prot · G509166 · 1981-12-31 00:00:00 — Medborgarna i vårt land som både ekonomiskt och personelltavsätter stora resurser fill det militära försvaret bör enligt min mening gesavsevärt ökade möjligheter att få inblick i vart dessa resurser går och på ettnaturligt sätt känna samhörighet med krigsorganisationens enheter mera än medfredsförbanden. Utskottet instämmer i stort i min mofion, så har jagtolkat skrivningarna, men utskottet anser att många andra bedömningsgrunder ändem jag framhållit också måste vägas in vid förändringar i försvarsmaktensfredsorganisafion. Jag förnekar inte det. Jag tror att också regionala ocharbetsmarknadspolifiska skäl måste vägas in vid det slutliga avgörandet. Men det avgörande är att fredsorganisationen ovillkorligeninom måste anpassas fill vad som är rationellt för aft utbilda ochmobilisera den av statsmakterna beslutade krigsorganisafionen. I annat fall harvi att dra konsekvenserna av aft försvarsanslagen medvetet används iregionalpolitiskt och arbetsmarknadspolitiskt syfte utan att detta bidrar filllandets försvar. En sådan ordning kan enligt min mening inte hävdas i enförsvarsdebatt där försvarsanslagen redan är utomordentligt hårt trängda. 13LARS (): Med hänsyn till kammarens arbetssituationavser jag inte aft ta i anspråk hela den tid som jag har anmält för det härinlägget. Jag avser alltså inte att särskilt grundligt gå in på försvarfrågansom helhet. Den har, som vi alla vet, tidigare i denna debatt utvecklats avföreträdare för försvarsutskottet liksom i meningsutbytet mellan partiledarnaunder gårdagen. I anslutning till försvarspropositionen motionerade jagtillsammans med övriga socialdemokrater från rörande ett par av deförband som enligt förslaget i proposifionen skall läggas ner. Det gäller T 1och F 13 M, Vår motion med nummer 1981/82:2267 utmynnade i kravetatf de två nämnda förbanden skall behållas och ingå i försvarets framfidaorganisation. I mofionen och i en bilaga lämnades en tämligen utförligmofivering för de krav som vi rest. I fråga om T 1 framhölls bl. a. aft ett bevarande av dettaförband skulle innebära en betydande besparing i förhållande fillpropositionens förslag. har över huvud taget inte mer än irefererande form berört våra synpunkter och vårt förslag i denna del utankonstaterar lakoniskt att är mindre beroende av de förband som äraktuella än övriga berörda orter. Som jag uppfattar utskottet är det tydligenhär mera fråga om regionalpolitik än försvarspolifik, något som jag skallavhålla mig från att kommentera. Den ekonomiska aspekten, som alltså harbelysts i mofionen och i bilagan, grundad på en utredning av professorGrubbström i , visar emellertid aft det här är fråga om ganskabetydande belopp - en omständighet som jag tycker aft utskottet borde ha, ominte instämt i så dock något berört. Utskottet borde ha redovisat vad somföranlett utskottet att inte beakta våra synpunkter. Utskottet anför i betänkandet - och det får tas som enpositiv sak - att överbefälhavaren planerar att låta viss utbildning vid T 1vara kvar i och då inordnad i 14/FO 41 för att därmed säkra ettfortsatt samarbete med . Vi har i motionen redovisat de områdensom för dagen är aktuella, och jag vill med fillfredsställelse noterautskottets redovisning och ställningstagande - jag uppfatfar skrivningen somett ställningstagande - på denna punkt. Därmed har en viktig del av Tl:sverksamhet tryggats för framtiden. Jag ber,herr talman, aft få yrka bifall till motion 2267. Så några ord i flygplansfrågan, och det blir då mera enrösfförklaring än en argumentation i sak. Det är med beklagande som man noteraratt det inte gått att uppnå enighet i denna fråga - detta så mycket mer som eni stort sett enig bedömning förefinns när det gäller behovet av ett nyttflygplan efter . Man kan alltså konstatera att enighet föreligger ifrågans försvars-poHtiska del. Oenigheten handlar om vid vilken fidpunkt beslut börfattas. Personligen lägger jag ett betydande ansvar på regeringen, och kanskesärskilt på statsministern, för den uppkomna situationen. Eftersom dennasituafion nu är ett faktum och då frågans industripolitiska del är avutomordenligt stor betydelse för min egen kommun kommer jag i den stundandevoteringen atf stödja utskotfefs förslag på den här punkten. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Idefta anförande instämde (). Anf.14 (): Målet för vår säkerhefspolifik är väl förankrat hos detsvenska folket. De flesta svenskar anser också atf vi behöver ett starktförsvar för atf kunna hålla fast vid vår målsättning. Hela vårtsamhälle bygger på arbetsinsatser från både kvinnor och män. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Även den del av vårt samhälle som utgör totalförsvaretbehöver hela svenska folket för att klara personalbehovet. Enligt bör personalförsörjningen tilltotalförsvaret, både dess militära och dess civila delar, genomen fofalförsvarsplikf. Genom att införa en fofalförsvarsplikf gör vi det möjhgtatt mer rafionellt utnyttja landets samlade personaltillgångar än vad nuvarandelagstiftning med klara könsgränser och olika åldersgränser för olika delar avtotalförsvaret ger utrymme för. Vi har ett stort behov av föryngring avcivilförsvaret, vilket inte kan inom ramen för dagens system, samfidigtsom vi tar uf och utbildar tusentals värnpliktiga utan att sedan kunnakrigsplacera dessa inom försvarsmakten. Som en delreform har representanter iförsvarskommittén skisserat en lösning, där civilförsvaret föryngras genom enårlig nyrekrytering av ca 5 000 personer i åldern . Detta förslagfinns också i motion 1981/82:2261 av och . I motion 1981/82:729 föreslår en gemensam övreåldersgräns för värnplikt och civilförsvarsplikt. Också detta förslag kan sessom en reform i syfte att få ett mer rationellt personalutnyftjande - alltså enbit på vägen till vad vi anser vara slutmålet, totalförsvarsplikt. Fördelarna med vårt förslag är främst följande: Genom enhögre värnplikfsålder kan försvarsmakten behålla särskilt värdefull personal,främst specialister, . Civilförsvarsorganisafionen skulle kunna föryngras om vifick en sänkt övre gräns för civilförsvarsplikten. Det vore värdefullt om vikunde öka möjligheterna att låta befattningens och uppgiftens krav styrakrigsplaceringen av människorna; detta blir lättare om vi inför en gemensamövre åldersgräns. I dagens system får def militära försvaret i stort settall den yngre personalen på bekostnad av civilförsvaret, i vars uppgifter detäven i många fall ställs krav på fysisk styrka. Vi behöver en smidigare personalhantering än . Engemensam övre åldersgräns ger större möjligheter till det än dagens system. Det vore också värdefullt om man i större utsträckning äni dag tog hänsyn till civil utbildning och yrkeserfarenhet. Jag yrkar bifall fill folkparfimotionerna1981/82:729 och 1981/82:2261. får inte läggas försvarslös vid överraskandeanfall. Det har varit huvudargumentet när vi från motsatte ossförsvarskommitténs förslag om nedskärningar som drabbar i första hand detmarina försvaret vid . Det är av avgörande betydelse och av stor vikt aft man kangöra tidiga försvarsinsatser inom med dess för hela landetvikfiga anläggningar. Minutläggningskapaciteten och bemanningsmöjligheterna närdef gäller fasta batterier måste behållas. Genom förslaget i proposifionen atfviss min-. artilleri- ochmarksfridsutbildning behålles vid myndigheten inom ramen för engrundutbildningsbataljon, är förutsättningarna något bättre än de skulle havarit om försvarskommitténs förslag hade accepterats fullt ut. Ändringen ärockså välkommen ur värnplikfssocial synpunkt. Försvarskommitténframhöll att vi bör eftersträva "förmåga till tidignärvaro och snabb styrketillväxt i områden som kan bli särskilt betydelsefullaför en eventuell angripare, dvs områdena kring Nordkalotten ochÖsfersjöufloppen". Västkusfområdet utgör enväsentiig del av Ösfersjöufloppen. Genomatf behålla officershögskolan i kan man klara beredskapskraven dååldersklassen inte kan svara för beredskapsuppgifterna. Flyttningav officershögskolan innebär en påtaglig försämring