prot · G509100 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är helt enkelt så, att vi äröverens om en mycket viktig sak i det här betänkandet, nämligen att de småföretag som råkar i besvärliga situationer därför att större företag, som harvarit kunder till dem, inte gör rätt för sig, inte betalar sina skulder, villvi på alla sätt stödja. Det har vi också markerat genom att ange olika åtgärder- kreditgivning osv. - som kan vidtas. Vi har vidare påpekat att utredningar redan sysslar meddessa problem. har för länge sedan lagt fram ettbetänkande som innehåller en rad förslag till konkreta åtgärder. Det var inteheller så länge sedan regeringen begärde en översyn av lönegarantin. Det ärjust den StatUga lönegarantin som de som väckt motion 720 vill utvidga.Slutsummeringen bUr alltså att det redan pågår en utredning och att vi snartfår ett utredningsmaterial med förslag till behövliga åtgärder. I det läget harjag mycket svårt att förstå att det skulle behövas ytterligare en utredning, isynnerhet som vi gång på gång från borgerligt håll får höra att vi har nog medutredningar i detta samhälle. En hel del av dem som pågår skulle i ställetläggas ned. Som så ofta görs från borgerligt håll försöker ocksåMartin sätta den stora stygga staten i motsats till den lilleföretagaren. Jag måste tydligen påminna om att den stora statenbestår av många små skattebetalare. Vi kan inte finna det rimligt att i ensituation med stora underskott, med restförda skatter på ,tillåta ytterligare försämringar i vår ekonomi genom att släppa efter på förmånsrättenför skatter. Det finns alltså skäl att hålla fast vid dem för att upprätthållanågon skattemoral i detta land. 112MARTIN () replik: Vi har att ta ställning till två motioner somutskottet har bedömt som mycket viktiga. Den ena av dem har t. o. m.remissbehandlats, varvid ganska fylUga yttranden har inkommit. Åtskilligaremissinstanser har sagt att de frågor som tas upp bör prövas. Vi skall komma ihåg att ingen i utskottsmajoriteten haryrkat att motionen av m. fl. helt skall bifallas, I denyrkas på förslag till avskaffande av förmånsrätten för stats och kommunsfordringar å skatt och allmänna avgifter. Vad vi diskuterat är således om detär rimligt att pröva om det finns anledning att ändra nuvarandeskatteprivilegium, vilket våra grannländer tog bort . På1960-talet ansåg åtskilliga remissinstanser att det skulle tas bort, och såanser flera remissinstanser också . Vi iutskottsmajoriteten har inte betraktat ett sådant avskaffande som en självklarhet,utan vi har uttalat att det finns anledning att pröva frågan. BengtSilfverstrand ondgör sig över de utredningar som pågår och över dem som hanpåstår att vi begär. Det senare är inte rikfigt. Det går bra att läsa innantilli betänkandet att vi hänvisar till en utredning som arbetar med en av de frågorsom tas upp i nämnda motion och en utredning angående royalties, som en enigriksdag begärde . Det är således inte fråga om att tillsättaytterligare en utredning. Jagförstår inte hur läser utskottsbetänkandet. Det är faktisktbara texten på en och en halv sida som inte socialdemokraterna står bakom.Bengt Silfverstrand talar om den stora stygga staten. Men det är inte fråga omatt vara stygg. Vad det handlar om är vad som är lämpligast och bäst ursamhäUssynpunkt, ur företagsamhetens synpunkt och därmed ur sysselsättningssynpunkt,regionalpolitisk synpunkt osv. Vifrån utskottsmajoriteten kan inte finna det rikfigt att helt avvisartvå motioner som tar upp väsentiiga och aktuella frågor, utan vi anser detväsentligt att gör ett positivt uttalande om vikten av att förutsättningslöstpröva dessa frågor. Förmånsrättvid konkurs m. m. 113 BENGTSILFVERSTRAND (s) replik; De problem som motionärerna, i båda motionerna, tar upp när det gälleratt förbättra skyddet för småföretag som kommer på obestånd på grund av attkundföretag har råkat i konkurs, är vi också angelägna om att lösa. Vi utgårdels från de möjligheter som redan finns, dels från de förutsättningar som kanförbättras genom att det finns utredningsmaterial. Därför tycker vi att det ärganska onödigt att än en gång påpeka att det behövs en översyn. Det räcker välatt, som vi säger i reservationen, hänvisa till företagsobeståndskommittén ochtill den nu begärda översynen av lönegarantin. har två gånger hänvisat