prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — ordningatt medverka till att kollektivanslutningen avskaffas, så att sompartimedlemmar registreras endast personer som individuellt begär inträde ipartiet. Jag hemställer om bifall till detta yrkande. 6 (): Uppställningen tycks vara densamma som denärmast föregående åren. Liksom då går huvudskiljelinjen mellan ochoss alla andra. kräver en lagstiftning mot kollektivanslutning.Vi andra motsätter oss detta. har med som enklippa stått fast i detta motstånd. Däremot har varit någotvacklande. Det har varit motståndare till lagstiftning på området. Förnågra månadersedan verkade det emellertid som om det hade bytt ståndpunkt. Närfrågan kom upp i visade det sig emellertid attfolkpartisten röstade emot lagstiftningslinjen. Jag hoppas att denna linje, somockså stödde , skall samla riksdagsgrupp. Detvore nämligen mycket förvånansvärt om partiet, som betraktar sig självt som ettliberalt parti, skulle medverka till den lagstiftning som det här gäller.Eftersom ibland framställer sitt parti som liberalt, ja t. o. m.ännu liberalare än , är det också förvånansvärt att moderaternadriver lagstiftningslinjen. Man brukar i detta sammanhang åberopa två paragrafer iregeringsformens andra kapitel. Den ena är 2 §. Enligt denna är medborgarnagentemot det allmänna skyddade mot bl. a. tvång att "tillhöra politisksammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avsesi första meningen". I denna talas om att varje medborgare - fortfarandegentemot det allmänna - är skyddad mot tvång att ge till känna sin åskådning ipolitiskt, religiöst, kulturellt eller annat hänseende. Denna paragraf kan intetillämpas. När en fackförening ansluter sig kollektivt till en arbetarkommunföreligger inget tvång. Den enskilde har reservationsrätt. Det talas också helatiden om "det allmänna". 1 samma kapitel tillförsäkras också varjemedborgare gentemot det allmänna bl. "föreningsfrihet: frihet attsammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften". Det finnsett enda undantag från detta. Det har citerat inför kammaren.Uppenbarligen kan inte fackföreningar betraktas som militära organisationer,och inte heller i övrigt är paragrafen tillämplig. Det står klart att vill inskränkaföreningsfriheten i . Det strider mot våra bästa svenska traditioner attreglera föreningarnas verksamhet genom att exempelvis föreskriva formerna förmedlemmarnas anslutning. Det öppnar också kusliga perspektiv. Vi som ärengagerade i de svenska folkrörelserna borde samfällt avvisa varje tanke pålagstiftning. gäller detfackföreningarnas rätt att ansluta sig till det socialdemokratiska Nr 29 partiet via arbetarkommunerna. kan det gälla formerna för Onsda"en den medlemskap i t. ex. eller lOGT-NTO. Nejet till |i. novembei' 19SI lagstiftning har en mycket stor principiell betydelse. Man behöver här inte spetsa till det och ställa motvarandra medlemmar- yjssu Det står i reservationen av m. :"Utnyttjande av denna innebär dock att vederbörande tvingas röja sinpolitiska uppfattning." Och i reservationen av m. fl. heter det:"Reservationsrätten för den enskilde förändrar ingenting i dennademokratiskt grundläggande frÅga: Den tvingar den enskilde att offentligtavslöja vilket parti vederbörande inte vill tillhöra." Detta är fel. Vad man anmäler är att man inte vill ingå ikollektivanslutningen. Det kan bero på att man tidigare varit ansluten tilldet socialdemokratiska partiet eller av principiella skäl inte önskar vara medom en kollektivanslutning. Man kan alltså inte av en sådan reservation draslutsatsen att vederbörande är emot socialdemokratin. När det sedan gäller att göra ett uttalande frånriksdagens sida är det självklart att detta kan ske i skilda ämnen, men manmåste då skilja mellan sådana uttalanden som avser statliga organ och sådanasom vänder sig till fria självständiga sammanslutningar. I kraft av den föreningsfrihet som lagen garanterarbestämmer föreningarna själva sina verksamhetsformer, däriblandanslutningsformerna. Fackföreningsrörelsen