prot · G509158 · 1981-12-31 00:00:00 — Motivet är att den enskilde,med de begränsningar som följer av de gemensamma krav som samhället har, börha.tillgång till en fredad sektor. Inom denna sektor skall den enskilde kunnaavvisa otillbörligt intrång från det allmänna eller från andra. Datalagenvar när den antogs 1973 ett förstlingsverk, och den har fått stå som förebildäven internationellt. Låt mig, herr talman, redan nu slå fast att datalagen välhar fyllt de krav som ställdes i ett tidigt skede, nämligen att utgöra ettskydd för den personliga integriteten vid automatisk databehandling. Dethar hävdats i motioner och även i debatten här att man inte bör vidtaförändringar i regelsystemet alltför ofta. Mot den bakgrunden finns detanledning atf påpeka aft , alltså två efter lagens tillkomst,ansåg statsmakterna att man borde göra en utvärdering och en översyn av De ändringarsom vi nu diskuterar är infe de första och förmodligen inte heller de sistaändringar som kommer att göras i datalagen eller i den eventuellapersonregisterlag som datalagen kan komma att ingå i. Anledningentill dessa ändringar har dels varit att alla situationer inte kunnat förutses ien lag som reglerar ett teknikområde, dels att datateknikens utveckling varitsnabbare än kanske någon annan teknik som introducerats i modern tid. Som ettexempel på utvecklingen kan en del siffror redovisas. kommer attredovisa ytterhgare material. Närdatainspektionen inrättades, antog man att def fanns ca 4 000 register och atttillskottet skulle bli 500 . Verkhgheten visade sig vara att antalettillståndsärenden legat över 2 000 och uppgick till 3 600. Urspmngligenplanerades att datainspektionens personalresurser i huvudsak skulle delas mellantillstånds- och tillsynsverksamhet. Ärendetillströmningen har emellertid letttill aft endast mycket begränsade resurser har kunnat avsättas för den viktigatillsynsverksamheten. Resurserna har i stället fått utnyttjas för handläggningav tillståndsärenden som till del varit ofarliga ur integritetssynpunkt. Detspelar ingen roll om def är 500, 2 000 eller 3 600 register, sade . Men därmed är inte sagt att det är fråga om integritetskänsligaregister. Det finns anledning att påpeka att t. o. m. 1980 hade ca 18 000ärenden prövats enligt det s. k. särskilda förfarandet -jag återkommer till detsedan. Föratt förbättra datainspektionens arbetssituation har olika åtgärder vidtagits.Vissa register har behandlats enligt det s. k. förenklade förfarandet, vilketinnebär att ett antal register inte underkastats någon individuell prövning.Det gäller 18 000 . Vidaregjordes vissa undantag från tillståndstvånget i den ändring av datalagen somgenomfördes . Fråganom rationalisering av datainspektionens verksamhet och vad datainspektionen börinrikta sina resurser på har diskuterats vidare. Sålunda har datainspektionensstyrelse både i samband med ingivande av petita och i särskild skrivelse tillregeringen tagit upp frågan om rationalisering av verksamheten och om undantagfrån tillståndskravet enligt datalagen. Eftersom det statsfinansiella lägetgjorts till något av en huvudfråga i en del av de tidigare anförandena, villjag visa att datainspektionens styrelse också tagit hänsyn fill detta. Jagciterar ur petitan 1981/82: "Trotsatt datainspektionens arbetsbörda fortlöpande ökar måste inspektionensjälvfallet i sina yrkanden böja sig för de realiteter det rådandestatsfinansiella läget utgör, dvs. acceptera att statsmakterna inte kan medgeett integritetsskydd av nämnvärt större omfattning än nuvarande personellaresurser tillåter. Eftersom de rationaliseringar som möjligen återstår kan ledaendast till marginella vinster innebär en oförändrad organisation en klarförsämring av infegrifetsskyddet som hotet mot den personligaintegriteten ökar; den samhällsekonomiska situationen bidrar till krav påsnabba, ofta kortsiktiga effekfivitetsinsafser med hjälp av ADB utanhänsynstagande fill integritetsskyddet." Här har alltså datainspektionen pekat på att man inte kanförvänta sig