till att man i de nordiska länderna har slopatdenna förmånsrätt. Det kan då vara angeläget att också helt stillsamt påpekaatt man i har ett betydligt effektivare indrivningsförfarande än vi hari . Slutsatsen blir alltså att man kanske i har mindre behov avatt ha kvar förmånsrätt för skatterna. Detär också värt att nämna , eftersom de internationella jämförelsernatydligen är intressanta på borgerligt håll. Myndigheterna i exempelvis varje konkurs som ett förmodat brott och låter automatisktgöra polisutredning. borde väl känna till att man inte har vågatgå så långt i vårt land, trots att vi har påpekat behovet av attskärpa reglerna och näringsförbudet. Vihar alltså i sak varit överens om att vi skall stärka de små företagensställning just i dessa avseenden när det gäller konkurser. Men vi behöver inteytterligare betunga ett redan tyngt utredningsväsende för att komma till rättamed dessa problem. Förmånsrättvid konkurs m. m. 114 ()replik: Motionerna tar upp problem och anvisar vissa vägar. Frånutskottsmajoritetens sida anser vi att de vägarna bör prövas, till skillnadfrån socialdemokraterna, som säger att syftet i motionerna inte kan tiUgodosesgenom ändringar i den lagstiftning som motionärerna hänvisar till. Socialdemokraternahänvisar i stället till andra åtgärder, dock utan att ha något annat förslag änatt helt enkelt skall avslå de båda motionerna. Detta finner vi inteskäUgt, utan vi finner att det är rimligt att man allsidigt prövar dessafrågor. Vadgäller skatteindrivningen i olika länder har jag inga uppgifter om det. Jagkonstaterar bara vad vi har varit ense om vid utskottsbehandlingen, nämligenatt förmånsrätten för skatter har avskaffats i och . Omvi i utskottet tar allvariigt på en motion händer det ofta att denremissbehandlas så att vi skall få synpunkter. Efter att ha hört en radremissinstanser, varav åtskilliga anser att frågan bör prövas allsidigt, voredet förvånande om vi skulle föreslå att avslå motionerna och att dealltså inte skulle föranleda någon åtgärd. Jag tror att socialdemokraterna ochvi har olika grundsyn vad gäller dessa båda motioner. Vi vill finna vägar somgör att de mindre företagarna, som är underleverantörer eller underentreprenöreri konkurs, skall känna att deras ställning är säkrare än den är f.n. Jag hoppas att den allsidiga bedömning av dessa frågor som skall ske,med hänsynstagande till både skattemoral, skatteindrivning och de mindreföretagarnas ställning, skall resultera i förslag som är till nytta, så tillvida att vi undviker aUtför svåra följder då det gäller konkurser och därmedskapar bättre förutsättningar för företag och underleverantörer att klara sigsedan större företag har gått i konkurs. som gersysselsättning är väldigt viktiga, och vi bör därför på olika sätt försökagynna sådana. Andrevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 115 (): Jag skall kort beröra frågan om en utvidgning av lönegarantin vidkonkurs sådan den aktuaUseras i motion 720. Detvar riksdag som, i enUghet med proposition nr 20, beslöt att införaett garantisystem för sådana löne- och pensionsfordringar som har förmånsrättvid konkurs. Det beslöts vidare att denna reform skulle finansieras genom ensärskild arbetsgivaravgift. Detvar starka sociala skäl som talade för att man skulle trygga arbetstagarnasrätt att få ut intjänad lön, när arbetsgivaren kommit på obestånd. I dessaavseenden har det i de politiska partierna varit samstämmiga uppfattningar. är det inte baraarbetstagare som drabbas vid t. ex. konkurser. andra grupper som drabbas, och i vissa fall drabbas myckethårt ekonomiskt, exempelvis underentreprenörer och underleverantörer. Dessagruppers situation beaktades inte vid lönegarantireformens genomförande 1970,och någon ändring till det bättre har heller inte skett. Det föreligger en betydande likhet mellan de fordringarsom löntagare har vid en konkurs och de fordringar som t. ex. enunderentreprenör har. Såväl löntagaren som underentreprenören och hansanställda har genom sina arbetsinsatser tillfört konkursboet ekonomiska värden. Det är otillfredsställande att underentreprenörers ochunderleverantörers trygghetsproblem har lämnats obeaktade på det här sättet. Dessa frågor och problem har jag tillsammans medmedmotionärer aktualiserat vid fem olika riksmöten. Vi har anhållit omutredning