och socialdemokratin har att prövasina samarbetsformer utifrån sina egna uppfattningar och värderingar,självklart inom lagens råmärken. Givetvis skall man lyssna till vad politiskamotståndare har att säga, och det gör man inom socialdemokratin. Men derasuppfattningar får inte bestämma organisationsformerna. Inte heller skall vi socialdemokrater försöka påverkaanslutningsformerna till , eller vpk, inte ens genomuttalanden i . nämner jag inte i detta sammanhang-de ivrarju för en lagstiftning på området, och då utgår jag ifrån att de inget har attinvända mot att deras organisationsformer regleras av . Jag har mött fackföreningsmän och socialdemokrater somvarit motståndare till kollektivanslutningen, men jag har aldrig träffat någoninom LO eller SAP som ansett att frågan om fackföreningarnaskollektivanslutning skall avgöras av den svenska . Anslutningsformerna är f. n. föremål för överväganden. Detpågår en försöksverksamhet. En enhällig socialdemokratisk partikongress harbeslutat att denna försöksverksamhet skall fortsätta ännu en kongressperiod. DanielTarschvs vill ha ett beslut under det närmaste året. Nr 29 honom att jag inte kan föreställamig att det socialdemokratiska partiet kallar Onsdi"en i\cu '" "'§0" extra partikongress för att vara DanielTarschys till viljes. ISnovember 1981 ''" ingen möjlighet att påverka inkallandet av en socialdemokratisk partikongress-det förutsätter medlemskap i det socialdemokratiska partiet. Vissauniiidlavs- Något beslut blir det såvitt jag förstår inte. ställde en fråga som han ansåg att jaginte hade svarat på . Frågan har faktiskt ställts i samtligadebatter jag har deltagit i. Lika regelbundet har jag svarat. Troligen har intesvaret varit tillfredsställande från folkpartistiska, moderata ochcenterpartistiska utgångspunkter, men det är en annan sak. Frågan löd: Vad är det för fel med att den enskilde avgörvilket parti han skall tillhöra? Det är inget som helst fel i det. Men det ärinte heller något fel i att en fackförening ansluter sig till detsocialdemokratiska partiets arbetarekommun på platsen, om det finns enmajoritet för detta och man har en fungerande reservationsrätt. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 7 PER () replik: Några kommentarer till . För det första: Man behöver inte spetsa till det helagenom att ställa föreningarnas rätt gentemot medlemmarnas, säger . Nej, det förstår jag att inte vill göra. Men detär precis det som kollektivanslutningen ute på de enskilda arbetsplatsernafaktiskt innebär. ställer sig på föreningarnas,organisationernas, de starkas sida. men han har ingenting till övers fördeenskilda medlemmar som känner sig trakasserade, som inte vill avslöja sinaåsikter. Vi moderater ställer oss i det valet på den enskilde medlemmens sida. För det andra: Reservationsrätten kan ju alltid utnyttjas,säger . Man bör, säger han, av reservationen inte draslutsatsen att den som reserverar sig inte är socialdemokrat. Nej, i teorin harHilding naturligtvis alldeles rätt i det - man kan ju reservera sigav vilket skäl som helst. Men i praktiken visar det sig att de människor somreserverar sig mot besluten i de enskilda fackliga organisationerna löper enöverhängande risk att trakasseras för sin reservations skull. måtte väl läsa tidningar lika väl som vi. Han måtte väl höra devittnesbörd från arbetsplatserna som ständigt tränger sig in också iriksdagshuset, att det i praktiken inte går att reservera sig av dessaallehanda andra skäl som antyder. En reservation är inormalfallet liktydig med en bekännelse: jag är inte socialdemokrat. Denbekännelsen skall ingen människa behöva göra offentligt. För det tredje: Ett riksdagsuttalande, säger , är i detta fall bara ett uttalande från socialdemokratins politiska motståndare, så det är inte mycket att bry sig om. Så kan man säga om ett parti eller en enskild grupp gör uttalande i den öppna debatten. Men i detta fall är det faktiskt fråga om att riksdag, landets högsta beslutande organ, sju gånger har uttalat ' att