prot · G509110 · 1981-12-31 00:00:00 — Visst ansluter jag mig till principen om att huvuddelen avdomargöromålen skall fullgöras av ordinarie domare; Så sker också, vilket intehindrar att man från tid till annan måste hålla tjänster vakanta. Det har mangjort här någon månad extra, men jag kan inte se att det på något sätt harrubbat tron på vare sig domstolarna eller möjligheterna att fullgöraarbetsuppgifterna. I och för sig har jag all aktning för domstolarna -r jagär själv gammal domstolsjurist - men jag har också.aktning för , somefter fullgjord prövning har fastställt de anslag det gäller. AnL 27RUNE (); Det har varit så, att harbeslutat ge anslag till ett visst antal tjänster. Om det inte räcker, får manbegära mer pengar. I det här känsliga fallet bör regeringen inte ta sig frihetatt gå emot principen att domstolarna skall ha ordinarie tjänster i denutsträckning som det är organisatoriskt möjligt. Det var med stortillfredsställelse jag här noterade justitieministerns svar på min fråga. Hananslöt sig till den nämnda principen och uttryckte också sin respekt förriksdagen. bör enligt min uppfattning i stället få möjlighet attbesluta om dimensioneringen i ett sådant här fall. Det finns enligt minuppfattning klara gränser för vad man kan tillåta sig ur konsfitutionellsynpunkt. Det är ingen tvekan om att man pä många håll är upprörd över deprincipiella synpunkterna när det gäller regeringens beslut i det här ärendet. Låt mig, herr talman, också få ta upp den tekniska sidanav regeringsbeslutet. För det första kan man efter justitieministerns svar frågasig; Vari ligger den praktiska besparingen? De icke-ordinarie domarna harvisserligen lägre lön, men när de placeras i domstolarna - somjustitieministern här antydde -där det finns vakanser, så uppstår extrakostnader för statsverket i form av t, ex, traktamenten. Därigenom försvinner ide flesta fall den skillnad i lön som finns.Att denna skillnad likväl kan bestå, beroende på att lön och traktamentenredovisas över olika budgetanslag, är enligt min uppfattning ett mer än lovligtinskränkt besparingssätt. För det andra: Om man nu vill uppnå en budgetredovisadbesparing, varför kunde man inte låta tillsättningsförfarandet fortgå mentillsätta tjänsterna först , så att det belastar nästa budgetår? Dethade visserligen också varit principiellt felaktigt, men mindre kännbart ochuppseendeväckande. För det tredje: Om justitieministern nu håller fast vidregeringsbeslutet, kan han då lova att det inte blir flera liknande smärretidsförskjutningar och att det här således är en engångsåtgärd? Om vakantsättningen av vissa domartjänster AnL 28 Justitieministern ; Jag vill bara klara ut ett par saker. Några konstitutionella hinder föreligger icke för dessaåtgärder. Det finns ingenting i vår grundlag som hindrar att en domartjänsthålls vakant, I själva verket sker det från tid till annan och måste så ske. Jag tar därefter upp frågan om besparingen. Såvitt jag kanförstå äger besparingen rum på två sätt. Bl, a, sker det genom att vissadomaruppgifter kommer att utföras till något lägre lön, som nämnde.Förmodligen får det också den konsekvensen att domstolarna tar in något färrepersoner på domarbanan, är läget kanske att vi har litet för mångapersoner på denna bana - detta med hänsyn till att kommittéverksamheten minskaroch att antalet högt kompetenta personer som är kommittésekreterare minskar;dessa personer får då i stället arbeta på domarbanan. Därför kommer säkerligenen besparing att ske. Hur stor den blir kan icke bedömas förrän vi har facitframför oss, frågade om detblir fler sådana här beslut. Mitt svar är; Det hoppas jag inte. Jag hoppas attbudgetramarna skall kunna hållas och att den verksamhet som domstolarnabedriver och som är så viktig skall kunna bedrivas utan ytterligare sådana härbeslut. AnL 29RUNE (): Jag ber att få tacka justifieministernalldeles speciellt för den sista delen av hans svar, eftersom han där uttaladeen förhoppning om att man inte skall behöva fatta sådana här beslut iframfiden. Det är ju, som jag har sagt tidigare, en grundprincip -justitieministern har inte heller uttryckt sig annorlunda - att domstolarnaskall ha ordinarie tjänster i den utsträckning som det är organisatorisktmöjligt. För att visa vilken oro det här har väckt ute på fältet vill jagcitera ur ett brev som jag fått. Där står; "Den begränsningav domstolarnas resurser som faktiskt sker genom vakantsättningen kan därförinte accepteras, I detta sammanhang bör också beaktas gällandedomförhetsregler. För