prot · G5099 · 1981-12-31 00:00:00 — om m;ni skulle behöva vänta på virkesförsörjningsutredningensresultat, innan nian g(>r någonting. Det är väl ändå så. att man inte Iku- möjlighet att s:uiiticligt sättain pengar både p:°i skogskonto och på investeringskonto. 8 SSvar på fråga 1981/82:18 om återbetalningen av mervärdeskatt Nr 9 Om återbetalningen UV mervärdeskatt 22Ekonomi- och budgetministern : har frågat mig om regeringenhar för avsikt att vidta nägra omedelbara åtgärder för att förhindra fortsattasvindlerier kring mervärdeskatten och vilka åtgärderna i så fall är. Jag utgår från att de affärer som syftar påär det missbruk av mervärdeskatten när det gäller bl. a. handeln med guld somhar fått såstor uppmärksamhet imder . Dessa affärer ärallvarliga och kan självkillet inte tolereras. Jag vill dock peka på attniyntligheterna har upptäckt dem oeli kunnat ingripa mot dem. Jag har ocksåerkirit att de närmast berörda länsstyrelserna nu anser sig kunna bemästrasituationen, gav regeringen mervärdeskattcutredningen iuppdrag att utreda frågan om den s. k, fiktiva mervärdeskatten. Jag räknar medatt de förslag som utredningens arbete kan ge anledning till kan föreläggasriksdagen . Vidare pågår nu beredningen inomregeringskansliet av de förslag om bl. a, personalförstärkningar påmervärdeskatteenheterna som har lagt fram. \ill jag ta upp frågan omstorleken av den mer\ärdeskatt som länsstyrelserna återbetalar till deskattskyldiga. Det är riktigt att denna skatt har stigit kraftigt under desenaste åren. Detta ;ir dock naturligt. Skattesatsen höjdes , Närföretagets inköpskostnader stiger (ikar också deras ingående nier\';irdeskatt.Visserligen ökar (.1;) ocksä i normalfallet den utgåentle mervärdeskatten, menför t, e\, företag som exporterar varor gäller att de inte är skyldiga attbetala mervärdeskatt pä sin egen omsättning. Ökningen av den ingående skattenmotsvaras därför inte av någon ökning av den utgående skatten, vilketinnehäratt kr;iven p;) återbetalningarökar. Den värdemässigt starkt ökadeimporten av råolja ;ir ett ann:it skäl till de ökade återbetalningarna. Den s.k, fiktiva mervärdeskatten kan enligt min mening ha haft endast en mycket liteninverkan på återbetalningarnas storlek. 23TOMMY (vpk): Det har blivit en lönande affär att fuskametl momsen. Det är här fräga om snabba pengar, som betalas ut med hjälp avfaktinaförfalsk-ning. smuggling eller andra ocgentliga metoder, som det ärmöjligt att använda - som jag ser det - i huvudsak pä grimd av bestämnielsernaom s, k. fiktiv moms och på grimd av en underbemannad kontrollapparat. Det har i pressen redo\isats en del fall.där just momsen varit föremål för fusk. Genom att man kan utkräva moms för envara som det aldrig redovisats eller kommer att rediivisas moms för öppnasmycket stora nuijliglieter att fuska, N;ir sedan inte regeringen - \ilket jag tidigare diskuterat med RolfWirtén - är villig att medverka till :itt föistärka resurserna d;) det gallerkontrollapparaten, blir naturligt\is resultatet, inte o\änt:it. det somredovisas i pressen. I en tidningsartikel fiåii sägerkriniinalinspektciren i Göteboru. betriifkuide uuldsmuiiulint: attverksamheten har Om återbetalningen av mervärdeskatt byggts uppenbart med tanke på att få ut den s. k. fiktiva momsen från staten. 1 budgetpropositionen ställde sig regeringenkallsinnig till länsstyrelsernas krav pä resursökningar, som riksskatteverkettillstyrkte. De kraven var inte tillriickliga, enligt min mening, utan de varsäkert tilltagna långt i underkant - med tanke pä regeringensavrustningspolitik beträffande den offentliga sektorn, I begärt ytterligare 26 tjänster, utöver de 13 som ganska nyligentillkom. Jag anser att dessa krav måste tillmötesgås, om det skall bli möjligtatt göra något åt de här svindlerierna. Vidare måste lagstiftningen ändras, sä att det blirmöjligt att kräva mer hållbara bevis än . Exempelvis kan en sådan bestämmelseinföras att införselbevis från det importerande landet - alltså det land ditdet svenska