den typ av anslutning somsocialdemokraterna tillämpar strider mot det fria,öppna och demokratiska samhällets grundläggande regler. Men för Nr 29 är alltså ett riksdagsuttalande bara ett uttalande från en Onsdnfipn \p politiskmeningsmotståndare som socialdemokraterna struntar i. Det är iQnnvpmh 1Q81 betecknandeför syn på arbete och uppgift. Det är ytterligt beklaeliet. , , Vissa gnindlags- För detfjärde: har inte träffat näaon inom LO, säeer r <, j ' B ' e jiagoi in. han, somär för att man skall lagstifta mot kollektivanslutningen. Det förvånar migfaktiskt inte alls. träffar säkert bara dem i LO som - ilikhet med alla socialdemokraterna på den som just harhållits-stöder den typ av kollektivanslutning som socialdemokraterna nu talarsig varma för i . För det femte: För oss moderater är den enskildesintegritet och åsiktsfrihet så viktiga att vi inte kan acceptera någonhandfallenhet när det gäller att sätta kraft bakom orden. Den än-slank-han-hit-än-slank-han-dit-strategi som vissa vill följadrabbar ytterst de kränkta, trakasserade och hukande människor som då även ifortsättningen tvingas dras med kollektivanslutningens alla konsekvenser. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen. 8 () replik: Det blir lätt såkonstitutionsutskottsledamöter emellan att de i debatterna återgår till vad somär alla grundlagsfäders bibel, nämligen regeringsformen. I sitt inlägg berördeHilding 2 kap. 1 § om de grundläggande fri- och rättigheterna därmedborgaren tillförsäkras yttrandefrihet, informationsfrihet,demonstrationsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet. I dagens är medborgaren väl skyddad emot detallmänna. Men medborgaren har inte samma skydd mot dem som ibland sätter sig idet allmännas ställe. De gör det på det sättet att de till det yttersta riderpå den föreningsfrihet som är fastlagd i vår grundlag och fattar beslut som gårenskilda medlemmars övertygelse emot. ägnade åt att tala omvilken tillgång reservationsrätten är. I teorin låter det bra, HildingJohansson, men i praktiken går det till på ett annat sätt. Jag tror att fler änjag av kollektivanslutningskritikerna har fått uppleva följande. En personbesöker en eller ringer upp en och talar om hur det gick till när vederbörandeförsökte reservera sig mot kollektivanslutningen. var det någonsom dök på honom eller henne på jobbet och sade: Jaså du, du är borgare, din-och så några här onämnbara ord. Det är så det går till. Trakasserierna finns där, och det är förklaringen till attmånga tiger och lider. Man reserverar sig inte, men man tycker illa omkollektivanslutningen och man underlåter inte att , månatligen, iblandnästan , underrätta sina folkvalda,representanter om vad man tycker,och man ställer krav på att vi skall göra någonting åt det här. Jag väntarsvar på mina frågor, . 2 protokoll 1981/82:29-30 Nr 29 Anf. 9 () replik: Q j j Herr talman! harrätt i att jag inte är medlem i det 18november 1981 socialdemokratiska partiet. Men tiotusentals folkpartister, moderater, centerpartister och kommunister är medlemmar i det socialdemokratiska Vnsaanindlaos- partiet, och det är just därför vi för den här debatten. fråQor in ni Det är hårresande, tycker jag, närjag hör tala om att det finnsen fungerande reservationsrätt och att det inte utövas något tvång. Men detfinns ju otaliga vittnesbörd om att det utövas tvång, att det förekommertrakasserier. Och det finns inte bara vittnesbörd i mängder, utan det finnsvetenskapliga undersökningar där det klart konstaterats att ett mycket stortantal medlemmar i icke är socialdemokrater, icke skulle ha velat varamedlemmar men har tvångsanslutits. Läs professor undersökning av 50 fackligaavdelningar eller läs undersökningar av Metallavdelningarna, därdet framkommer att ungefär hälften av medlemmarna inte vet om att de äranslutna. Hur kan man reservera sig, , om man inte vet om är medlem i partiet? Det är ju fullkomligt nonsens att tala om enfungerande reservationsrätt. Jag blir närmast bedrövad när jag hör att vårt motstånd mot