hovrättens del innebär de att minst en ordinarie domareutöver ordföranden måste deltaga i avgörandena. Blir en ordinarie domartjänstpå en avdelning vakantsatt uppkommer en orimlig arbetsbörda för de övriga medhänsyn Om vakantsättningen av vissa domartjänster a, till mängden av sittningar," Jag tycker att det här klart visar vilken oro man har käntute på fältet. Det är därför tillfredsställande att höra justitieministernssvar, att han betraktar det här som en engångsföreteelse och att det inte-skallupprepas. Överläggningen var härmed avslutad, 5 § Föredrogs och hänvisades 1981/82:151tiU jordbruksutskottet 6 § Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /82:17-19 betänkanden1981/82:43, 44 och 48 betänkanden /82:36, 37 och 42Lagutskottets betänkande 1981/82:24 betänkanden /82:34 och35 betänkande 1981/82:20 betänkanden1981/82:16 och 19 7 § På förslag av tredje vicetalmannen beslöt kammaren kl, 12,16 att ajournera sina förhandlingar till kl,15,00, då de till dagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntadesföreligga, 8 § Förhandlingarna återupptogs kl,15,00, 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:162Begränsning av användningen av klinisk undersökning vid misstanke om trafiknykterhetsbrott 1981/82:163 Ändring iatomansvarighetslagen (1968:45) 1981/82:164 Ansvarighet för taltidningar1981/82:165 Förslag fill konkurrenslag 1981/82:172 Förbud mot omskärelse avkvinnor 10 § Anmäldes och bordlades betänkande 1981/82:19Anslag till idrott och friluftsliv (prop, 1981/82:100) 1981/82:19Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m, m, (prop, 1981/82:81) 1981/82:20 Anslag till Trafiksäkerhet (prop,1981/82:100) 1981/82:23 Anslag till Institut och Transportstöd m, m, (prop, 1981/ 82:100) 1981/82:25 Försäljning av viss egendom (prop, 1981/82:110) 1981/82:22 Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark den (prop, 1981/82:91) 11 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1981/82:322 av () till industriministernom glesbygdsstöd och sysselsättningsstöd: Med utgångspunkt i ett aktuelltärende i vill jag ställa följande fråga till industriministern: Har ett företag som beviljats glesbygdsstöd rätt attdessutom få sysselsättningsstöd? 1981/82:323 av () till utrikesministern ommedel till en bro mellan och : "Det blir en bro mellanBockholmen och på ", meddelade utrikesministern,folkpartiledaren vid ett framträdande på , När kommerbeslutet om pengar till detta brobygge? 1981/82:324 av () tillutrikesministern om krigsskuld till ; Enligt pressuppgifter tvingasVietnam nu betala av på sin krigsskuld till genom att sändahundratusentals arbetare till olje- och gasfälten i och även tillindustrier i , Motbakgrund av dessa uppgifter vill jag ställa följande frågor: Harutrikesministern någon information att lämna om dessa uppgifter? Om uppgifterna är riktiga, vad avser utrikesministern dågöra? 1981/82:325av () till socialministern om medlen att uppnå regeringenssparmål: Regeringen avser att lägga förslagtill ändrade ersättningsregler för företagshälsovården efter ytterligareutredningsarbete. De ändrade reglerna syftar bl, a, till att uppnå de sparmålregeringen satt upp för den offentliga utgiftspolitiken, I en frågedebatt i har socialministern gjortsådana uttalanden att det tydligen inte kan uteslutas att det i stället förbesparingar i de offentliga utgifterna kan bli aktuellt att höjaarbetsgivaravgifterna, I den aktuella debatten besvarade socialministernemellertid inte frågan om regeringen i princip inte anser det vara någon skillnad på besparingaroch skattehöjningar. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till socialministern: att regeringens sparmål också kan uppnås genom höjningar avarbetsgivaravgifterna? 1981/82:326 av (vpk) till utrikesministernom medlemskap i : När de borgerliga partiernagenomdrev att skulle vara medlem i ,, var ett av de argument som framfördes att banken skulle främja social ochekonomisk utveckling i , skulle verka för en sådaninriktning. Det har visat sig att banken i första hand tjänar ;sintressen och att stora lån beviljats dikaturer såsom , ochArgentina samt också under en följd av år , har inte kunnat påverka denna hjälp tilldiktaturerna, vilket bl, a, innebär att svenska medel bidrar till blodbadet iEl , Mot denna bakgrund hemställer jag att tillutrikesministern få ställa följande fråga: Är svenskt medlemskap i förenligt med den kritik densvenska regeringen riktat mot juntan i , eUer kommer medlemskapetatt omprövas? 12 § Kammaren åtskildes kl, 15,01,