av och förslag om en utvidgning av systemet med lönegaranti vidkonkurs. Vid de tre senaste tillfällena - 1974,1975/76 och nu1981/82 - har det varit ledamöter från fyra partier som varit medmotionärer. Vid tidigare års behandling av dessa motioner har man bl,a, uttryckt förståelse för syftet som låg bakom motionerna, nämligen att det ärönskvärt att begränsa verkningarna av en entreprenörs konkurs, så att inteockså underentreprenörer, till följd av utebliven betalning, kommer på obestånd. Med olika motiveringar har man dock vid tidigare riksmötenavstyrkt motionerna. har emellertid lagutskottet och dess majoritetglädjande nog gått oss motionärer till mötes genom att heinställa att riksdagenskaU ge regeringen till känna vad utskottet anfört om en översyn av reglerna omförmånsrätt vid konkurs och om den statliga lönegarantin. Reservanterna är i långa stycken ense med majoriteten iutskottet och stöder bl, a, uppfattningen att det är en angelägen uppgift förstatsmakterna att pröva i vilken ordning de små företagens ställning skallkunna förbättras, när ett stort företag går i konkurs. Vidare utgår reservanterna från att den utredare somregeringen tillkallat i hithörande fråga även kommer att pröva denföreslagna utvidgningen av lönegarantin, om detta under utredningsarbetetskulle visa sig vara påkallat. Det hade varit ett gott stöd i en angelägentrygghetsfråga, om också reservanterna hade anslutit sig till det sommajoriteten vill ge regeringen till känna, eftersom det i långa styckenöverensstämmer med vad de syftar till. En tveksamhet som följt denna fråga är att enutvidgning av lönegarantin och ett införande av förmänsrätt i viss utsträckningför underentreprenörers och underleverantörers fordringar vid konkurser skulleföra med sig svåra gränsdragnings- och utredningstekniska problem. Eftersom reservanterna har hakat på detta och särskiltbetonat det, vill jag fråga vari dessa svåragränsdragnings- och utredningstekniska problem består. En annanfråga som jag skulle vilja ställa och som jag själv har fått av Förmånsrätt vid konkurs m. m. Förmånsrättvid konkurs m. m. kollegeroch småföretagare som oförskyllt drabbats av olika konkurser är; Varför har maninte tidigare mer aktivt sökt rätta till denna orättvisa, då man i vårt samhällei övrigt har en ständig strävan att ge alla grupper socialt skydd och trygghet? Anf.116 (): Jag fick en fråga av , som jag gärna skall besvara. Hanundrade vari gränsdragningsproblemen består. Det är faktiskt mycket enkelt attsvara. Om man genomför generella skatteeftergifter, hjälper man också företagsom drivs mindre ansvarsfullt med avseende på skattskyldigheten. Vi villförhindra att det välbehövliga stöd som vi ger fill de seriösa företag som OlleEriksson pläderar för - där är vi alltså överens -också kommer icke förtjäntaföretag, som mer eller mindre har planerat konkursen, till del. Det är därförvi hänvisar till att det redan finns en begäran om översyn av den statiigalönegarantin. Eftersom en sådan utredning inom skall tillsättasav regeringen är och motionärerna på den punkten redantillgodosedda. Då finns det ingen anledning att lagutskottet ytterligare engång begär samma översyn. I sak är vi alltså överens. Det stöd som OlleEriksson efterlyser från reservanterna har han redan i sak. Vi delaruppfattningen att seriösa företag skall ha ett skydd när de oförskyllt kommer iobeståndssituationer. Anf.117 (): Det är lätt att säga, , men detta är svar, som mångadrabbade inte är nöjda med. De har inget skydd . Det har senast alla desom har drabbats av Vänerskogskonkursen fått erfara. Det utredningstekniska problem jag hänvisade till föreliggerinte . När vi 1971 och 1972 motionerade i de här frågorna fanns de däremot.Då anhöll vi motionärer om att lönegarantin skulle gälla fullt ut. Den skulleskydda även underentreprenören och företagaren själv. Den skulle också skyddamaterialdelen. Men efter 1974 har vi motionärer hemställt om att endastunderleverantörens anställda skall omfattas av den statliga lönegarantin. Detär bara den biten det gäller, och då är det inget utredningstekniskt problem.Varje företag kan omgående ta fram det som innefattas av lönedelen. Tar vidäremot med materialdelen bUr det genast mycket svårare. Då kan jag förstå attdet uppstår utredningstekniska problem. 