kollektivanslutningen kommer att leda till att manså småningom ställer krav på lOGT-NTFoch på . Jag trodde attHilding visste mera om dessa organisationer. Det är faktiskt inte såatt lOGT-NTF tillämpar kollektivanslutning till något politiskt parti eller attden som är medlem i plötsligt kan upptäcka att han harblivit ansluten till ett politiskt parti. Så fungerar inte dessa folkrörelser. Huvudskiljelinjen, säger , går mellan åena sidan och å andra sidan och . Nej,inte alls. Huvudskiljelinjen i denna debatt går mellan dem som försvararkollektivanslutningen - och en grupp inom hans parti - ochdem som anser att detta är en ovärdig och felaktig form av anslutning, dvs.alla de övriga partierna plus en betydande andel av medlemmarna i HildingJohanssons eget parti. Det är där huvudskiljelinjen går. det är där debattenförs. Jag tycker, herr talman, att det är betecknande att närsocialdemokraterna skall ta itu med en allvarlig brist i sina demokratiskaprinciper och börja respektera grundläggande medborgerliga rättigheter, sätterman i gång en försöksverksamhet i län. 10 (vpk) replik: Jag tycker att det är oroande att känner någon oro över att fackföreningsrörelsen egentligen har ett ok över sig med kollektivanslutningen. Om man inte har känt något problem med att fackföreningsrörelsen i vissa frågor kan vara hämmad av kollektivanslutning en, då är jag verkligen oroad över vad man i det socialdemokratiska partiet '° tänker. Det ärfaktiskt omsorgen om den fackliga verksamheten, om arbetarrö- Nr 29 relsensframtid, som är det väsentliga. Men för är det OnsH- ip i H tydligenomsorgen om partiet som skall vara det väsentliga, och det måste lop,,,pmher 1QS1 vara enfelaktig utgångspunkt. Jag tycker att det är dumt och onödigt attsocialdemokratin utsätter sig för ,/.. ,, dettaangrepp från borgerligheten, för jag är alldeles övertygad om attf,-,°,pf,-fackföreningsrörelsen och det socialdemokratiska partiet blirstarkare om man tar bort kollektivanslutningen. Då kan jag inte begripa att manvidhåller denna hämsko. Jag tror att om skulle varakollektivanslutna till , vore de inte såslagkraftiga som de tyvärr är - man kan dra den parallellen ganska klart.De står på två ben med sin ideologi , och jag tycker att man borde se denfriheten också i arbetarrörelsen. Det finns faktiskt två uppgifter förarbetarrörelsen, och den ena bör inte hämmas av den andra. Jag tror inte heller att pengarna är avgörande, som vissasäger. Pengar kommer fackföreningsrörelsen att anslå i lika hög grad som i dagtill den politiska kraft som tjänar dess syfte, det är jag helt övertygad om.Det är egentligen det politiska greppet man vill ha över fackföreningsrörelsen,och det tycker jag verkligen är tvivelaktigt och ont för hela arbetarrörelsen. Men ger nu ett hopp, när han säger attkongressen 1982 skall förändra det här systemet? I så fall måste hansutfästelser från föregående år leda fram till någonting. Tänker man inför 1984ändra linje? Säg det då här. så att det blir fart på frågan inomarbetarrörelsen! Då tror jag att arbetarrörelsen stärks och slår tillbaka deborgerliga attackerna. 11 () replik: hinner man inte artigtkommentera fyra talare, och därför kan jag ta upp endast något av vad de harsagt. För mig ter det sig självklart att fackföreningsrörelsenskall avgöra den här frågan. Ingen fackförening har anslutits tvångsvis tilldet socialdemokratiska partiet, utan det har skett i kraft av ett majoritetsbeslutinom fackföreningen. Om man hade den avsky för kollektivanslutning inomfackföreningsrörelsen som mina meddebattörer här hyser, då hade det aldrigfunnits någon kollektivanslutning. Och hade den kommit att införas, hade denförsvunnit med en gång. Men var och en av oss kan ju konstatera att den finnskvar. Och utanför de borgerliga leden finns inte det intresse för att avskaffakollektivanslutningen som herrarna lägger här. Självfallet ärkollektivanslutningen inte till för pengarnas skull utan för att de som stödersocialdemokratin också skall få ett inflytande. talar om