16 för motion 2367 av m. fl. i motsvarande del. 152ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med154 röster mot 153 för reservationen av m. fl. Mom.1 (avslag på propositionen) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 152 för reservationen av m.fl. i motsvarande del. Vissa åtgärder mot prostitutionen Mom. 2 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan under mom.. 1 bifölls. 13 §Vissa åtgärder mot prostitutionen Föredrogs socialutskottetsbetänkande /82:50 om vissa åtgärder mot prostitutionen (prop. 1981/82:187 delvis) och justitieutskottets betänkande 1981/82:56 om offentligpornografisk föreställning m. m. 129 TREDJE VICE TALMANNEN: betänkande 50 och jusfifieutskottetsbetänkande 56 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffande båda dessabetänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. I denna sena timme skall vi under en stunddiskutera en företeelse som vi faktiskt har inpå våra knutar, nämligenprostitutionen. Prostitutionen är ju, som jag hoppas alla är medvetna om-,en företeelse som i sig inrymmer svåra och djupgående sociala problem. Den ärett mänskligt problem - inte ett mans- eller kvinnoproblem - som måstebekämpas. Prostitution kan aldrig accepteras, utan målet skall vara att försökahålla dén inom så snäva gränser som möjligt och helst få den att upphöra. Detmåste gälla att vi medverkar till att prostifutionsmarknaden blir inskränkt ochnaturligtvis också att vi medverkar, till att förändra de faktorer i samhälletsom ger upphov till prostitution. Eftersom de bakomhggande orsakerna till prostitufion ärmånga och ofta komplicerade, finns det inte någon enkel lösning, utan det krävsinsatser på många områden. Prostitutionsutrédningen redogör i sin kartläggning avprostitutionens omfattning lör en kraftig' minskning av prostitutionen undersenare år. Tyvärr berörs dock fortfarande en stor grupp människor av dennaföreteelse. En av orsakerna till prostitutionen ligger i de värderingarom kvinnligt och manligt som finns i vårt samhälle. Prosfitutionen är ettuttryck för kvinnoförakl. Ur jämställdhetsperspektiv motverkar prostitutionen genomden kvinnosyn som den iir ett uttryck för det arbete som pågår för attutveckla samhället i riktning mot ökad jämställdhet. För att elimineraprostitutionen krävs en genomgripandeförändring av könsrollsmönsfren i samhället. Prostitutionen rycker losssexualiteten från mänskliga sammanhang och isolerar den till en fysisk handlingmellan anonyma människor. Sexualiteten blir en handelsvara och kvinnan ett tingbland andra som går att köpa. En av de centrala frågorna blir därför att påsikt försöka förändra de mönster som formar de mänskhga relationerna, så att vikan uppnå en ömsesidig hänsyn och respekt för varandra. Viär alla delaktiga i det samhälle vars tradifionella könsrollsmönster är självaförutsättningen för prostitutionens existens. Jag anser att ett av deviktigaste inslagen i arbetet mot prostitutionen är att genom en brett upplagdattitydpåverkande upplysningsverksamhet bidra till arbetet för en jämställdsexualsyn. Inför den uppväxande generationen är det särskilt viktigt att bemötaoch bekämpa ohka kommersiella och andra budskap som har en sådan innebörd sombefrämjar prostitution. Detgäller också att förändra de djupare orsaker till prostitution som finns attsöka i samhällsstrukturen, kommersialismen och ojämlikheten. Jaganser att en grundförutsättning för att prostitutionen skall kunna begränsas ärett samhälle som kan erbjuda människor social och ekonomisk trygghet. Socialabrister måste därför angripas. Otillräcklig sysselsättning, brister iarbetsmiljön och otillfredsställande boende- och fritidsmiljö är exempel pånegativa faktorer som kräver åtgärder även i detta avseende. Jag vill särskiltpeka på den negativa sociala inverkan som arbetslöshet bland ungdom har. Dettaär naturligtvis en orsak - om dock bara en liten del - till att regeringensatsar så hårt för att motverka ungdomsarbetslöshet. En bristande anknytningtill arbetsmarknaden