prot · G50968 · 1981-12-31 00:00:00 — Hur stor är, enligt justitieministern, en sådangodtagbar balans? Och hur lång kommer handläggningstiden då att vara? Först vill jag självfallet instämma i vad PerStenmarck säger om det tråkiga i att ha gamla mål. De olägenheter som han harmålat upp är riktiga. Och det måste självfallet vara en stark önskan att få nedhandläggningstiden. Det är nog inte enskilda mål som är problemet. Att ett ochannat mål på grund av utredningar och annat blir gammalt får man acceptera föratt rättssäkerheten skall kunna hållas på en godtagbar nivå. Men vi måstesträva efter att så att säga normala skattemål för normala människor skallkunna komma undan i en takt som är acceptabel. Som jag sade går utvecklingen i denna riktning. Jag skallbelysa det med litet statistik. Om vi bortser från fastighetstaxeringsmålen,har balansen av antalet skattemål minskat från 230 000 till217 000 och 186 000 . Till detta kommeralltså ett stort antal fastighetstaxeringsmål - över 80 000. Att de temporärtökar balansen är egentligen självklart. De uppträder ju bara vart femte ellersjätte år. Man kan inte se dem så som en återkommande företeelse, utannär man bedömer situationen måste man väga in den omständigheten att deuppträder vart femte eller sjätte år. Och antalet vanliga skattemål har alltsåsjunkit. Vad skall man nu göra för att komma åt detta onda? Jag harnämnt de organisatoriska frågorna. Vi har en ganska bra organisation, i varjefall på domstolsområdet. Vi har sagt att vi nu skall se över hela taxeringsorganisationen.Det är naturligtvis viktigt att domstolarna fungerar, men det allra bästa äratt frågorna blir avgjorda så, att de aldrig blir ett mål. Att det skall blirätt med detsamma är naturligtvis det önskemål man i första hand skall ha.Därför skall vi studera organisationen från botten. Och jag tror att vi - föratt svara på Per Stenmarcks fråga - snabbt kan vidta åtgärder röranderättelseinstitutet, vilket också justitieombudsmannen har påpekat. Därmed vill jag gå in på den fråga som ställdes angåendevad som är en lämplig handläggningstid. Det är egentligen en fråga som det äromöjligt att svara på. Min utgångspunkt är att "lämplig tid" är meddetsamma. Sedan får man bedöma. Tvistefrågor kommer att uppstå i varje system.Hur det tar, beror på frågans karaktär - det är det rätta svaret. Slutligen vill jag säga att organisatoriska frågor ärviktiga. Det allra viktigaste är nog att få ett enklare regelsystem - det gerfärre tvister och större klarhet. Den frågan vill vi också arbeta med i denutredning som vi nu har aviserat. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på interpellation 1981/82:112 om befolkningspolitiken i har frågat mig dels vadjag har att redovisa för från - och andras-5 RiksdagensprotokoU 1981/82:68-69 utredningsverksamhet, dels om regeringen överväger någraytterligare åtgärder för att stödja den svenska befolkningens överlevnad påsikt och dels om regeringen är beredd att nu ta ett samlat grepp över densvenska befolkningspolitiken. I föddes ca 114 000 barn. Antalet föddabarn har därefter minskat kraftigt under 1970-falet och nådde sin lägsta nivå1978 med ca 93 000 födda barn. En viss återhämtning inträffade under år 1979och 1980, då 96 000 resp. 97 000 barn föddes. har antalet födda barnåterigen minskat till ca 93 000. Antalet födda per 1 000 av medelfolkmängdenhar minskat från 1971 till 1980. Denna utveckling är inte unik för utankännetecknar i stort sett hela västvärlden. I länder som , , , ochÖsterrike är fruktsamheten lägre än i . har sammanställt resultaten avtillgängligt statistiskt material, de särskilda undersökningar och denforskning som bedrivits i och andra länder omkring det minskandebarnafödandet. Sammanfattningsvis kan man konstatera att dessasammanställningar inte givit några entydiga svar på vad som är orsaken tillnedgången i födelsetalen. Det sannolika är dock att den minskade fruktsamhetenorsakats av en kombination av mer effektiv födelsekontroll och minskadmotivation för barnafödande. Det är mot denna bakgrund