ytterligare förstärkning av resurserna, utan menar aft def måsteprövas andra vägar, rafionaliseringar och undantag från tillståndskravet. Det är ju också frågan om begränsning av tillståndskravetoch införandet av ett licenssystem som är dagens huvudfråga. Till utskottetsbetänkande finns fogad en reservation som vill skjuta upp reformen till dessatt DALK lagt fram förslag om en generell personregisterlag. Vadsocialdemokraterna vill i principfrågan vet vi inte . Låt mig dåkonstatera att DALK beräknas vara klar med sitt förslag . Sedan skallförslaget remissbehandlas. Detta innebär att till går utan att situafionenför datainspektionen förändras. Det finns två grundläggande skäl till att nu godta denförändring som DALK och regeringen föreslår. Resurserna inriktas påtillståndsverksamhet för de särskilt känsliga registren, som enväsentiig del av inspekfionens verksamhet inriktas på tillsynsverksamheten. Det finns också anledning att understryka att rättslägetinte förändras när det gäller de s. k. känsliga registren och att datalagensbestämmelser i övrigt gäller, även om ett formellt tillstånd inte skallinhämtas för registren vart för sig. För de grunda systemen, som är ofariiga urintegritetssynpunkt, kommer om följer utskottefs förslag följande attgälla. Registeransvarig är skyldig att ansöka om licens hosdatainspektionen innan han första gången inrättar ett personregister.Datainspektionen skall då meddela denne licens, och registeransvarig blirdärefter skyldig att föra en förteckning över de register som han har. Utöver licens behövs tillstånd för uppgifter som anges idatalagens 4 §. Jag vill hänvisa till den uppräkning som där görs om vilkauppgifter som inte får registreras utan att synnerliga eller särskilda skälföreligger. Styrkan däri är att vi fortsättningsvis kommer att ha etthögt integritetsskydd och aft datainspektionen i sin verksamhet gesmöjligheter att koncentrera sig på detta. Utskottet har understrukit - även jagvill göra det -att denna ordning innebär att datainspektionen kommer attkoncentrera tillståndsverksamheten till de särskilt känshga registren. Det äralltså inte fråga om någon försämring av den personliga integriteten i detavseendet. Det är inte heller någon risk aft vi raserar det skydd som datalageni dag erbjuder. Vidare är utskottet enigt i fråga om två andra saker somockså tas upp i propositionen. Def gäller dels avgiftssystemet, delsanslutningen till den europeiska dataskyddskonventionen. Som svar på Marie-AnnJohanssons fråga vill jag säga att det allvarliga i situationen består, omflödet får fortsätta alt vara oreglerat. Flöde förekommer över gränserna i dag.En styrka i det sammanhanget är aft vi får en europeisk dataskyddskonvention. Jag går över till att kommentera deställningstaganden som utskottet gjort med anledning av motioner som väcktsunder den allmänna motionsfiden samt följdmotioner till regeringens förslag. är man i detta sammanhang endast oenig när det gäller frågan om huruvidadatainspektionen skall ha förteckningar över de register som förs. Ocksåsocialdemokraterna tar i en reservation avstånd från det förslaget. Utskottethar infe kunnat biträda det ursprungliga förslaget från DALK, att inspektionenskall ha tillgång till en förteckning. Jag anser att det här är en storadministrativ omgång och att det finns andra möjligheter, såsom utskottet harpåpekat. Förteckningarna skall alltså vara tillgängliga för inspekfionen, ochpå begäran skall de lämnas in till denna. Enligt utskottet kan det finnasanledning för inspekfionen att överväga om det skall vara ett selektivt urvaleller om man generellt skall begära in vissa typer av register. Utskottet anseralltså att def är till fyllest att inspekfionen har rätt att företa en sådanselekfiv prövning. Enannan fråga, som också tagits upp i ett par motioner, gäller ett förslagbeträffande 2 § i datalagen, fjärde punkten. Utskottet har i detta sammanhangföreslagit en ändring i lagtexten, nämligen aft personregister får föras, omuppgifterna hämtas från något