kan vara en grogrund för prostitutionen.Ungdomsarbetslösheten slår särskilt hårt mot de unga flickorna. Det är ocksåangeläget att ett öppnare samhälle skapas med en djupare kontakt och gemenskapmellan människorna. Enfömtsättning för att man genom förebyggande åtgärder skall kunna motverka ochminska prostitutionen är att man skapar förståelse för de orsaker tillprostitutionen som finns att söka i samhällsutvecklingen, i de traditionellakönsrollerna och den ojämlika synen på mäns och kvinnors sexuaHtet. I en sådanupplysning bör också ingå beskrivningar av verkligheten bakom prostitutionen.Det finns ofta komplicerade faktorer bakom kvinnans och mannens deltagande iprostitutionen. Det finns redan kunskap och material för en sådanupplysningsverksamhet. Den mytbildning som sprids genom pornografiska tidningaroch s. k. herrfidningar måste med all kraft bemötas. Jagsade att prostitutionen inte får betraktas som en kvinnofråga. Jag villdock understryka att kvinnan är den mest utnyttjade och den mestutsatta parten i prosfitutionen. Vivet att de prostituerade kvinnorna huvudsakligen kommer från de grupper som hardet svårast i samhället. Kriminalitet och narkotika är här många gångervanligare än hos kvinnor i genomsnitt. De sociala följderna är djuptallvarliga. Den prostituerade kvinnan isoleras ofta och förlorar snabbt 11 protokoll1981/82:158-159 Vissa åtgärder mot prostitutionen kontakten med släkt, vänner och samhället i övrigt.Därtill kommer att dessa kvinnor, i långt större utsträckning än andra,riskerar aft bli utsatta för våldshandlingar. Detta gäller i synnerhet kvinnor som är beroende av enhallick. Likaså ökar risken för missbruk av alkohol och narkotika. I den proposifion som nu skall diskutera harregeringen lämnat en samlad bild av samhällets insatser för att motverkaprostitutionen. Ett omfattande arbete bedrivs av olika myndigheter ochorganisationer för att förebygga prostitutionen och därmed förhindra dessuppkomst. Jag vill framhålla den uppsökande verksamhet somsocialarbetarna har bedrivit i t. ex. . Det s. k. Malmöprojektef, förvilket statsbidrag har utgått, har visat att det går att hjälpa deprostituerade att komma ifrån prostitutionen. Den grupp som har arbetat påfältet med de här frågorna har visat att det finns framkomliga vägar i kampenmot prostitufionen. Det är därför väsentligt att detta arbete får fortsätta.Särskilda gmpper, för vilka def inte utgår sfaitsbidrag, finns iStockholm och . I ingår arbetet med de prostituerade numera isocialtjänstens löpande verksamhet. I detta sammanhang vill jag erinra om de mojligheter somden nya socialtjänstlagen ger. Lagen skapar ökade möjligheter för kommunernaatt ge bistånd i olika former. Det kan gälla bostad, arbete, miljöbyte ochpersonhgf stöd för att vederbörande skall komma ur ett beroendeförhållande.Inom ramen för finns def goda möjligheter för kommunerna attvidta åtgärder av skilda slag för atf hjälpa och stödja de prostituerade attupphöra med verksamheten. Jag vill särskilt framhålla betydelsen av attsocialtjänsten i samverkan med polisen och skolan m. fl. på ett tidigt stadiumkan stävja en begynnande prostitution. Parallellt med def arbete som bedrivs för att motverka denprostitution som faktiskt förekommer måste också förebyggande åtgärder vidtas. Det är min uppfattning att de förebyggande insatserna ärsärskilt betydelsefulla. Som en följd av detta kommer regeringen aft ställaresurser till förfogande för en särskild försöksverksamhet med syftet attutveckla metoder som kan användas i det förebyggande arbetet. Medel kommerockså att ställas till förfogande för att man skall kunna genomföra olikaforskningsprojekt. För att man skall få underlag för det fortsatta arbetetmed atf förebygga prostitutionen bör statsbidrag utgå till såatt särskilda projekt kan initieras. Sådana utvecklingsprojekt bör belysa vilkagrupper def är särskilt angeläget att nå och hur berörda myndigheter ochorganisationer kan nå ut till dessa grupper i det prostitutionsförebyggandearbetet.