118 BENGTSILFVERSTRAND (s): Om inte är nöjd får han faktiskt gå till den borgeriigaregering som ligger och trycker på ett utredningsbetänkande somföretagsobeståndskommittén har lagt fram. Där föreslås precis de åtgärder somOlle m.fl. har begärt, nämligen att man skall ta hänsyn tillsysselsättningen och göra arbetsmarknadspolitiska bedömningar i de fall dåunderentreprenörer och underleverantörer råkar på obestånd. Alla de sakligamotiveringar som finns understryker företagsobeståndskommittén och föreslårregeringen att lägga fram förslaget. frågan: Varför, OlleEriksson, har den regering vari eget parti Nr 100 Översyn av reglerna om godtrosförvärv ingår inte tagit ställningtill företagsobeståndskommitténs förslag? Hade man gjort det hade behövt motionera ytterligare en gång. Jagförstår inte varför ni förbiser de problem som skulle uppstå om man gick frammed generella åtgärder. Vi vet ju att vi har problem med skatteindrivningen.Det vill väl inte förneka. Skall vi eftersätta kampen motekonomisk brottslighet? Hur skall ni kunna förhindra en utvidgning avkonkurserna och den ekonomiska brottsligheten om ni avskaffar skatteprivilegierna?Det skulle vara intressant att få svar på den frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemstäUan bifölls med 155 röster mot 154för reservationen av m.fl. 17§ Översyn av reglerna om godtrosförvärv betänkande 1981/82:20 om översyn av reglerna om godtrosförvärv. 119 (): När en person i god tro har köpt stöldgods uppstår frågan: Skall dennaperson anses vara ägare och för alltid få behålla egendomen eller skall denursprunglige ägarens skydd stärkas? har det både ipressen och på olika föreningsmöten framförts många opinionsyttringar för denuppfattningen, att den ursprunglige ägarens rätt borde stärkas och att nugällande lagstiftning borde bli föremål för en översyn och ändring. Detta kravhar också förelagts i form av en motion, som avgavs under denallmänna motionstiden . Motionen behandlades såväl i lagutskottet som ijustitieutskottet. Båda utskotten föreslog att en utredning skulle tillsättasför att utröna förutsättningarna för en ändring av gällande ordning, ochutskotten skrev att utredningen borde ske utan dröjsmål. Regeringen tillkalladeockså en särskild utredare. Vihade förväntat oss att utredningstid skulle vara tillräcklig i dettafaU och att vi , under vårsessionen 1982, skulle få tillfälle att behandla enproposition eller i varje fall studera utredningsmannens förslag. På dennapunkt har vi blivit mycket besvikna. konstateras att utredningen påbörjadesitt arbete först och att något förslag inte kan förväntasförrän . Vad anledningen kan vara till att det dröjde innanutredningen påbörjade sitt arbete är för oss obekant, men vi anser att så långutredningstid som skisseras i denna fråga inte är försvarbar. Under tidenfortsätter den allmänna debatten, och kraven på en förändring av gällandelagstiftning växer i styrka. Den socialdemokratiskagruppen i lagutskottet har mot den här bakgrun- Översyn av reglerna om godtrosförvärv den i enmotion krävt att utredaren skall få i uppdrag att med förtur läggafram förslag till nya bestämmelser om godtrosförvärv av stöldgods. Majoriteteni lagutskottet har inte ansett sig kunna tillstyrka vårt mycket rimliga krav,vilket är svårt att förstå. Genom att både lagutskottet och justitieutskottetoch en enhällig riksdag ställde sig bakom kravet på utredning fanns här ettutsökt tillfälle för utredningen att visa prov på handlingskraft, vilket i höggrad hade ökat folks förtroende för politiken. Den chansen har missats. Jag yrkar bifall till reservationen. 120JOAKIM OLLEN (m): Principen om exstinktiva godtrosförvärv -alltså att en godtroende förvärvare under vissa omständigheter kan bli ägaretill en sak, trots att överlåtaren inte hade rätt att överlåta saken - är djuptrotad i svensk rättstradition. Det hindrar inte att den rättsprincipen harvarit mycket omdiskuterad , I själva verket fördes i riksdagenredan på 1870-talet en intensiv debatt om huruvida principen borde gälla ellericke gälla - det gällde då framför allt kreaturshandeln. Men principen har fåttfortsätta att gälla, trots att det sä sent som 1965 fanns ett lagförslag på dethär området. Det stupade bl, a, på att man inte kunde få nordisk enighet kring enlagstiftning. finns det en utredning och en