annat register och registreringen ellerutlämnandet av uppgifterna sker med stöd av författningen, datainspektionensbeslut eller den registrerades medgivande. Det är en klar förbättring. I annatfall skulle det kunna bli en ny och omfattande omgång av tillståndsprövningar. Jagskall helt kort också kommentera frågan om . Av kommentarernatill vpk-motionen och till motion framgår hur vi har sett på deninformation som finns fillgänglig i offentliga register. Det är inte längesedan behandlade regeringens förslag om offentlighetsprincipen ochADB. Det har sagts att en inskränkning av handhngsoffent-ligheten till vissagodtagbara syften inte kan komma i fråga. Vi har inte funnit att det finnsfillräckligt starka skäl för att vidta en sådan begränsning. Det sägs också ikommentaren fill vpk-motionen. Syftetmed SPAR var att motverka totalbefolkningsregistret. Eftersom vi inte begränsarhandlingsoffentligheten, finns det alltså en möjlighet att hämta uppgifternanågon annanstans, och då riskerar vi att få nya befolkningsregister. Vihar också behandlat en mofion om uttagen enligt 10 § och ombudsfö-refagensverksamhet, som diskuterades här i . Vi harunderstrukit vad vi förut har sagt om vikten av att information ges från bådedatainspektionen och de regisferansvariga. Vi har dessutom fillagtatt inspektionens informationsresurser bör ses över i det fortsattarationaliseringsarbefet. Därmed är motionen besvarad. Slutligenvill jag framhålla att utskottet är enigt i sitt uttalande med anledning av demotioner som far upp utnyttjande av datatekniken när det gäller den ekonomiskabrottsligheten. Jag vill understryka vikten av detta. Samfidigt vill jag förMarie-Ann påpeka att det som behandlas i vpk-motionen, nämligenkronofogdemyndigheternas fillgång till skatteregi-sfref, kommer påriksdagens föredragningslista. Hemställan i skatteutskottets betänkande 67innebär atf kronofogdemyndigheterna får bättre förutsättningar. jag att få yrka bifall fill utskottets Nr 158 Med detta, herr talman, ber hemställan. Anf.80 () replik: sade att ett argument för aft nu ändra datalagen skullevara att förslaget fill personregisterlag inte kan komma fram tillräckligtsnabbt och att def dessutom behövs en längre remisstid. Det faktum att detskulle ta tid att arbeta fram en personregisterlag kände man naturligtvis tillredan 1979, när fattade beslutet att göra ändringar i datalagen ochgav DALK uppdraget att utarbeta ett förslag till personregisterlag. Detargumentet är därför föga hållbart. Vi, riksdag, regering och DALK, var ändåeniga om att man skulle kunna avvakta ett förslag till nypersonregisterlag, innan man gick in och ändrade i datalagen. Jaghåller med om att licenssystemet är en viktig fråga i dagensdiskussion. Men det licenssystem som föreslås i propositionen kan manverkligen, på goda grunder, ifrågasätta. Genom att läsa s. 25 i propositionenfår man svart på vitt hur lättvindigt regeringen behandlar denna fråga. Därförordar regeringen att det i datalagen föreskrivs att den som vill förapersonregister-måst e-skaffaig enlicens från datainspektionen. Denna licensberättigar sedan den registeransvarige atf föra hur många icke fillståndspliktigaregister som helst. Vidare sägs det att datainspektionen inte bör göra"någon materiell prövning av anmälningen utan endast registrera deuppgifter som lämnas av den registeransvarige". Regeringenoch den borgerliga utskottsmajorifeten motsätter sig också DALK:s förslag omskyldighet att ge in förteckning över register fill datainspektionen. Jagfinner det ganska egendomligt aft , som ofta i andra sammanhangsäger sig vilja värna den personliga integriteten på dataområdet, kunnat gå medpå detta. Dethela blir inte bättre av att regeringen på s. 26 i proposifionen skriver:"Skulle det visa sig att den av mig förordade lösningen leder tillölägenheter, är jag självfallet beredd att ompröva min ståndpunkt." Men dåkanske skadan redan är skedd. Mot den bakgrunden är det inte så konstigt atf destora löntagarorganisationerna LO och TCO är djupt oroade över hur det kommeratt bli med löne- och personalregistren. Dessa organisationer anser - enligtmin mening med fullt fog- att regeringens proposition medför en allvarligförsämring av löntagarnas integritet. Det finns en verklig grund förlöntagarorganisafio-nernas oro på denna punkt. 