fått iuppdrag att undersöka vad svenska familjer själva anser att det innebär att habarn i dagens samhälle. En huvudfråga som undersökningen skall ge svar på är ommånga människor upplever att det finns hinder för att skaffa sig det antal barnman faktiskt önskar sig. Undersökningens första del - intervjuer med 5 000kvinnor- har genomförts . Resultaten kommer att kunnapresenteras . Undersökningen skall kompletteras med intervjuerav män. Regeringen har, utöver uppdraget att genomföra nämnda undersökning,vidtagit en rad åtgärder för att stödja barnfamiljerna. En mycket kraftigutbyggnad av barnomsorgen har skett. Krångliga och stelbenta statsbidragsreglerför barnomsorgen har förenklats. Det statliga stödet till barnomsorgen harutvidgats till att omfatta även deltidsförskola och öppen förskola. Regler sominnebär rätt till ATP-poäng vid vård av små barn har införts.Föräldraförsäkringen har byggts ut. Ett särskilt flerbarnsstöd har införts frånden . Utredningar har tillsatts för att se över såvälflerbarnsfamiljernas som ensamföräldrarnas situation. Jag är i likhet med många andra oroad över devikande födelsetalen, framför allt om detta är ett uttryck för att samhälletinte kan svara upp till de krav som föräldrarna ställer för att ge sina barn entrygg uppväxtmiljö. Det är vår uppgift att forma samhället så att familjernahar möjligheter att fostra och vårda det antal barn de själva vill ha. I ettbra samhälle är barnen en tillgång, inte ett hinder. Barnen är vår framtid. Låtoss hoppas att SCB:s undersökning ger oss ytterligare underlag för beslut somär ägnade att skapa ett sådant samhälle. Anf.56 i (m): Tillåt mig framföra ett tack till socialministern för att hon på nytthar gjort sig mödan att - och har förflutit efter detatt vi senast diskuterade saken - ge en lägesbeskrivning över densvenska befolkningspolitiska situationen. Detär nu de första i en serie befolkningspolitiska motioner lades påriksdagens bord, och flera har därefter följt. Det är sedansocialutskottet i ett omfattande - och enhälligt - betänkande begärde attregeringen utan dröjsmål måtte överväga vilka åtgärder som - utöver denplanerade undersökningen av orsakerna till födelseminskningen - borde vidtasmed anledning av den oroande födelseutvecklingen. Beträffande den nämndaundersökningen hoppades utskottet på ett översiktligt besked före sommaren1979. Mankan nu konstatera att vr - - får ett första besked avsocialministern att hittillsvarande undersöknings:verksamhet inte givit några särskilt användbara upplysningar om orsakerna tillnedgången i födelsetalen. Kanske kan vi få litet bättre besked genom en nystudie, som möjligen kan redovisas i vår. Det är inte mycket att ty sig till. Undertiden som utredningskvarnen maler har befolkningsutvecklingen gått sin egenväg: först en viss, hoppingivande förbättring, men senast en återgång till1978 års bottennivå. Detta har skett trots att regering och riksdag - utan attavvakta materialinsamling - beslutat ett antalåtgärder i positiv riktning. Av de åtgärder socialministern nämnde - och somväl inte regeringen ensam kan tillskriva sig äran av - är det dock förmodligeningen som i och för sig kan ha hunnit påverka familjerna att sätta fler barntill världen. De två viktigaste åtgärderna, som jag ser det, är - av psykologiskaskäl - ATP-poängen vid vård av små barn och det särskilda flerbarnsstödet, ochdessa har ju inte mer än nätt och jämnt hunnit träda i funktion. Derasbetydelse ligger t. v. på det psykologiska, attitydpåverkande planet. Och detär nog där den stora satsningen måste göras. Jagvill gärna granska socialministerns svar något mera i detalj. Den utvecklingstatsrådet redovisar innebär en minskning av antalet födda per 1 000 avmedelfolkmängden med mer än en sjättedel . Det är ganskaskakande, särskilt som man kan förmoda att födelsetalet skulle ha varit ännulägre, om inte invandrarnas fruktsamhet verkat i motsatt riktning. Det ärtacknämligt att socialministern i sitt svar lyft litet på förlåten, menriksdagen skulle nog önska sig en mer utförlig redovisning från statistiskacentralbyrån, eller , av det material som f. n. finnstillgängligt. Det är, trots allt, som har beställt detta material ochsom har förväntat sig en redovisning utan dröjsmål. Vid det här laget ärdröjsmålet ganska betydande. Jag tycker nog att det är skäl att beklaga att detinte finns mer direkta metoder för återföring - eller feed-back, som det ocksåkallas - av information från regeringen till i frågor där riksdagenbegärt upplysningar i sak, men som inte har karaktären av lagstiftning ellerbudgetanslag och därför inte föranleder propositioner. tionen var ett försynt sätt att påkalla sådan informationi ett mycket angeläget - och vid det här laget ganska brådskande - ärende. Det är bra att socialministern är oroad och att hon inseratt "barnen är vår framtid". I min interpellation ställde jagemellertid också två följdfrågor, nämligen om regeringen nu överväger någraytterligare åtgärder för att komma till rätta med befolkningsfrågan och omregeringen är beredd att nu ta ett samlat grepp över befolkningspolitiken. Påde frågorna har jag inte fått något svar, och kanske finns det inget svar attge. För egen del tror jag att det finns två praktiska mål mankunde rikta in sig på. Det ena är att försöka få ned antalet aborter - de utgöri alla fall slutresultatet av mer än en fjärdedel av alla graviditeter. Detandra är att skapa förutsättningar för att så många barnfamiljer som möjligtfår råd med åtminstone tre barn. En del av familjepolitiken är självfallet av ekonomiskkaraktär. Det är sannolikt att man där måste arbeta både med direkta bidrag ochmed en eller annan form av vårdnadsersättning. Men det är också tydligt att manmåste angripa frågan skattevägen, så att skatten inte främst bestäms av hurmånga inkomsttagare familjen har utan av hur många som skall leva på inkomsten.Detta är den linje som vi i moderata samlingspartiet i vår partimotion uttalatoss för och som inte minst fru förste vice talmannen har gjort sig till tolkför. Socialministern har här nämnt vissa åtgärder som desenaste riksmötena beslutat om. Jag tror att det är viktigt att dessa och andraåtgärder presenteras som delar av ett genomtänkt, samlat program och att mangår ut med det programmet till svenska folket. ekonomiska problemerbjuderinga lätta lösningar. I kärva tider-och i tider av oro för framtidenärdet viktigt för oss alla att kunna känna stöd och sammanhållning inom familjen,inte bara den lilla "kärnfamiljen", utan den stora, gammaldagsfamiljekretiien. Uppmuntrande siffror säger att drygt hälften av alla svenskabarn träffar sina mor- eller farföräldrar minst en gång . Mormor ochfarmor utgör på flera sätt samhällets stöttepelare. behöver enpånyttfödelse av familjebegreppet och familjesammanhållningen. Familjer blirdet inte utan barn, och barn behöver familjer. och var enhälliga när de ställde sigbakom ett positivt beslut i befolkningsfrågan. Låt osshoppas att praktiska människor i alla våra partier skall kunna komma överensockså om vilka åtgärder som bäst kan övervinna de hinder för tillkomsten avmånga flerbarnsfamiljer som attityder och kostnader tillsammans reser. Under detta anförande övertog talmannen ledningen av kammarensförhandhngar. i efterlyser ett samlatgrepp över befolkningspolitiken. Jag tycker att det i detta sammanhang ärviktigt att understryka att befolkningspolitiken skall utformas så, att allabarn skall vara välkomna och bli väl omhändertagna. Detta skall vara självagrunden också för att man bildar familj och sätter barn till världen.Man skall kunna ha den förhoppningen att samhället och medmänniskor skallstödja den lilla familjen - den är ju i yåra dagar väldigt liten - så att manklarar av sin viktiga uppgift. Det är också på den grunden vi arbetar iregeringen och i med familjepolitiken - så att den blir utformad påett sådant sätt att den svarar mot dessa behov. Som jag sade i mitt interpellationssvar finns det tecken itiden som tyder på att vi inte riktigt klarat av den här uppgiften, trots allaansträngningar som varit ägnade att lösa familjens problem. Det är därför vibeställt dessa undersökningar för att få ett tydligare svar på dessa frågor. efterlyste en lägesbeskrivning, som bordegöras tillgänglig för . SCB har under pågående arbete utgivit publikationer, varavjag har två här. Den ena heter i kortform Få barn, och den andra heter Barn -behov eller börda, där det material som framkommit finns samlat. Detär alltså vår förhoppning att det material som kommer fram skall geoss ett ännu bättre underlag. Med detta som utgångspunkt skall vi bättre kunnatillfredsställa de behov som barnfamiljerna har på olika områden.Barnfamiljerna skall kunna klara det ansvar som de åtagit sig, det viktigaansvar som det är att ha barn. Jag delar också uppfattning att vi ävenmåste se detta i vid bemärkelse, att vi alla har ett ansvar för alla barn. Detmåste till en attitydpåverkan. Inte bara alla politiker utan alla människormåste göra sitt. Vi måste heU enkelt besinna att vi faktiskt är med om attforma tillvaron för varje barn vi möter. Den attityd som vi har mot ett barn -stort eller litet - och dess föräldrar ger den bild som barnet och dessföräldrar får av omgivningens syn på barn. Det är alltså ett växelspel mellanalla dessa människor, barnet och dess föräldrar, ett växelspel som måste verkai positiv anda för att barnen och föräldrarna skall kunna känna att deverkligen medverkar i arbetet att föra det här samhället vidare och på detsättet lägga en god grund för framtiden. Vi behöver helt enkelt få en ny syn på barnen. Vi måstetala om för dem att de behövs redan när de är små. De kan med sin klarsynpåverka oss men de behövs också för att det är de som är vår framtid. Med den här utgångspunkten och med de ytterligareinformationer vi får om hur vi materiellt och immateriellt kan medverka tillatt stödja barnfamiljerna för framtiden tror jag också att vi successivt kanbygga upp en familjepolitik som är ägnad att göra allt fler barn välkomna i detsvenska samhället. 58GUNNAR i (m): Det finns naturligtvis ingen motsättningmellan socialministern och mig i den här frågan. Däremot kan det hända atttyngdpunkterna i vårt sätt att se på saken ligger på litet olika ställen. Det är naturligt för socialministern, skulle jag tro, attlägga tyngdpunkten litet mer på de individuella problemen. Och det är kanskelika naturligt för mig att sefrågan som en som gäller svenska folket och dess fortbestånd och därigenom somett övergripande politiskt problem. På detta sätt upplevdes saken av dem somsysslade med befolkningspolitiken . Och jag hörde - fast jagvar ganska ung då - till dem. Även den dåvarande regeringen och sågproblemet på detta vis. Jag tror därför inte att man kan friköpa sig från denproblematiken genom att uteslutande se på familjesidan, med de önskade barnenoch allt detta som vi är fullkomligt överens om. Jag tycker att man också måstesätta in frågan i ett litet större perspektiv, och ur en historisk synvinkel. Socialministern säger att vi kan skaffa oss depublikationer som ger ut. Ja, det är klart att vi kangöra det. Men det är regeringens reaktioner på dem som jag har efterlyst. Ochjag kan inte hjälpa att jag tycker att det där saknas någonting i den härfrågan, som bara ledde fill en osedvanlig uppslutning frånsamtliga partier i . Jag hade önskat och hoppats att initiativ skulleha tagits från regeringens sida och att socialministern skulle ha varit itillfälle att säga någonting om det. Men det är tydligt att vi får väntaytterligare. Det kan hända att socialministern har större tålamod änjag har. Jag är van vid att saker skall skötas rappt. Detta med att sköta saker rappt kan faktisktockså innebära olika längd i tiden, beroende på vad frågan gäller. Sådana undersökningar som det är fråga om här ochfullföljandet av dem tar sin tid, och det har varit olika etapper i arbetet.Enligt de informationer som vi har fått har faktiskt -åtminstone beträffande vad som pågår - agerat med större skyndsamhet än vadsom är normalt. Jag vill också, herr talman, säga att när den undersökningsom nu håller på att fullbordas är färdig