tvångsanslutning, men han måstenog berätta för mig vari detta tvång ligger. Vem har tvångsvis blivit ansluten?Vilken form av tvång utövas på verkstadsgolvet mot vederbörande? Vem harslagits in i en socialdemokratisk arbetarkommun? Det måste ändå finnas någrafakta bakom påståendet om tvångsanslutning. När jag gjorde jämförelser med andra organisationer vardet inte därför att de använder kollektiva anslutningsformer men väl därför att man nästa gång '9 Nr 29 kan vilja gripa in och regleraandra organisationsformer. Onsdagenden detta är självfallet inte så storsom . ISnovember I9SI folkrörelsernas område är ju begränsade i jämförelse med demsom han tydligen har bedrivit men inte publicerat. Men jag vet så mycket som att det Vissa grundlagsfrågor ni. heterlOGT-NTO; som medlem är jag väl något kunnig om det. talar man om att man vill skydda de svaga. Men var detinte för de svagas skull man skapade arbetarrörelsen och fann det naturligt attgå fram både fackligt och politiskt? Här finns ett historiskt, ett ideologiskt,ett intressemässigt sammanhang som de som inte tillhör arbetarrörelsen inte harförstått men som är den kraft som gör att kollektivanslutningen lever kvar iden ena eller andra formen. 12 PER () replik: Han säger så här: "Enligt min mening är det självklart attfackföreningsrörelsen skall avgöra detta. Kollektivanslutningen flnns därföratt en majoritet vill ha det på det viset." Men vad vi debatterar ärvarför den minoritet som inte vill ha det på det här viset skall tvingas in idet socialdemokratiska partiet. Debatten gäller vilken rätt den skall ha somhyser en annan uppfattning än den majoriteten hävdar. Ingen, säger . Vederbörande skall finna sig i att fackföreningsrörelsen självbestämmer detta. Han eller hon är hänvisad till en reservationsrätt, somHilding tror är ett fullgott skydd. Men tiotusentals människor runtom på de svenska arbetsplatserna har insett att denna reservationsrätt inte gerdem något som helst skydd för sin åsiktsfrihet. säger att det inte förekommer någratrakasserier på grund av avlämnade reservationer. Vill nästagång han äntrar talarstolen i sä fall dementera samtliga de uppgifter som år utoch år in finns att läsa i många av våra tidningar om hur enskilda människorhar blivit utsatta för trakasserier, bara för att de har använt denreservationsrätt som anser vara ett så fullgott skydd motåsiktsförtryck! Verkligheten talar ett helt annat språk än det som HildingJohansson för från denna talarstol. Det är precis därför att argumenterar pådet sätt han gör som vi moderater säger att det inte går att vänta , inte får fortsätta med att bara göra uttalanden. måste den enskildesrätt äntligen sättas före de starka organisationernas. I den här kollisionen har valt väg.Majoriteten i de stora organisationerna bestämmer också åsiktstillhörighet förde enskilda som har en annan uppfattning. Vi moderater säger: Den enskildeskall ha rätt att själv efter eget val välja parti. Inget system och ingenorganisation i världen skall fösa vederbörande in i ett parti som han eller honaldrig någonsin har bett att få tillhöra. I mittförra inlägg ställde jag en fråga till om den solidariskefackföreningsmedlemmen och kollektivanslutningen. 20 jag har rätt när jag säger att densom opponerar sig kan bli trakasserad. Ponera vidare att mängder med icke-socialister vill vara solidariska ' '" fackföreningsmedlemmar.Har de då någon möjlighet att vara det? derasalternativ att inte ens engagera sig fackligt, därför att med det fackliga ix medlemskapetockså följer medlemskap i det socialdemokratiska partiet? Vissa grundlags- Anf. 13 () replik: frågor in. måste ha läst AlfredTaylors definition på filosofi - alt filosofi ger obegripliga svar på olöstaproblem. har faktiskt inte svarat på någon av de frågor somhar ställts, utan lör det mesta talat om någonting helt annat. I det falletföljer han samma mönster som vid tidigare debatter. skyller som vanligt på fackföreningarna.Men syndaren, den som är orsaken till detta problem och dessa