81 MARIE-ANNJOHANSSON (vpk) replik: Jag vill göra några kommentarer fill anförande. När detförst gäller de inskränkningar som görs sade han att def var ettbesparingsförslag, och han citerade datainspektionens petita som något slagsförsvar för atf dessa nedskärningar görs, eller rättare sagt för att datainspektioneninfe ges de resurser man behöver. Men den ekonomiska politiken och debedömningar som får göras är ju någonting som avgörs här. ochmyndigheterna har att rätta sig efter det. Den borgerliga majoriteten ansertydligen att den personliga integriteten inte får kosta mer, trots attutvecklingen liar gått mycket snabbare än man tänkt sig. De borgerliga villalltså inte anpassa sig efter den utveckling som varit på dataområdet och låtaintegriteten kosta, trofs atf det går aft, som jag sade i mitt anförande, sparaganska mycket pengar också genom att använda datateknik. När det sedan gäller flödet av personregister övergränserna menade att faran ligger i att flödet får fortsättaoreglerat. Vi skulle i och för sig inte haft något emot att ansluta oss till enkonvention, om det inte hade inneburit en urholkning av 11 §, enligt vilkendatainspektionen skall ge fillstånd för att personuppgifter skall få passeragränserna. Denna bestämmelse skall nu tas bort, och det kan vi inte acceptera,eftersom den personliga integriteten urholkas. Det som sågs i riktlinjer, som dess värrehar anslufit sig till, är litet oroväckande, nämligen att medlemsländerna skallvidta alla rimliga och lämpliga åtgärder för att se till aft personuppgifterkan passera gränserna säkert och utan avbrott. Jag kan inte riktigt förståbehovet av detta, och jag kan inte se att det på något sätt är positivt för deenskilda människorna med detta flöde av personuppgifter. Beträffande direktreklamen menade , att om vinu tog bort möjligheten att hämta adresser ur SPAR, skulle vi få nyabefolkningsregister. Men vi har inte föreslagit att man skall ta bort denmöjligheten. Vi menar att det skall krävas en aktiv handling, om man vill hadirektreklam. Om man inte anger att man vill ha direktreklam, skall man shppaden. Jag fick inte svar på en fråga om vilket värde denna direktreklam egentligenhar: Tycker verkligen regeringen och utskottsmajoriteten att det är en frihetsom måste försvaras fill varje pris? 82BENGT KINDBOM (c) replik: Till vill jag säga att detsäkerligen tar tid atf få fram en generell personregisterlag. Def är ett nyttkomplex. DALK inifierade den här frågan under utredningsarbetet , ochdet var inte så mycket kött på benen som vi kunde skicka med då. Direktiven harinte heller kunnat utveckla principerna så mycket mer. Jag har inte talat omförlängd remisstid, utan jag har talat om den tid som utredningsarbete,remissbehandling och beredning i tar och har konstaterat attvi har en bra bit kvar, innan vi får en generell personregisterlag. Jag villunderstryka att jag är mycket angelägen om skyddet för den personligaintegriteten. Det är också därför som jag är för en omfördelning av resursertill förmån fö:r tillsfåndsverksamheten för de känsliga registren och - inteminst - så att tillsynsverksamheten kan komma till stånd. När man citerar bör man, , infe förbigåvad som är fillsfåndsplikfigt. De fillståndspliktiga registren och de registersom är integritetskränkande skall göras till föremål för prövning, precis som . Därförtycker jag att det var ett dåligt valt exempel atf säga att löne- och personalregister skullekomma aft ligga illa fill. Just löne- och personalregister är de som hittillshar behandlats enligt det s. k. förenklade förfarandet. Det har inneburit attde inte har underkastats någon individuell tillståndsprövning. Det görs alltsåinte så länge de är rena löne- och personalregister. Om