skall vi självfallet från regeringenssida redovisa detta för . Ytterligare en kommentar: Man kan se med oro på densituation som vi har när det gäller antalet födda barn i vårt land. Menman kan aldrig lösa det problemet, om man inte beaktar den individuellafamiljens situation. Det är ändå där barnen växer upp så det är den situationenvi måste ta ett grepp på för att få en bättre utveckling för barnfamiljerna.Någonting annat är ju infe möjligt. Sedan kan man naturligtvis diskutera i andra,mer generella termer. Men att göra situationen för barnen och deras föräldrarså positiv som möjligt är en nödvändighet, för att de barn som kommer tillvärlden i vårt land skall vara både önskade och bli väl omhändertagna. 60 i (m): I det sista somsocialministern sade vill jag varmt instämma. Där är vi helt ense. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Föredrogs och hänvisades Nr 68 1981/82:87till trafikutskottet l982 14 § Proposition 1981/82:100 med förslag till statsbudgetför /83 hänvisades till utskott enligt följande: Statsbudget för /83 medundantag för hemställan mom. 2.1 Förändringav vissa energiskatter och 3 För flera huvudtitlar gemensamma medundantag för punkt 13 Verksamheten i delegationen för datafrågor punkt 15Användningen av ADB i och punkt14 Den statliga tidskriftsut givningen .......................................... G 3 ta .............................................. H 4-5Stöd till politiska partier - BAllmän försäkring m.m. ... C 3 Bidrag till föräldraförsäkringen Bil. 9 .... Bil. B 8-10Bankinspektionen - Statens 71 Nr 68 Bil. den "' undantag för 1 februari1982 '''' Skatte- och kontrollväsen... F Stathg personalpolitik m.m. G 3 Vissinformationsverksamhet .. G 5-8 Bidrag till vissa internationella byråer och organisafioner m. m. - Exportkreditbidrag... G 9-11 Kostnader för vissa nämnder m. m. - Förberedelser för omlokalisering av statlig verk samhet............................................................................. CMassmedier m. m. punkterna C1-2 - Film sföd ................................................................................. C 3-6 - Stöd till C 7 Stödtill kulturtidskrifter KulturutskoUet C 8 på andra språk än svenska...................................................................... Konstifufionsufskoftet C 9-13Litteraturstöd - Bidrag till för verksatn heten vid Utbildningsra dio AB "....................................................................... KulturutskoUet GStudiestöd m. m..................................................... H Internationellt-kulturelltsam arbete ................................................................... medundantag för punkten D 6 hem under mom. 1 ....................................................... IIdrott och rekreation............................................... A 6Nordiska ministerrådets allmänna FEkonomiskt försvar.................. Nr 68 A 6Åtgärder i etableringsfrämjande syfte ivissa län.................................. B Länsstyrelserna m. m. i vad avser hemställans andra dels sats (s. 88) ............................. 19 och dess verk m. m D 6Riksdagens revisorer och deras 20 Räntor på statsskulden, m. m 21 Oförutsedda utgifter.............. 22 Beredskapsbudget för totalförsvaret Proposition 1981/82:101 med förslagom tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /82 hänvisades till utskott enligt följande; 15 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1981/82:9till konstitutionsutskoUet 16 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:1142-1162fill 73 1981/82:1163-1175fill finansutskottet /82:1176-1214 till skatteutskottet /82:1215-1231till justitieutskottet /82:1232-1241 till lagutskottet /82:1242-1255till utrikesutskottet /82:1256-1262 till försvarsutskoUet 1981/82:1263-1275till socialförsäkringsutskottet /82:1276 till arbetsmarknadsutskottet1981/82:1277-1287 till socialförsäkringsutskottet /82:1288-1310 tillsocialutskottet /82:1311-1339 till kulturutskottet /82:1340 och 1341till utbildningsutskottet /82:1342 till