utredningsman sombehandlar den här frågan. Utredningsmannen har meddelat att utredningen skallvara klar . Det tog litet tid innan den kom i gång därför att detvar problem med att få sekreterare och med en del andra praktiska saker, men nukommer ett förslag snart att läggas fram. Det räcker inte försocialdemokraterna, trots att den här frågan faktiskt har varit aktuell underdet halvsekel som socialdemokraterna regerade landet. Det räcker alltså inteatt ett förslag kommer inom loppet av . Jag tycker detta är litetförvånande, milt sagt. Till yttermera visso är det så att denna fråga faktisktär ganska komplicerad. Jag skulle gärna vilja ställa en fråga till LennartAndersson. Låt oss tänka oss att en person går till en affär vid torgoch handlar en sak. Detta sker på ett fullkomligt normalt sätt, och personenhar inte anledning att misstänka vare sig det ena eller det andra. Om det iefterhand visar sig att den inköpta saken en gång i ett skedehar varit stulen, är det då utan vidare självklart att personen, som helt i godtro och intet ont anande köpte den i affären, inte skall fä behålla den? Det här området är icke så där alldeles enkelt. Jag trorinte att man skall rusa åstad och utan att tänka sig för begära lagändringar.Socialdemokraternas inställning på den här punkten tycker jag inte precisvittnar om att man har bättrat sig när det gäller omsorgen om en lagstiftningsom verkligen är genomtänkt. Men, herr talman, det mest anmärkningsvärda medsocialdemokraternas förslag och reservation på den här punkten är faktiskt det,att den utredning som sitter har att direkt ta upp de problem sommotionärerna berör. Utredningen heter ju Utredning för att se över gällandeordning i fråga om godtrosförvärvav stöldgods, m, m. Att begära att den här frågan, dvs, frågan omgodtrosförvärv av stöldgods, skall tas upp med förtur är detsamma som attbegära att utredningsarbetet i allt väsentligt i sin helhet skall tas upp medförtur. Detta är enUgt min uppfattning en mycket konstig ordning. Det här kan jag inte betrakta som någontingannat än en ganska meningslös demonstration från socialdemokraternas sida, ochdet finns god anledning för att följa utskottsmajoriteten, till varshemställan jag yrkar bifall. Översyn av reglerna om godtrosförvärv 121LENNART (): En mycket kort replik! har tydligen inte observerat attuppfattningarna hos den allmänna opinionen har förändrats mycket påtagligtunder i den här aktuella frågan. Om frågar folk i allmänhetvad de anser får han helt andra svar än vad han fick i början av1970-talet. Det upplevs som en mycket angelägen sak att få en lagändringtill stånd, och det är det kravet vi har fört fram. 122 (): Det kanske inte är så där alldelessjälvklart, eftersom inte svarade på det exempel jag gav. Jagtycker att detta exempel ganska klart visar att frågan inte är så alldelesenkel. Det är lätt för folk att tycka - det kan vi tycka här i kammaren också -att den som blivit bestulen på en sak och sedan kan konstatera att den sakenhar köpts t. ex. av någon nere på bör ha sin rätt. Men i de merkomplicerade situationer som jag talar om är frågan inte utan vidare självklar,t. ex. om man går in i en affär och på ett helt normalt sätt handlar en sak,som blivit stulen. Det är inte utan vidare självklart att densaken inte skall kunna bli föremål för godtrosförvärv. Det tror jag också attfolk tycker. 123 (); Vid den här sena tidpunkten tycker jag attdet är överflödigt att och jag för en längre akademisk debatt omdetta. Både han och jag vet mycket väl att lagstiftning på den härpunkten skiljer sig från många andra länders lagstiftning. När det går bra iandra länder, kommer det säkerligen att gå bra även här. Överläggningen var härmed avslutad. Vid votering genom rösträkningavgavs 154 röster för utskottets hemställan och 154 för reservationen avLennart m. fl. Kammaren beslöt med 154 röster att betänkandet skulleåterförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för att ärendet skulle avgörasomedelbart genom lottning. Nr 100 18 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgon- den 8"sammamräde. Jag får meddela att påmorgondagens föredragningslista uppförs dels trafikutskottetsbetänkande 16 främst bland två gånger bordlagda ärenden, dels därefter det i dagbordlagda ärendet skatteutskottets 20 §Kammaren åtskildes .