företaget exporterat - måste företes innan man kan fä enåterbetalning av momsen. Budgetministem säger i svaret att myndigheterna harupptäckt och kunnat ingripa mot de här transaktionerna och att han erfarit attde anser sig kunna bemästra situationen. Låt mig med anledning av det anföranågra tidningscitat: "Det fuskas med mycket stora momsbelopp. Vi har ingenmöjlighet att stoppa fusket." Så säger enligt en tidningsartikel den 28september , som är chef för mervärdeskatteenheten i . I en annan artikel, , heter det: "Detär för lätt att få ut momspengar från staten och det är nästan omöjligt attavslöja fusket, säger kriminalinspektör ." Jag skulle kunna ta fler sådana exempel, men tyvärr räckerinte tiden till. Jag skulle då vilja fråga ekonomi- och budgetministern: verkligen att kunna bemästra situationen? 24Ekonomi- och budgetministern : Att man upptäckt det fusk som givit rubrikeri tidningarna -refererade kortfattat till dem i slutet av sittanförande - är väl just ett bevis för att apparaten som sådan fungerar. Sedankan man naturligtvis alltid, som nu gjorde, försöka visa sigduktig genom att hänvisa till att man önskat flera tjänster och mera resurser.På den punkten kan vi naturligtvis hålla pä och överbjuda varandra. TommyFranzén gjorde detta i samma andetag som han sade att länsstyrelserna fått nyatjänster. Det visar, precis som själv sade. att det här är ettområde där regeringen har satsat resurser. När det giiller själva organisationen av kontrollapparatenhar jag just givit mervärdeskatteutredningen tilläggsdirektiv för att i den måndet går förbättra kontrollapparaten. Där får man också pröva den idé TommyFranzén tog upp, att kräva ett införselbevis i exportlandet, i första hand närdet gäller guld. När det gäller alla de frågor som här tarupp har alltså budgetdepartementet och övriga fackdepartement i regeringeningripit för att i tidförbättra och förstärka organisationen och om möjligt eliminera Nr 9fuskmöjligheterna. Vi har precis samma strävan - fusket kan inte tolere- den 25 (vpk): q,,, återbetalning- Om jag är duktig eller inte får naturligtvisbudgetministern ,, mervärde-tycka vad han vill om. Vad jag ville säga varatt vi. långt innan de här frågorna ekritt kom upp. i pressen ställt kravpå ökade resurser till bl. a. momsenheterna. Regeringen har gått med på en delav dem. men en hel del av de krav som länsstyrelserna ställt på förstiirkningav momsenheterna och fått riksskatte-verkets stöd för kvarstår. Den 9februari sade budgetministern i en debatt vi hade; "har vi.Tommy , problem att sprida resurser omkring oss. Jag trodde faktiskt attt. o. m. insåg att landets resurser inte tillåter alltförexpansiva åtgärder i något avseende." Detta sades med anledning av attregeringen inte tillgodosett kraven från och iden utstriickning som jag ansåg att man borde ha gjort. Men med tanke påslutorden i budgetministerns anförande hyser jag förhoppningen att regeringenvid den nuvarande beredningen i inte fortsätter på deninslagna vägen utan i stället verkligen överväger att ställa resurser tillförfogande. Budgetministern säger att de här frågorna har setts över.Det tycker jag borde ha resulterat i någonting . Att ställa resurser till förfogande för att i möjligastemån förhindra detta fusk - jag hävdade det också - måste betalasig om. Därför menar jag att det vore galet att vägra att släppatill de resurser som begärs, Anf.26 Ekonomi- och budgetministern : Herr talman! Låt mig bara säga attregeringen gav uppdraget att göra en översyn avlänsstyrelsernas medvärdeskatteenheters organisation. Det arbetet är slutfört,och vi har just fått förslagen remissbehandlade - det arbetet var färdigt den15 september. Jag vet inte om det är någon långsam hantering precis, TommyFranzén, pågår berednintien. 27 TOMMYFRANZÉN (vpk); Det omtalades ju redan i budgetpropositioneni januari vad hade gjort. Då krävde man 50 tjänster, och detorkade regeringen inte med. Om man sedan har remissbehandlat förslaget senaretycker jag det är en onödig fördröjning. Jag skulle vilja visa på ännu en omständighet när detgäller kontrollresurserna för momsen. 