debatter, är detsocialdemokratiska partiet, som fortsätter att ta emot kollektivanslutnamedlemmar. ni upphör med det, så kommer också fackföreningarna att upphöramed att fatta beslut om kollektivanslutning. Därmed upphör även debatterna häri om detta. gläder sig åt att den storareservationen i utskottet enbart går ut på att skall göra ettuttalande. Låt mig säga följande till Flilding och socialdemokratin:Fresta inte vårt tålamod för mycket! Opinionen ute bland folket är faktiskt såstark att socialdemokratin i eget intresse, om den vill slå vakt om attföreningsfriheten skall vara oreglerad i lag, bör fatta ett beslut som gör attfrågan om kollektivanslutning kommer ur världen. Råd är sällan välkomna, och de som bäst behöver dem tyckeralltid sämst om dem. Men jag vill i all vänskaplighet ge socialdemokraterna detrådet att ni frivilligt skall avskaffa den här paragrafen i era stadgar som göratt ni tar emot tvångsanslutna medlemmar i ert parti. 14 () replik: År in och år ut har jag stått här och talatom alla de forskningsrapporter som visar hur kollektivanslutningen fungerar ipraktiken och alla de opinionsmätningar som visar att en majoritet avsocialdemokratins och fackföreningsrörelsens medlemmar är motståndare tillkollektivanslutningen. Dåsäger att han inte har varit itillfälle att göra några egna forskningar, som jag tydligen skulle ha gjort.Jag har inte gjort några egna forskningar, men jag har berättat om deforskningar och de opinionsmätningar som finns, men som har velat ta någon notis om eller velat kommentera och uppenbarligenheller aldrig velat ta del av. Det är det som är kärnpunkten. att reservationsrätten fungerar. Han vägrar att ta del av detöverväldigande bevismaterial som visar att han har fel. sade att han bara hade påsig och att han därför bara kunde ge några få argument. Jag antar att han dåville koncentrera sia på de starkaste arcument försin sak som han kundeuppbåda, och det var tvdlieen att jan toc fel på en bokstav i förkortningenlOGT-NTO. Vissa grundlagsfrågor in. Jag tyckte i all enkelhet att det var ganska avslöjandeatt det var ett av starkaste argument i den här debatten. 15 (vpk) replik: Jag tycker att vi inte skall glömma att närde borgerliga replikerar här så har de ingenting att säga om kyrkanskollektivanslutning. Jag tycker att detta kan betonas både en och . Jag håller med om att det inte ärpengarna det är fråga om. Men har argumenterar som så, att det som skall varadet avgörande är att facket skaW få inflytande över det politiska livet. Jagskulle vilja vända på det och säga att min erfarenhet är att det är partiet somhar fått inflytande över den fackliga verksamheten och att detta kan varahämmande. Jag beklagar om han inte har upptäckt och oroats av att det i olikalägen kan finnas problem med anledning av de två organisationernas skildaintressen. Jag tror det är hämmande för de syften som arbetarrörelsenegentligen borde ha. Det kan väl inte heller vara så, att äroroad över att socialdemokraterna skall få medlemmar direktanslutna? Jag villändå upprepa vad traditionen i arbetarrörelsen säger - den unge räknasväl dit? Det hoppas jag. Han säger-som jag sade i mitt första inlägg här-attarbetarna måste rikta sin uppmärksamhet åt två häll: för det första attorganisera sig politiskt, i strävan att förändra detta samhälle, och för detandra att organisera sig för att kunna hålla kapitalisterna stången i dendagliga ekonomiska kampen för brödfödan. Det lämpligaste är att de bäggeorganisationerna ej sammanblandas, men att de kan gå hand i hand i det storaarbetet. Detta måste väl vara ledstjärnan. Jag tycker att man inte bör gå på ett och ett halvt ben.Gå gärna på två ordentliga ben! Vad som händer är att man går med etthaltande ben, eftersom man inte tar till vara den kraft som finns ifackföreningsrörelsens djupa led. 16HILDING () replik: Bakom kollektivanslutningen ligger tanken attdet behövs en facklig och politisk samverkan. Om inte denna tanke funnes,skulle det aldrig existera någon kollektivanslutning.