det i dessa löne- ochpersonalregister däremot skulle införas uppgifter inom det tillståndspliktigaområdet, blir de också föremål för fillståndsgiv-ning. Förmig personligen har direktreklamen inget värde. Jag har gjort en aktiv handlingoch meddelat att jag inte vill ha den typen av direktreklam. Det vill jag gärnauppmana en större del av svenska folket att göra. Omvi inför begränsningar i de möjligheter som finns att med SPAR:s hjälpaktualisera adresser och göra urval, återstår ändå problemet medoffentlighetsprincipen, som inte har velat företa några ändringar i.Med stöd av den kan man hämta uppgifter hos myndigheter. Det innebär att vi fårett antal nya register och kanske ännu försåtligare reklam. 83 () replik: Jag vill först säga att det infe var DALK som initieradepersonregisterlagen - den initierades av socialdemokratiska motioner sombehandlades här i kammaren. Närdet gäller löne- och personalregister vill jag bara erinra om att det idatainspektionen i fisdags framfördes stor oro från de stora löntagarorganisationernaför vad som kommer aft hända på den här punkten. De bad t. o. m. att idatainspektionens protokoll få ge uttryck för den oro som de känner inför deförändringar som kommer att ske. Och jag tycker att det finns fullt fog förden oro som löntagarorganisationerna på den här punkten känner. Detär ett område jag har nämnt som i stort sett har gått förbi, ochdet är det statsfinansiella resonemanget i propositionen. Det måste starktsättas i fråga. Det förefaller närmast befängt att det från statsfinansiellautgångspunkter skulle finnas anledning att nu föreslå ändringar i datalagen.Någon belastning på statsbudgeten behöver infe datainspekfio-nens verksamhetbli. Ett avgiftssystem som i princip täcker inspektionens kostnader skall jutillämpas. DALKhar hävdat att den vinst man skulle uppnå genom att inte tillsätta de tjänstersom krävs vid datainspektionen för aft leva upp fill nuvarande lagstiftningskulle uppgå till 2 miljoner för en tvåårsperiod. Jag vill då.erinra om attdatainspektionen vid sitt sammanträde också diskuterade den bredainformafionskampanj som måste genomföras om bifallerpropositionen. Och det kommer inte att bli billigt. Vid sammanträdet värdetingen som ville besvara kostnadsfrågan. Men det kommer att bli dyrt, BengtKindbom. Det försäkrar jag. Framför mig har jag en PM om deinformationsinsatser som datainspektionen har för avsikt att göra, och jag kanförsäkra att det inte är småsaker. Det kommer att kosta pengar.Därför finns det anledning att befara att den beräknade mycket måttliga vinsten på 2milj. kan bli mycket ringa, när det kommer fill kritan. Anf.84 My\(vpk) replik: Låt mig litet grand beröra frågan om pengar och resurser. att det är av omsorg om den personliga integriteten som man gör dennaomfördelning och denna förändring i datalagen. Men det hela grundar sig ju ändåpå att utvecklingen har gått snabbare än vad man räknade med från början. Vihar fått fler register. Det innebär att man är beredd att ge avkall påkontrollen av dessa register, just därför att man tycker atf den inte får kostaså mycket som den gör. Det finns alltså ännu en möjlighet när det gäller aftvisa omsorg om den personliga integriteten och låta datainspekfionen utövatillsyn och ytterligare fitta på de känsliga registren, och den möjligheten äratt ge mer resurser. Dessutom kan man täcka kostnaderna genom aft fa betalt -det är ju också tanken. Jag tycker att talet från den borgerhga majoritetenssida om omsorgen om den personliga integriteten är litet ihåligt. Slutligenvill jag säga några ord om direktreklamen. Jag är inte säker på att vi skullefå den effekt som tror, om vi genomförde den förändring som vivill ha, nämligen att man anger om man vill ha direktreklam i stället förtvärtom. Dessutom skulle man i viss mån försvåra för de olika företagen att gåut med direktreklam. gör staten faktiskt tvärtom: underlätfar och mereller mindre främjar direktreklam, och det kanske inte är så väldigt bra. 85 ()replik: Bara ett