1 ;ir kontrollen så uppbyggd kan göra en kontroll av ett företag . var i fick vi veta att den kontrollapparatman diir har är så uppbyggd att man kan göra en kontroll av varje företag varjeår. Om sammansättningen av utredning rörande erfarenheternaav lagen om förbud mot investeringar i och Det är stora skillnader. Jag har inte ställt krav på attvi skall förbJittra vår kontrollapparat så att den blir i nivå med den danskamodellen. Men i motsats till budgetministem tror jag att en (ikning avresurserna för att skapa bättre kontroll också skulle ge större inkomster, 9§ Svar på fråga 1981/82:12 om sammansättningen avutredning rörande erfarenheterna av lagen om förbud mot investeringar iSydafrika och har frågat om jag avser attockså bereda parlamentariker plats i utredningsarbetet rörande lagen om förbudmot investeringar i och . och om svaret är nej - varför. Regeringen beslöt att göra en översynav lagstiftningen om förbud mot investeringar i och , Den Idecember 1980 förordnades justitiekanslern till utredningsman. Därjämte utsågsfyra sakkininiga. Bakgrunden till denna översyn var att underriksmötet /80 uttalade att det var motiverat att regeringen gjorde engenomgång av lagens tillänipniiig samt att denna genomgång borde bildautgångspunkt för en kartläggning av möjligheterna för att vidtaåtgärder även på andra områden såsom överföring av teknologi. Den påbörjade genomgången av Sydafrikalagen har i förstahand till syfte att belysa hittillsvarande erfarenheter och effekter av lagenbl, a, i avsikt att konstatera eventuella luckor i bestämmelserna. Medutgångspunkt från denna genomgång skall utredningen pröva möjlighetema att gåvidare med åtgärder mot som skulle kunna komplettera den svenskalagen. enligt vad jag har inhämtat, ihuvudsak varit sysselsatt med en genomgång av lagens tilkimpning. Detta arbeteär i första hand av juridisk-teknisk natur. När frågan om möjligheter att vidtaåtgärder mot på andra områden skall behandlas, avser jag att låtaparlamentariker delta i översvnen. 29GERTRUD (): Jag ber att få tacka handelsministern försvaret som är mer positivt än det hans föregångare gav mig . Växling vidmakten kan vara positivt . Den sydafrikanska regimen fortsätter att utmanavärldsopinionen. En förkrossande majoritet av FN:s medlemsstater har fördömtSydafrikas ockupation av , men nonchalerar till enfredlig lösning av Namibi;ifrågan, bar invaderat södra ,Politiska dödsdomar avkimnas fortfarande, saile inlTir FN:sgeneralförsamling för att sanktioner "är del enda språksom förstår". 1 har vi bedömt situationen i som såunik att vi har beslutat om en lag om förbud mot investeringar i ochNamibia. riksdagenhar sedan beslutat om en översyn av lagstiftningen och uttalat att mansamtidigt skall se om vi kan vidta ytterligare åtgärder. har stiftat olika lagar som kan komma attinverka också på de svenska företagens verksamhet. Bl, a, har man infört en lagom "nationella nyckelsektorer" som innebär att vissa företag måstesätta upp kommando-trupper för att försvara sig. Gruvindustrin är ennyckelsektor, och alla industrier som på något sätt ;ir kopplade till gruvornaberörs av lagen. Svenska företag som , Alfa och saker som används i gruvindustrin. SKF:s kullager används med all sannolikheti den militära produktionen. Hur är det möjligt för de svenska företagen iSydafrika att inte dras in i apartheidreginiens totalstrategi? Jag har tagit upp dessa frågor för att belysahur politiskt laddade våra relationer till är. Jag tycker också atttillämpningen av den nuvarande lagen är en i högsta grad politisk fråga.Tekniken-juridiken är medel att finna formerna för våra politiska åtgärder. Menvår avsky för politik får aldrig bli en teknisk-juridisk fråga. Detär politik, och politik är att vilja. Här är det frågan om vad vi vill. Jag vill stiilla två frågor till handelsministern medanledning av hans positiva svar. När avser handelsministern