av beredskapen under höst-och vinterhalvåret. Ävenur rekryteringssynpunkt är en flyttning av skolan till mycketnegafiv. Flyttar skolan från , minskar förutsättningarna för en godrekrytering i . Med nuvarande placering av försvaretsofficershögskolor har man en god täckning av viktiga områden urrekryteringssynpunkt. Folkparfietsoch riksdagsledamöter i har i mofion 1981/82:2213, yrkande 2hemställt att skall med avslag på proposifionen besluta att marinensofficershögskola även i fortsättningen skall vara belägen i . Reservafion7 vid betänkandet tar upp denna hemställan, och jag yrkar bifall tillreservationen. Yrkande1 i vår motion gäller marinens sjukvårdsskola och dess placering. Vi har medglädje kunnat konstatera att utskottet fillstyrkt motionsyrkandet. Det är ettbra förslag till beslut, då en flyttning av skolan till hade varitmycket ödesdiger. Marinenssjukvårdsskola på KA 4 har under verksamhet byggt upp en myckethög undervisningskvalitet, genom tillgång till en medicinsk lärarorganisationav god kvalitet och med en bredd vad gäller medicinska specialiteter som ärmycket värdefull. IGöteborg disponerar man genom samarbete med universitetskliniken värdefullaresurser. Den krigsmedicinska forskning som bedrivs vid ärinternationellt uppmärksammad. Antalet läkarledda lektioner vid marinenssjukvårdsskola är 1 600 fimmar. Huvuddelen av dessa lektioner ges undervärnplikfsutbildningen. Dethade både ur effektivitetssynpunkt och ur besparingssynpunkt varit heltförödande, om man hade fillstyrkt yrkandet om flyttning av skolan. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet är av oerhördbetydelse för vårt försvar. Vår trovärdighet hos omvärlden är stor, mycket pågrund av atf så många svenska kvinnor och män frivilligt gör en insats för vårtsvenska försvar. Oerhört mycket arbete läggs ned ideellt i denna folkrörelse,och det finns få ställen där varje krona av statsmedel ger så hög utdelning. Den positiva syn på dennaverksamhet som finns från såväl regering och Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolihken, m. m. riksdagsom totalförsvarets företrädare är omvittnad, och den förståelse förverksamhetens betydelse som finns ger garantier för atf medel kommer aftställas fill förfogande. Def är också av stor betydelse aft man följer medutvecklingen och anpassar regler och förordningar så att verksamheten gagnas. Det har väckts ett antal mofioner i dessafrågor, och jag ser med tillfredsställelse att utskottet nu ger regeringen tillkänna att man i en utredning vill få frivilliga försvarspersonalensförmåner m. m. översedda. och jag har i motion1981/82:1316 krävt skyddsrum och skyddade produktionsplatser för SverigesRadio. Enligt vad utskottet anfört med anledning av motionen och vadkulturutskottet uttalat i sitt yttrande, tycks frågan ha uppmärksammats ochvara på väg att få en lösning. Def är av yttersta vikt atf frågan får högprioritet. I motion 1981/82:1988 har och jag tagit uppfrågan om övervakning av skärgårds- och kustområdena. Det är viktigt atf vi fåren förstärkning och eff effektivt utnyttjande av de resurser som finns. berörde i sitt inledningsanförande vårtstora territorialhav och betydelsen av en bra övervakning ur försvarssynpunkt.Man har från försvarsutskottet betonat vikten av ettsamutnyttjande av försvarets och det övriga samhällets resurser. Även i detta betänkande har försvarsutskottet kraftigtuttalat atf man kan göra betydande effektivitetsvinster, om man får ettsamufnyttjande. motion tar vi som exempel på lösning avledningsansvaret den tingens ordning som gäller i . Där är marinenhuvudansvarig. Vi talar också om nödvändigheten av att fasta spaningsstafionerupprättas inom västkusfområdet, samma system som finns inom kustområdet iÖstersjön. Även om förståelsen har varit och är stor för nödvändigheten av attnågot händer och det ges en utförlig beskrivning av problemen i betänkandet,kommer man inte fram till några konkreta förslag. Visserligen vill man atfriksdagen skall ge regeringen till känna vad som anförts i