arbetsmarknadsutskottet1981/82:1343-1380 till utbildningsutskottet /82:1381-1420 tilltrafikutskottet /82:1421-1459 till jordbruksutskottet /82:1460-1484till näringsutskoUet 1981/82:1485 till arbetsmarknadsutskottet /82:1486-1497till näringsutskottet /82:1498-1539 till arbetsmarknadsutskoftet1981/82:1540-1566 till civilutskotfet /82:1567 till finansutskottet1981/82:1568 till skatteutskottet /82:1569 till arbetsmarknadsutskottet1981/82:1570 till skatteutskottet /82:1571 till näringsutskottet1981/82:1572 till skatteutskottet /82:1573 till arbetsmarknadsutskottet1981/82:1574 till skaUeutskottet /82:1575 fill arbetsmarknadsutskottet1981/82:1576 till justitieutskottet /82:1577 till utbildningsutskottet1981/82:1578 till justitieutskottet /82:1579 fill konstitutionsutskottet1981/82:1580 fill finansutskottet /82:1581 till skaUeutskottet /82:1582till lagutskottet /82:1583 till näringsutskottet /82:1584 fillcivilutskottet /82:1585 till utrikesutskottet /82:1586 tillnäringsutskottet /82:1587 till socialutskoftet /82:1588 tillsocialförsäkringsutskottet /82:1589 till socialutskoftet /82:1590 tillkonstitutionsutskottet /82:1591 fill socialförsäkringsutskoUet 1981/82:1592till näringsutskottet Nr 68 1981/82:1593 till socialutskottet den 1981/82:1594till skaUeutskottet . 1981/82:1595och 1596 till utbildningsutskottet 1981/82:1597till näringsutskottet 1981/82:1598.till utbildningsutskottet 1981/82:1599till civilutskottet 1981/82:1600till jordbruksutskottet 1981/82:1601till kulturutskottet 1981/82:1602till näringsutskottet 1981/82:1603till jordbruksutskottet 1981/82:1604och 1605 till näringsutskoUet 1981/82:1606till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:1607till näringsutskottet 1981/82:1608till utbildningsutskottet 1981/82:1609till näringsutskottet 1981/82:1610till skatteutskottet 1981/82:1611tiH civilutskottet 1981/82:1612till näringsutskottet 1981/82:1613och 1614 till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:1615till trafikutskottet 1981/82:1616till näringsutskottet 1981/82:1617till civilutskottet 1981/82:1618till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:1619till socialutskottet ' 1981/82:1620till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:1621till trafikutskottet 1981/82:1622fill näringsutskottet 1981/82:1623till arbetsmarknadsutskouet 1981/82:1624fill skatteutskottet 1981/82:1625till civilutskottet 1981/82:1626till socialförsäkringsutskottet 1981/82:1627till näringsutskottet 1981/82:1628-1648till konstitutionsutskoUet 1981/82:1649-1670till finansutskottet 1981/82:1671-1699till skatteutskottet 1981/82:1700-1707till jusfitieutskottet 1981/82:1708-1714fill lagutskottet 1981/82:1715-1726till utrikesutskottet 1981/82:1727-1729till försvarsutskoUet 1981/82:1730-1741till socialförsäkringsutskottet 1981/82:1742-1759tiH socialutskottet 1981/82:1760och 1761 till kulturutskottet 1981/82:1762till utbildningsutskottet 1981/82:1763-1781till kulturutskottet 1981/82:1782-1830till utbildningsutskottet '' Nr 68 1981/82:1831-1880till trafikutskottet den_ 1981/82:1881 till utbildningsutskottet _ 1981/82:1882-1894 till trafikutskottet /82:1895-1927 till jordbruksutskottet 1981/82:1928-1955 tillnäringsutskottet 1981/82:1956-1964 och1966-1983 till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:1984-2005 tillcivilutskottet 1981/82:2006 tillnäringsutskottet 1981/82:2007 tillutbildningsutskottet 1981/82:2008 tiUtrafikutskottet 1981/82:2009 och 2010 tillarbetsmarknadsutskotfet 1981/82:2011 fillutbildningsutskoUet 1981/82:2012 tilljustitieutskottet 1981/82:2013 fillskatteutskottet 1981/82:2014 filllagutskottet 1981/82:2015 tillcivilutskottet 1981/82:2016 tillfinansutskoUet 1981/82:2017 tillsocialutskottet 1981/82:2018 tillfinansutskoUet 1981/82:2019-2022 tillkonstitutionsutskottet 1981/82:2023 tillfinansutskottet 1981/82:2024-2030 fillskatteutskottet 1981/82:2031 och 2032 tilljustitieutskoUet 1981/82:2033 tilllagutskottet 1981/82:2034 och 2035 tillutrikesutskottet 1981/82:2036 tillförsvarsutskottet 1981/82:2037 och 2038 tillsocialförsäkringsutskottet