att tillsättaparlamentarikerna? Och med tanke på de svårigheter som ofta föreligger ihanteringen mellan kommerskollegium och de fackliga organisationerna vidtillämpningen av nuvarande lag kanske det också är befogat med andra direktiv.Anser handelsministern det angeläget att ge utredningen vidgade direktiv närpolitiker tillsätts, eller räcker de direktiv som finns? Om sammansättningen av utredning rörande erfarenheternaav lagen om förbud mot investeringar i och Jag tror att och jag igrunden är ense i den här frågan. Vi var också ense i utrikesutskottnär vi beslöt att hos regeringen hemställa om en sådan här översyn . Översynen består till att börja med av en mera tekniskgenomgång av lagens tillämpning, och dit hör sådana frågor somhandläggningsordningen. När översynen går in i sitt andra steg och skall prövamöjligheterna för att gå vidare med sanktioner mot , är detnaturligtvis en i hög grad politisk angelägenhet. Det är då, som jag ser detoch som jag framhöll i mitt svar. naturligt att parlamentariker kommer in iarbetet. På fråga om när vi kan fatta beslut omparlamentariker i utredningen vill jagsvara att det är min avsikt att det skallkunna ske relativt snart, förhoppningsvis . frågade vidare om direktiven förutredningen. De är allmänt avfattade och ganska korta och är också utformadehelt och hållet med utgångspunkt i skrivelse, som ju byggde påutrikesutskottets hemställan. Det innebär alltså att med de nuvarandedirektiven finns det möjligheter att behandla flertalet frågor som har anknytningtill Sydafrika-lagen. 2 protokoll 1981/82:9-10 10 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:27till utrikesutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:4yrkande I till socialutskottet yrkande 2 till socialförsäkringsutskottet /82:5 tillarbetsmarknadsutskottet 12 §Allmänpolitisk debatt (forts.) Det finns inget bättre mått på hälsan ochaktiviteten i ett lands ekonomi än sysselsättningen. Om inte nkinniskorsarbetsvilja tillvaratas, är det ett symtom på att resurser inte anviinds påett riktigt sätt. Det betyder att mer än vad som sker skulle kunna produceras,till nytta för den enskilde och för hela samhället. Det är därför både riktigt och naturligt attsysselsättningen används som det främsta måttet på tillståndet i ett landsekonomi. Debatten här i kammaren i går. liksom så tidigare,kretsade också kring våra möjligheter att klara sysselsättningen. Det ämne somjag nu tar upp igen i debatten kan därför sägas vara genomtröskat både på längdenoch på tvären. Men med varje ny dag måste vi på nytt börja diskussionen om hurvi bäst klarar sysselsättningen och bekämpar arbetslösheten. Det arbetet ochden diskussionen bör aldrig stanna av. Det här måttet, dvs. sysselsättningen och arbetslösheten,säger oss f. n. att allt inte är riktigt väl ställt med ekonomi.Alltför många människors arbetsvilja blir inte använd. Alltför mycketarbetslust, alltför många idéer får inte sitt utlopp. När 127 OOOmänniskor gårutan arbete, som . är det 127 000 människor som vi skall hjälpain i arbete eller utbildning. På den ambitionen finns ingen prutmån. Det finns ingen acceptabel gräns för arbetslösheten, heltenkelt därför att varje människas unika förutsättningar bör tillvaratas i ettgott samhälle. Varje nivå av arbetslöshet är med den inställningen för hög. måste det naturligtvis siigas att vi aldrig nårett läge där arbetslösheten en given dag är lika med noll. Vi lever i enföränderlig ekonomi. Människor är på väg till sitt första arbete eller från ettarbete till ett annat. Därför bör vi, för att få ett riktigt mått på tillståndeti landets ekonomi, också ta oss en titt på tillgången på arbete. Då måste vikonstatera att de arbetslösa har alltför få arbeten att söka sig till.Därför ligger lösningen på de här frågorna i första hand i att få till stånd enökad efterfrågan på arbetskraft. Det är också detta som är regeringens avsiktmed de ekonomisk-politiska åtgärder som föreslagits. Om vi är oroade här i förhälsan i vår ekonomi - när