par kommentarer fill det som sade ompersonal- och löneregister. Eftersom jag vet att läserpropositionen noga vill jag hänvisa till vad som står på s. 15 och 16 om detsärskilda förfarandet och för vilka register detta kan tillämpas. Registerdärutöver och register över sådana uppgifter som rör den personligaintegriteten är tillståndspliktiga. Närdet galler det statsfinansiella läget citerade jag datainspektionen, därför attjag menar att datainspektionen pekat på att man var medveten om detstatsfinansiella läget. Huvudmotivet för ett förenklat förfarande ärfortfarande att datainspektionen inte skall behöva ägna arbetsinsatser åtpersonregister som är fullkomligt okänsliga ur integritetssynpunkt. Det finnsmånga exempel på sådana. Utöver adressregister, vissa kund- och leverantörsregister,löne- och personalregister finns sådana dataregister som förs i samband medidrottstävlingar o. d. Det finns rader av register som inte ärintegritetskänsliga. Huvudmotivet för mig är att datainspektionens resurserskall användas för att pröva tillstånd för de integritetskänsliga registren,för de register som innehåller mjukdata och sådana uppgifter som anges i 4 §datalagen som jag hänvisade till förut. Tillsynsverksamheten, som aldrig harfått den omfattning som avsågs, måste också verkligen kunna bedrivas effekfivtoch med kraft. 86 (): Nästan alla som talar om datafrågor brukar inleda med någon fras om denoerhört snabba utvecklingen på området. Visserligen är det en standardfras, menden råkar ha täckning i verkligheten. Jag hörde i och för sig inte använda den, men jag vet inte om det berodde på att jag lyssnadedåligt eller på atf han infe sade det. Teknikenhar i det här fallet sprungit förbi både lagar och polifiker - det har den juen viss förmåga att göra litet då och då: Dåkan man som politiker välja på att göra två saker. Man kan agera och anpassasig efter den förändrade situationen, vilket är vad regeringen gjort genomdenna proposition. Eller också kan man sätta sig ned och sova, vilket är vadsocialdemokraterna och föreslår. Jagroade mig med att ringa runt fill ettantal generalagenter för och tillverkare avs. Det var intesärskilt många jag ringde till - sex stycken, noga räknat. Frågan var: Hurmånga enheter har ni sålt och när började ni göra detta? Pådessa samtal kom jag fram till över 40 000 centralenheter. Ingen hade hållit pålängre än . En som jag pratade hade hålht och hunnitleverera 3 000 . Utvecklingengår exceptionellt snabbt på detta område. För många av dessa apparater - kanskede allra flesta - finns det någon form av personregister, som enligt dagens lagfakfiskt skulle kräva tillstånd av datainspekfionen. När det tidigare sades attdatainspektionen fått 3 600 ansökningar, så var det ett ganska gott exempel påatt vi har ett stort antal av register här i landet som icke är lagliga. Dettatar man ingen som helst hänsyn fill hos socialdemokraterna. Sedanhänder det någonting annat också på den tekniska sidan. Det är att skillnadenmellan vanliga skrivmaskiner och datorer minskar för . Vi har enrasande snabb utveckling också på det området. Men vi skall tydligen sitta medarmarna i kors och inte göra någonting. Det är den socialdemokratiskaattityden. Socialdemokraterna tycker att det är alldeles utomordentligt attdatainspekfionens kunniga personal, som är intresserad av att fullgöradatainspektionens uppgifter, skall sitta och registrera register i stället föratf verkligen gå in och inspektera och bedöma de integritetskänsligaregistren. Denhär föreslagna förändringen är en klar fördel ur integritetssynpunkt. I ställetför att behöva sitta och registrera vartenda adressregister och liknande somfinns, så får datainspektionen nu möjlighet att ägna sig åt det den verkligenskall göra, nämligen gå in där integriteten kan vara hotad. Mot detta opponerarsig oppositionen - förlåt, icke hela opposifionen, men den socialisfiska delenav denna. KurtOve sade att det inte hänt så mycket och att vi inte skulle ändra såofta i lagen; vi ändrade ju på den .