propositionen och ivår motion och motion 2276 om den fredstida förmågan att övervaka våra kust-och havsområden, men det räcker infe. Jag håller helt med om atf någon nyutredning ej behövs, det har utretts tillräckligt. Vad som behövs är att manmed ledning av de kunskaper man har verkligen bestämmer sig för åtgärder somger resultat. Jag beklagar atf det danska sättet att lösaledningsansvaret inte anses vara acceptabelt. Man säger atf det infe ärlämpligt att försvarsmakten, i defta fallet marinen, skall vara ansvarig förresurskrävande och administrafivt betungande civila verksamheter. Ja, men skall man få en samordning, måste ju ansvaret förverksamheten ligga hos någon, och jag anser att marinen borde vara väl skickadatf fa det ansvaret. Jag har inget yrkande, herr falman, utan hoppas medanledning av vad utskottet uttalat atf frågorna kommer aft få en lösning. Vihar inte råd med ett dåligt resursutnyttjande över huvud taget i vårt land ochabsolut inte i en så viktig verksamhet som övervakningen av vårtsjöterritorium. 15HANS () replik: Det är självklart atf jag kan instämma i detmesta av vad sade. Def är bara en skillnad, och den gällerofficershögskolan. Utskottets argument för atf flytta den från kansägas vara tre: Det första argumentet är aft skolan, enligt ÖB, inte ärnödvändig för insatsberedskapen på . Den klarar man genomminufbildningen, radarskolan, artilleriufbildningen och även sjukvårdsskolan. Def andra argumentet är behovet att frigöra lokaler iGöteborg för att kunna flytta bl. a. värnpliktskontoret dit och därför görarationaliseringar och kunna frilägga . Ett tredje och ett väldigt starkt, posifivt skäl för attflytta skolan till är att få kustartilleriets och flottansofficersutbildning på samma ställe, så att man får en samsyn inom dennaförsvarsgren. Jag tror att detta är en ganska värdefull sak, att få dessautbildningar samfrimmade från början. Det har bevars funnits ganska storadifferenser mellan dessa två grupper tidigare, och det finns även . Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Anf.16 (): Jag skall ta upp försvarsfrågan från snävt regionalutgångspunkt. betänkande 1981/82:18 behandlar bl. a.två motioner från den allmänna motionsfiden och fre motioner avlämnade ianledning av försvarsproposifionen från den socialdemokratiska Blekingegruppen.Jag skall något kommentera utskottsbehandlingen av dessa. Som grund för mitt anförande vill jag läggaförsvarskommitténs bedömande, atf är den kommun i landet som nästKarlsborg är mest beroende av sysselsättningssifuationen inom försvaret. har antalet anställda vid marinen i Kariskronaoch minskat med över 5 000. Minskningen är 2 300och nära 1 500. har staten inom den militära sektorn iKarlskrona dragit in arbetstillfällen motsvarande ett infanteriregemente elleren flygflottilj . En regementsindragning - deftalar. Därtill har inom statens affärsdrivande verksamhet antaletanställda minskat med mer än en tredjedel . Ingen annan ort i landet har blivit föremål för såomfattande sysselsäft-ningsminskningar av den statiiga verksamheten som justKarlskrona. Trots detta förbigicks helt vid utlokaliseringen avstatliga verk . har ej heller kommit i frågadå det gäller den statliga högskoleufbyggnaden. Def betänkande vi nu behandlar kommer att betydaytterligare minskning av statliga arbetstillfällen i . Den planerade nedläggningen av den militära organisationenberäknar chefen för marinen kommer att innebära en minskning på 225 årsarbeten. Därfill har en avtalsöverenskommelse mellan statens Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. arbetsgivarverkoch vederbörande personalorganisationer lett till att kommunen går miste omskatteinkomster för omkring 550 sysselsättningstillfällen - enbefolkningsminskning som smugit sig på kommunen! Av ekonomiska skälmantalsskriver sig nu nästan alla befälselever i annan kommun än Karlskrona.Detta betyder infe bara flera miljoner i förlorade skatteinkomster förkommunen, det betyder säkerligen också stora fördyringar för staten. Redan innevarande månad förväntas U-80 lägga fram sittbetänkande. Vi befarar ytterligare nedskärningsförslag från den utredningen,tyvärr. De slutgiltiga besluten vill vi ha möjlighet aft påverka. Med detta som bakgrund behöver ingen förundrasig över aft vi i känner stark oro . hemställer vii motion 2273 aft uppdrar åt regeringen atf särskilt beakta aftKarlskrona kompenseras för dessa neddragningar. , som i yttrande behandlatmotionen, erinrar om aft fidigare uttalat sig för aft sydöstraSverige bör komma i fråga vid decentralisering av statlig verksamhet och attyrkandet i motionen om atf bör beaktas vid en sådan decentraliseringkan sägas vara tillgodosett med fidigare uttalande. Någon direktåtgärd anser utskottet inte påkallad och avstyrker motionen. Jag ser arbetsmarknadsutskottets yttrande, vilketförsvarsutskottet enhälligt godtagit i denna del, som en pekpinne åtregeringen att det snart är tid att verkligen lämna aktivt stöd.Egentligen säger utskotten till regeringen: Gör något äntligen! Vi ser medförväntan fram mot resultat. Enligt propositionen skall tre sfora militära anläggningari lämnas - Gräsviksanläggningen senast ioktober . Blå Port och etablissementet Sparresenast 1985. 1 motion 2265 hemställer vi Blekingesocialdemokrater nuatt omlokaliseras från till och aftetablissementet bibehålls bl. a. för just denna verksamhet. Utskottet går oss delvis till mötes när det gäller Sparre.Man säger atf avvecklingen av bör anstå fills man fått se resultat av enförordad utvärdering av det nya utbildningssystemet för värnpliktiga i flottan.En liten framgång men ändå en framgång - hoppas att den blir bestående.Sjökrigsskolan däremot vill utskottet lokalisera till , vilket jaggivetvis beklagar. I motion 2274 tar vi upp besvärligheterna vidKarlskronavarvet, där de anställdas antal gått ner stadigt under def senastedecenniet. a. har över 100 arbetare i åldrar frivilligtgått i förtidspension vid det senaste årsskiftet. I proposition 1979/80:165 föreslog regeringen, ochriksdagen beslutade, att inriktas mot marin nybyggnation ochunderhållsverksamhet för den svenska marinen och för export. Ubåtsproduktionenborde successivt överflyttas till . Vi pekar på detta i motion2274 och påminner om atf ubåtsproduktionen fördyrats genom aft den nu är uppdeladpå två varv, och Karlskronavarvef. däremot vill ändå inte gå längre än tillatt godkänna inriktningen mot ökad samordning av ubåtsf illverkningen på siktoch föreslår avslag på motionen. Det kan infe vara bra för politikens anseendeoch trovärdighet att år peka på förhållanden som infe är bra och sedaninte ens börja vidta de nödvändiga förändringarna. har, för att i någon liten månkompensera kommun, föreslagit att marinens officershögskola iGöteborg och marinens sjukvårdsskola i omlokaliseras fill Karlskrona.Efter det att en stor delegation från uppvaktat försvarsutskottet ochmed delvis mindre sakliga argument begärt att dessa omlokaliseringar ej skulleföretas, föreslår nu utskottet att officershögskolan flyttas. Beslutet omsjukvårdsskolan bör däremot anstå, säger man, till dess utredningen omsjukvården i krig, USIK, lagt fram sitt betänkande. Det är alltså inte så attbeslutet att den skall kvarstå i och inte flyttas är definifivt, somman fick ett intryck av att menade. Vi får alltså anledning attåterkomma på den punkten. En av våra motioner, nr 533, har fått en mer välvilligbehandling. Utskottet meddelar att det ingår i försvarsministerns planer attlokalisera tolfte jaktdivisionen i flygvapnet fill flygflottilj iRonneby. Vi ser fram emot ett snart förverkligande av dessa planer. Sammanfattningsvis kan konstateras att det är mycket svårtatf förbättra den regionala balansen även på försvarsområdet. I slutändan blirdet som oftast de stora och starka distrikten med månghövdad representation häri som tar hem de stora potterna, de sfora vinsterna. Jag hade gärnasett atf försvarsutskottet hade varit litet mera tufft i de regionalpolitiskafrågorna. Jag avstår från yrkanden. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Under detta anförande övertog förste vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. 17ARNE (): a. skall ta ställningtill förändringar inom fredsorganisationen, är det med beklagande man kankonstatera aft utskottsmajorifeten inte ställt upp bakom förslagen i motionerombevarande av A 6 i . De ufbildningsmässigä betingelserna vid A 6 är mycketgoda. Tillgången till skjutfält ca 4 mil söder om ärvärdefull. Från besparingssynpunkt måste detta vara betydelsefullt, eftersomman kan minimera tidsödande och kostsamma transporter av personal och materiel.Att i ett sådant läge lägga ner det i förhållande fill närmastbelägna artilleriregementet ter sig därför föga rationellt. Det avgörande argumentet för en nedläggning av A 6 ärenligt regeringens förslag atf besparingarna blir större än vid en nedläggningav A 1 i . Från läns sida har tidigare hävdats atttillfredsställande ekonomiska jämförelser mellan alternativen inte harpresenterats, och den Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. uppfattningen har vi fortfarande. De ekonomiska besparingarnavid en nedläggning av A 6 har sannolikt överskattats. Det har av en särskiltfillkallad utredningsgrupp hävdats att om dessutom hänsyn tas fill samhällsekonomini stort kan en nedläggning vara olönsam. En nedläggning av A 6 innebär att enav landets största befolkningskoncenfrafioner, södra med ca 150000 invånare, skulle bh utan regemente. För upprätthållandet av försvarsviljanär det önskvärt att ha en nära koppling mellan civil och militär verksamhet. A6 fyller en viktig uppgift när det gäller aft förankra försvarsverksamhefen iregionen. Enligt min uppfattning bör andra besparingsåtgärder änförbandsnedläggningar därför i första hand prövas. Om A 6 läggs ner innebär det också att artilleriefsofficershögskola i tvingas omlokalisera sin verksamhet. En flyttningav officershögskolan innebär så stora störningar och kostnader för dennyorganiserade , officersutbildningen att den utgör ett mycket starkt skäl föratt A 6 och artilleriefs officershögskola bör få finnas kvar i . Isammanhanget bör påpekas att officershögskolan tidigare omlokaliserats frånÖstersund till för att bl. a. underlätta rekryteringen avofficersaspiranter. En förflyttning fill måste uppenbarligen verkai motsatt riktning. Detta bekräftas också av den enkät som chefen förofficershögskolan gjort. Även de värnpliktssociala frågorna talar starkt för ettbibehållande av A 6. Ungefär hälften av de värnplikfiga under grundutbildninghar sin bostadsort mindre än 5 mil från regementet, och utnyttjar, närtjänsten så medger, ständig natfpermission. En nedläggning av A 6 skulleinnebära att huvuddelen av dessa värnpliktiga fick avsevärt sämrevärnpliktssociala förhållanden. Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen inomJönköpings kommun har varit klart ogynnsam.Folkmängden har sålunda minskat från 108 1975 till 107 500 personer år1981. En nedläggning av A 6 innebär atf ca 400 personer direkt berörs, ochdärtill kommer indirekta sysselsättningseffekter motsvarande ungefär lika mångapersoner. Ett så stort bortfall av sysselsättningstillfällen leder naturligtvisfill stora problem för kommunen och länet. Utskottet framhåller, att om A 6skulle bibehållas, skulle det innebära att något annat förband skulle läggasner, och def skulle då vara mer olyckligt sett från regionalpohtisk synpunkt.Om defta kan man naturligtvis ha olika uppfattningar. Låt mig bara slå fastföljande fakfa. har ökat sin folkmängd med ca 2000 personer. Ökningen för kommun , alltså från1975 till 1981, är 700 personer. Jag har då svårt att förstå att detta skulleöverensstämma riktigt med def uttalande som utskottet gjort, aft def skullevara mer olyckligt, sett från regionalpohtisk synpunkt. Med tanke på utvecklingen i och länunder innebär, som jag sade fidigare, en nedläggning av A 6 ettstort problem för kommunen och länet. Möjligheten aft få annan statlig verksamhet fill Jönköpingär naturligtvis begränsad. Jag utgår emellertid ifrån atf def arbete som pågårinom