vi f. n. har svårt att bereda av arbetskraftensysselsättning -vad skall man då säga om hälsan i snart sagt alla andrajämförbara länders ekonomier, där arbetslösheten är både tre- och fyrdubbelt såhög som i ? Också den frågan vädrades här i kammaren i går, och jagvet invändningen när man reser den frågan: Vad hjälper det de arbetslösa iSverige att det finns miljoner i samma predikament i andra länder? Mitt svar ärnaturligtvis: Det hjälper dem inte ett dugg. Men insikten om läget i vår omvärld är nödvändig sombakgrund till en diskussion om våra egna förutsättningar och möjligheter attbedriva vår egen politik. Vi befinner oss inte på en isolerad ö. Vi har attagera i en värld som har våra problem i mångdubbel skala. Detta förhållande ärav betydelse för ekonomi, som i högre grad än många andra ländersekonomier är beroende av strategier och handlande i de stora ekonomierna. Låt mig därför-som bakgrund till diskussionen och sombakgrund till våra ambitioner och möjligheter - peka på hur illa ställt det äri de rika länderna i världen. 1 är arbetslösheten . iStorbritannien , i , i , i över 12 %och i . Jag skulle kunna hålla på länge med denna dystrauppräkning. T. o. m. i starkaste ekonomi, i , ärarbetslösheten dubbelt så hög som den svenska. Och i , som ofta lyftsfram som ett land som har lyckats, är arbetslösheten mer än dubbelt så hög somden svenska - och stiger den igen. 1 hela OECD-området har arbetslösheten stigit från 21,5miljoner människor under loppet av 1981 till att bedömas bli 26 miljoner under1982.1 EG-området har den stigit från 6,9 miljoner människor till9,1 miljoner . Varför är det på detta sätt? Beror det möjligen på ondvilja, på att politikerna i alla dessa länder saknar känsla för de arbetslösa,saknar kraft, vilja och intresse att bekämpa arbetslösheten? Nej, det skullevara en alltför generaliserande anklagelse. På olika sätt och med olikaframgång sätter man in åtgärder. Här hemma i lyfter de svenska socialdemokraternagärna fram som ett avskräckande exempel. Där sitter nämligen enriktig högerregering vid makten. Sedan lägger man ofta till att' den svenskaregeringen håller på att driva oss in i en engelsk situation. Kanske är det där som förklaringen ligger. Kanske är detbara i de länder där s. k, borgerliga regeringar styr och ställer somarbetslösheten är hög. Kanske är det så enkelt att det inte finns någrasocialister i länder där man har hög arbetslöshet. Kanske inte ens en hederliggråsosse får vara med och styra i dessa länder. Nej, ingalunda. I har socialdemokraterna suttitvid makten . Arbetslösheten är där . I har man haften socialdemokratisk förbundskansler . Arbetslösheten är där dubbeltså hög som i . I har en socialdemokratisk statsminister lettregeringen . Kommunisterna, dvs. terna, har ansvaret för arbetsmarknadspolitiken.Arbetslösheten är där mer än dubbelt så hög som i . Det är inte av skadeglädje utan med uppriktigt beklagandesom jag konstaterar att det förhåller sig på det här viset. Men jag gör det föratt försöka sticka hål på föreställningen att socialister sitter inne med denenda sanna lösningen på hur arbetslöshetsproblemen skall lösas. Orsakerna till den arbetslöshetsvåg som sköljer över industriländerna är många. I första hand beror den på att världshandelnhar råkat i olag sedan oljepriserna mångfaldigats och sedan en rad nyaindustriländer skärpt konkurrensen markant på en rad områden. De gamlaindustriländerna har att möta ny och hårdare konkurrens. Det här är inga temporära störningar, utan förhållandensom de gamla industriländerna har att varaktigt anpassa sig till. Det tar tid.Misslyckandena ärmånga. Bakslagen är legio. Ändå måste det ske. Vi komineraldrig tillbaka till 1960-talets förutsättningar för hög och stadig tillväxt. Det är i denna hårda värld som vi skall klara vår ekonomioch vår sysselsättning. Har då vi några speciella förutsättningar att klara detbättre än andra länder, eller går vi oundvikligen mot en fördubbling avarbetslösheten eller kanske rent av mot ett tre- eller fyrafaldigande som iDanmark eller ? Nej, det får inte ske. och det behöver inte ske. Vi har.menar jag. vissa förutsättningar som - rätt förvaltade - ger oss möjlighet attundvika den utvecklingen. Låt mig nämna några. har fortfarande ett gott internationellt rykte. Vihar en lång rad välrenommerade företag, som är inarbetade både i den gamla ochi den nya världen. Vi har fortfarande råvaror att förvalta och förädla. Vi harett kunnande hos arbetare, tjänstemän och företagsledare av hög internationellklass. Allt detta lyfts ofta fram. Men låt mig också peka pånågra konkurrensfördelar som mindre ofta nämns. Vi har både för arbetsgivareoch för arbetstagare starka organisationer, som kan sluta ansvarsfulla avtaloch se till att de hålls. Det är en mycket viktig faktor i konkurrensen, därleveransförmåga och tillförlitlighet spelar stor roll. Det som hände våren1980 på avtalsmarknaden skall vi anstränga oss för att göra till ett undantag. Vi har också en effektiv samhällsapparat. När beslut harfattats här i eller ute i landsting och kommuner tröskas de igenom iförvaltningen med större effektivitet än i de flesta andra länder. Vi har ettvälordnat samhälle. Det är en konkurrensfördel. Jag tror att man kan säga att det i finns enstörre politisk observans av sysselsättningen. Också det är en tillgång. Jagtycker, även när jag drabbas av kritiken, att det är en tillgång attsysselsättningen aren sä central politisk fråga. , men kanske viktigast: vi häri en omfattandeoch beprövad arbetsmarknadspolitik. Den har utvecklats successivt. Den harvarit en ovärderlig tillgång under de senaste, svåra åren. Den är en resurs attlita till också . Med den politikens hjälp har vilyckats undvika att hamna i de andra kindernas situation. Vi har t. o. m.undvikit den arbetslöshetsnivå som rådde i underden socialdemokratiska regeringens tid. står vi inför en sannolikt svårare vinter påarbetsmarknaden än . Just därför harregeringen föreslagit och beslutat om nya inslag iarbetsmarknadspolitiken och resursökningar till arbetsmarknadspolitiken. De nyainslagen och de nya resurserna kommer att spela en stor roll när vi skall klaraav arbetsmarknadsproblemen . stod det klart att punktvisa insatserinte skulle räcka till för att räta upp ekonomi. Har man i botten envikande efterfrågan på arbetskraft, måste man korrigera den ekonomiskapolitiken och komplettera den med arbetsmarknadspolitiska insatser. Därför lade regeringen fram ett omfattande paket avåtgärder . De åtgärderna har stötts och blötts utförligt,också här under gårdagens debatt. Låt mig emellertid också från minautgångspunkter stryka under att det är viktigt att de olika bitarna var för siggenomförs, därför att de hör samman. Devalveringen förstärker näringslivets konkurrenskraft.Den är redan ett faktum. Den hjälper fram tusentals jobb under det närmasteåret. Men den höjer inledningsvis kostnaderna genom högre importpriser. Därförär komplementet med en sänkt moms en logisk och nödvändig åtgärd. Utan dennakompletterande åtgärd blir inflationen högre och sysselsättningen sämre. Ettbevis för det kommer från , som har räknat fram attarbetslösheten stiger med 10 000 personer bara i detaljisthandeln om intemomsen sänks. Det är för mig en gåta hur socialdemokraterna, som värnarom sysselsättningen, med sådan vetskap kan gå emot förslaget. Om det är så inte hade vetskap om att effekterna var så stora och omfattande så har mandet ändå . och man kanske kan ta sitt motstånd under omprövning. Med den omlagda kursen när det gäller den ekonomiskapolitiken och de ökade resurserna till arbetsmarknadspolitiken har vi radikaltändrat utsikterna på arbetsmarknaden. räknar med att som enföljd av de ekonomisk-politiska åtgiirderna kommer det fram 30 000-40 000 jobb-jobb som inte hade funnits utan dessa förslag. När det giiller arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer ca100 000 människor att beredas arbete och sysselsättning iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete.