prot · G50965 · 1981-12-31 00:00:00 — Tillvaratagande avsjunktimmer i sjöar och vattendrag 1981/82:866 av och av trafiknykterhetslagstiftningen på sjötrafik 1981/82:867 av och gräns för trafikonykterhet 1981/82:868 av och Tillämpning av trafiknykterhetslagstiftningen påspårbunden trafik 1981/82:869 av och till alkoholvård 1981/82:870 av och av systembutiker 1981/82:871 av selen inomterapin 1981/82:872 av selen i kosten 1981/82:873 av och sociala och kurativa ställning 1981/82:874 av och rättsliga ställning 1981/82:875 av och märkningen av livsmedel 1981/82:876 av och i vissa fall av varumärken på livsmedel 1981/82:877 av m. fl. 1981/82:878 av m. fl. 7 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1981/82:125 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten i ; påvisade jag ien interpellation till arbetsmarknadsministern den försämring som skett avarbetsmarknadsläget i och krävde besked om de åtgärder somregeringen ville vidta för att avskaffa arbetslösheten och bereda medborgarnameningsfulla arbeten. Sysselsättningsläget i - liksom i andradelar av landet - har ytterligare förvärrats. Den senaste statistiken frånarbetsmarknadsstyrelsen, avseende läget , redovisarför sammanlagt 13 229 kvarstående arbetssökande. Av dessa var 5051 ungdomar . Särskilt oroväckande var kanske att en så kraftigminskningskett av antalet kvarstående lediga platser. Detta uppgick viddecember månads utgång endast till 3 300, vilket var en rekordlåg siffra. Vidutgången av november hade motsvarande siffra varit 5 539, vilket ändå innebaren minskning med nära 6 000 jämfört med . Antalet uppsägningar summerades av arbetsmarknadsstyrelsentill 3 234 för AB-län . Under samma tidsperiod1980 hade motsvarande siffra varit 2 582. Även mätt med detta mått hadealltså en påtaglig försämring skett. Arbetsmarknadsministern gav i sitt svar på den i oktoberväckta interpellationen inget som helst konkret svar om vilka åtgärderregeringen avsåg att vidta för att avskaffa arbetslösheten i ochi andra delar av landet. Däremot sade han "att det ännu är för tidigt attutläsa de fulla effekterna av den ökade satsningen som regeringen gjort för attförbättra läget på arbetsmarknaden och för att minska arbetslösheten".Effekten av regeringens ekonomiska politik synes ha varit enförsämring av arbetsmarknadsläget. Arbetslösheten har en omfattning som ickekan tolereras och som leder till stora ekonomiska, sociala, medicinska ochpsykiska skador. Den fruktan som länsarbetsnämnden i ihöstas uttalade för en kraftig försämring av arbetsmarknadslägeti länet har besannats. Om icke effektiva motåtgärder vidtas blirresultatet för många människor en katastrof. Jag anser det därför nödvändigt att upprepa de frågor jagi oktober ställde till arbetsmarknadsministern; Hur serregeringen på den växande arbetslösheten i ? Vilka är enligtregeringens uppfattning dess viktigaste orsaker? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att avskaffa arbetslösheten och för atttillförsäkra alla innevånare i - liksom naturligtvis innevånarnai hela - meningsfulla arbeten? 1981/82:126 av Per (vpk) till arbetsmarknadsministern omarbetslösheten i län: Arbetslösheten i län harunder hållit sig omkring 5 000 personer, vilket är nära 2 000personer fler än 1980. Ett undantag från totalbilden ärungdomarna, bland vilka arbetslösheten har minskat från en topp på ca 2 300 islutet av augusti till ca 1 650 . Den här minskningen iungdomsarbetslösheten beror nästan helt på ökade arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som sänkt denna arbetslöshet till av de arbetslösa totalt. Varsel om uppsägningar eller permitteringar har underhösten 1981 fortsatt att ligga på en hög nivå. Det aktuella antalet personerberörda av varsel i har i medeltal legat påca 1 700 jämfört med 300 1980. hargjort en uppföljning av varslen enligt följande: Totalt antal varse) 169 Avskedadepå grund av konkurser 507 Nedlagdaföretag 36 Avskedade på grund av nedläggning 1 311 Försvagningen avarbetsmarknadsläget i län har fortsatt under december 1981.Arbetslösheten steg med 470 personer till 5 570 vid årsskiftet.Det är en toppnotering när det gäller arbetslöshet i länet , och det ären nivå som ligger drygt 1 700 personer över läget vid årsskiftet 1980-1981.Samtidigt har antalet lediga platser sjunkit till 425 vid årsskiftet 1981-1982.Av de arbetslösa i länet är , som , hälften män ochhälften kvinnor. menar dock att dearbetsmarknadspolitiska åtgärder som stått till buds gett viss effekt. Sålundahar ungdomsarbetslösheten ökat mera måttligt . var 1 730 personer utan arbete i län. Det är 400fler än , men ungdomarnas andel av det totala antaletarbetslösa har minskat. Den uppnådda effekten beror främst på beredskapsarbeteninom den offentliga sektorn . Drygt 1 500 personer har ettberedskapsarbete. Det är 1 000 fler än . Arbetslösheten har ökat i alla delar av länet utom i dessvästra del, där en viss nedgång noterats . Svårast drabbadär norra länsdelen. I är av befolkningen utan arbete.Ändå är 100 personer i beredskapsarbete där. Oron för sysselsättningen i län under första delenav 1982 är fortfarande stor, eftersom många av de 170 varslen som lagts underår 1981 ännu inte verkställts. Även om länsarbetsnämnden har märkt en ökandetilltro till en positiv utveckling från företrädare förindustrin, innebär de fortsatta svårigheterna inom mänga sektorer på länetsarbetsmarknad att de arbetsmarknadspolitiska insatserna under hela året 1982torde behöva ligga på en hög nivå. Med stöd av det anförda riktar jag följande frågor tillarbetsmarknadsministern; Vilkaarbetsmarknadspolitiska insatser kan påräknas inom län ? Hararbetsmarknadsministern några besked att ge beträffande lokaUsering av statligverksamhet till län? Anserarbetsmarknadsministern att staten har något särskilt ansvar för alternativsysselsättning om exempelvis 1 3 i skulle läggas ned ellerbeställningarna vid försvarsmaterielindustrin i minskar? 1981/82:127av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iVästerbottens län: Mardrömsgränsen för arbetslöshet iSkellefteå har passerats. Detta säger föreståndaren vid arbetsförmedlingen iSkellefteå i . Detta omdöme om den rådande situationen delas säkert av deflesta i . Och vad man fruktar är att arbetslösheten kommer attstiga ytterligare. Exempelvis kommer nedläggningen av fabriker attinnebära ytterligare ca 400 arbetslösa. I slutetav december fanns i länet 6 690 öppet arbetslösa. ökning med715 jämfört med november och en ökning med 1 605 Nr 65 Arbetslösheten i länet bland ungdomar uppgicktill 2 570; av totala antalet arbetslösa utgör nu ungdomar intemindre än . Jag vill mot bakgrund av det anförda ställa följande frågatill arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta med anledning avden kraftigt ökande arbetslösheten i ? 1981/82:128 av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten i ; Mot bakgrund av det försämradearbetsmarknadsläget ställde jag i en interpellation till arbetsmarknadministernden frågan vilka åtgärder regeringen är beredd vidta för att mötaden allvarliga arbetslöshetssituationen i . Ur länsarbetsnämndens redogörelse förarbetsmarknadsutsikterna kunde nämligen utläsas att arbetslöshetenkraftigt ökat och att resurser saknades för att vidta nödvändiga åtgärder. En redovisning av tilldelningen av beredskapsmedel var detenda konkreta i arbetsmarknadsministerns svar . Ökningen med 16milj. för var dock helt otillräcklig. Av länsarbetsnämndens senare framlagda redogörelse förarbetsmarknadsutsikterna /82 framgår att arbetslösheten, trotsolika insatser, fortsatt att öka och ligger högre än närmast föregåendeår. Arbetslöshetsperioderna blir allt längre. Sysselsättningen inom byggnadsbranschenförsämras. Antalet varsel ökar. har drygt 9 100 varslats omuppsägning eller permittering. Deceniberstatistiken från arbetsmarknadsmyndigheternavisar en ytterligare ökning av antalet arbetssökande, liksom av de vidmånadens slut kvarstående utan arbete. Antalet arbetssökande i december 1981var ca 11 700, en ökning med 378 jämfört med november. Antalet kvarstående vidmånadens slut var 6 931. en ökning med 639 jämfört med november. Kvinnornautgör ungefär hälften av de arbetslösa och ungdomar . Aktivainsatser för att bryta den negativa utvecklingen behövs. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är regeringen nu beredd att vidtasärskilda åtgärder för att möta den allvarliga arbetslöshetssituationen iÖstergötland? 1981/82:129av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iVärmlands län: Arbetslösheten i länfortsätter att öka i en accelererande takt. För inte länge sedan betraktadesdet som närmast otänkbart att antalet öppet arbetslösa i länet skulle kunnapassera 7 000-strecket. passerades , och i slutet av december1981 var 8 174 öppet arbetslösa i . besvarade arbetsmarknadsministern eninterpellation om den ökande arbetslösheten i med att hänvisatill förstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser. Särskilt betonades i svaretatt fått ytterligare 54 milj, kr. I sinsenaste prognos anmärker länsarbetsnämnden att den ytterligare ökning avantalet beredskapsarbeten som bedöms möjlig inte kommer att kunna hållatillbaka en fortsatt ökning av arbetslösheten i denna vinter. I övrigt hänvisade arbetsmarknadsministern hösten 1981till regeringens ekonomiska politik, som i förening med en tänkbarkonjunkturuppgång kanske skulle kunna ge fler arbeten . Detfinns därför anledning att efterlysa åtgärder här och och avkräva regeringenett ansvar för en hotande utveckling, som inte förefaller vara under kontroll. Med hänvisning till det anförda vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Anser regeringen att genomförda statligaåtgärder har haft tillräckligt positiva effekter på sysselsättningen i ? Avser regeringen att ta initiativ till andra typer avstatliga åtgärder än de prövade för att motverka den nu med acceleration ökande arbetslös heten i ? 1981/82:130av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iJämtlands län: Arbetsmarknaden i länvisar en fortsatt försämring i jämförelse med situationen 1980. Totalt var 3333 personer föremål för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder , vilket är 437 fler än 1980.Vid månadens slut kvarstod 2 850 arbetslösa, som var beredda att taarbete. Det är en uppgång med 80 personer och med 592 jämförtmed läget . I gruppen i åldern kan man sedan föregåendeår notera en ökning med 291 personer. Men är ungdomar under 25 århårt drabbade i länet. Ökningen i denna grupp uppgår till 262 i jämförelse medföregående år. Vissa delar av länet. och ,kännetecknas av regionala problem, och här uppgår nu arbetslösheten till 6,5 %resp. , följt av och resp. arbetslöshet. Det totalaantalet kvarstående arbetslösa, plus de som var föremål för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, var 6 183,vilket motsvarar av arbetskraften. Exempel på brist på arbeten är att endast 17 lärararbetenvar lediga , 10 arbeten för sjukvårdsbiträden, O försjuksköterskor, 1 arbete för kontorister, 2 för skogsarbetare, förfordonsförare, 2 för svarvare, O för träarbetare och 10 för städare. Situationeni kan illustreras med kommun med sina ca14 000 invånare. Där går närmare 1 000 arbetslösa, varav ett stort antal ärungdomar. De sociala problemen växer i takt med arbetslösheten. Många människorfrågar sig hur detta skall kunna fortsätta och vilka åtgärder ansvarigapolitiker tänker vidta. Jag vill därför frågaarbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder tänker arbetsmarknadsministern vidta för att stävja den växandearbetslösheten i ? 1981/82:131av i (vpk) till arbetsmarknadsministern omarbetslösheten i : Arbetslöshetssiffran för december månad 1981 slåralla rekord. Antalet arbetslösa i är det största någonsinunder den tid statistik förts. , som är ett av landets mestindustriahserade län, ligger nu på fjärde plats i arbetslöshetsstatistikenefter , och . Tilldetta kommer en alltmer förstärkt kris inom länets basindustri, stålindustrin.Flera varsel utlöses . Byggarbetslösheten är mycket hög. Ca 700bygg- och anläggningsarbetare beräknas sakna sysselsättning under våren.Åtstramningarna inom den offentliga sektorn medför att antalet arbeten minskarockså i denna sektor, med avskedanden som följd. Det"krig" mot arbetslösheten som regeringen utlovat har uppenbarligenförts med en felaktig taktik, med för små medel, eller också helt kommit avsig. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vad tänker arbetsmarknadsministern göra för attskapa arbeten i ? 1981/82:132 av BertilMåbrink (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten i Gävleborgslän: Arbetslösheten fortsätter att öka i län.Vid årsskiftet var antalet sökande utan arbete och aktuella för omedelbarplacering 7 244 personer. Av dessa var antalet kvinnor 3 955 (avsamtliga). Detta är 678 fler än . Länsarbetsnämndensredogörelse över arbetsmarknadsläget visar dessutom en stor dold arbetslöshet,främst bland kvinnor - aHtså personer som önskar arbete, men som anser detmeningslöst att söka ett sådant. Vadsom förutom den stora arbetslösheten i länet inger stor oro är det förhållandetatt arbetslösheten ökar bland kvinnorna, alltså den kategori som redan tidigaredrabbats; detsamma gäller ungdomen. Vidare har jämfört med förra månadensredovisning antalet arbetslösa byggnads- och anläggningsarbetare ökatytterligare. Detär helt oacceptabelt att tillåta arbetslöshet och att dessutom låta den öka iallt snabbare takt. I länsarbetsnämndens prognoser för första kvartalet 1982kommer ytterligare människor att kastas ut i arbetslöshet. kommer också att innebära stor risk för kraftigapersonalminskningar hos länets företag. Regeringen påstod när momsen sänktes och devalveringengenomfördes att detta skulle skapa tusentals nya arbeten. Så har inte blivitfallet hitintills, och enligt länsarbetsnämndens prognoser kommerantalet arbetslösa att öka ytterligare. Jag villfråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att skapaarbeten för de nu 11 000 arbetslösa i ? 1981/82:133av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iUppsala län: har ett flertalhändelser inträffat som förvärrat den redan tidigare dåligaarbetsmarknadssituationen i län. Nedskärningarna i den offentligasektorn börjar nu att märkas. De omdebatterade försämringarna vid Akademiskasjukhuset i är bara ett tecken på detta. Också mindre lasarett ochsjukvårdsinrättningar, som lasarettet i , drabbas. Ovanpå detta kommer nedläggningen av konfektionsföretagetHettemarks i . Den statliga koncernen där företaget ingår vill intedriva verksamhet i . Men man vill behålla det väletablerade och försäljningsmässigtviktiga firmanamnet. Detta är ett rent sabotage mot de anställda i ochderas planer på att fortsätta verksamheten i egen regi. Kärnkraftsbygget i Forsmark går snabbt mot sitt slut.Alla, inte minst i , vet vilka effekter som väntararbetsmarknaden i Norduppland. Siffrorna och kurvorna finns där i all sinprydlighet. Men det behövs fantasi, som arbetsmarknadsministern och regeringentydligen inte är mäktiga att uppamma, för att förstå verkligheten för kommuneroch enskilda bakom del statistiska materialet. Det finns ett projekt iNorduppland som lagts åt sidan, men som är mera aktuellt . Det ärutbyggnaden av oljelagret i och den därmed följande upprustningen avhamnen och utbyggnaden av ett industriområde. Det statligaoljelagringsprogrammet har bantats på grund av att oljeförbrukningen minskaroch måste minska än mera. Men olja kommer inom överskådlig fid att vara enviktig resurs i svensk energipolitik. Internationella bedömningar av tillgångoch pris är också betydligt mera optimistiska . De svenskaberedskapslagren ligger till stor del hos privata bolag i vanliga cisterner.Det är otillfredsställande ur många synpunkter. Norr om finns detinte något stort lagerutrymme för olja i berg. En utbyggnad av skulle lösa många avproblemen kring avvecklingen i Forsmark. Saken borde därför prövas seriöst avregeringen. Jag villfråga arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder tänker regeringen vidta för att skaffa arbete åt de avskedade sömmerskorna vid Hettemarks i ? Ärarbetsmarknadsministern villig att hjälpa de anställda vid attdriva företaget i egen regi, i första hand att låta dem behålla firmanamnet? Vilka konkretaåtgärder, antal arbetstillfällen, nya projekt etc. har arbetsmarknadsministernatt erbjuda som ersättning för Forsmark? Hur ställer sigarbetsmarknads- och energiministern till planerna på ett oljelager i ? 1981/82:134av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheteni ; arbetsmarknads-och sysselsättningssituation är alarmerande. n. myckethög jämfört . uppgick antalet arbetslösa till 12835; det innebären ökning från föregående månad med nära 600 personer. Framför allt är det bland ungdomar upp till ochkvinnor som arbetslösheten har ökat. av de öppetarbetslösa är ungdomar, är kvinnor. minskar efterfrågan påarbetskraft. Obalansen mellan efterfrågan och utbud, mätt i antaletsökande per ledig plats, har fördubblats jämfört med föregående år.Platsantalet har minskat som antalet sökande har ökat. De störstaobalanserna kan noteras för stuveri-, lager- och förrådsarbete, kontorsteknisktarbete samt byggnads-och anläggningsarbete. Enligt ochlänsarbetsnämndens bedömningar väntas efterfrågan på arbetskraft ligga kvar påen låg nivå. Minskad sysselsättning väntas beröra träindustrin, småbåtsvarven,den petrokemiska industrin samt texfil- och konfektionsindustrin. Byggsysselsättningenväntas minska kraftigt. Rekryteringen av personal inom den offentliga sektornkommer att bli starkt begränsad. De tillgängliga prognoserna när det gällerefterfrågan och utbud av arbetskraft för den närmaste framtiden visar att 47000 personer 1985 kommer att söka ca 30 000 lediga platser. Det skulle alltsåbli en brist pä 17 000 arbetstillfällen - detta utöver de nära 13 000 somi dag är arbetslösa. Merparten av dessa personer som kommer att söka jobb 1985,eller 38 500, är ungdomar. Prognoserna bygger på antaganden att utslagningen avde äldre kommer att bli lika stor som , vilket innebär attytterligare 6 000 personer kommer att förtidspensioneras av arbetsmarknadsskäl. ställde jag i en interpellation två frågorfill arbetsmarknadsministern. Som svar pä frågorna anförde arbetsmarknadsministern bl.a. att det är något annat än omsorgen om individen som ligger bakom de mångafrågorna kommunisterna om arbetsmarknadsläget. Jag hänvisar till detta påstående och till att svaret iövrigt var något otillfredsställande för de många tusentals arbetslösa. Inteminst för att möjliggöra för de intresserade att ta del av regeringens planer -det gäller alltså inte regeringens tolkningar av vpk;s frågor- berjag härmed att på nytt få ställa dessa frågor: Hur bedömerregeringen sambandet mellan arbetsmarknadsläget i ochden strukturomvandling som svensk industri f. n. genomgår? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att förbättra arbetsmarknadsläget i Göteborgsoch län? 1981/82:135 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten i : 11 424 kvarstående arbetslösa. Detbeskedet ges i en redovisning av arbetsmarknadsläget i månadsskiftetdecember 1981-januari 1982, ett besked som fått även härdade tjänstemän inomarbetsförmedlingen och vid höga arbetslöshetstal vana länsbor att reagera.Situationen i länet är utomordentligt allvarlig och oron därmed berätfigatstor. Eller som uttrycker det i en skrivelse till regeringen,daterad : "Sedan den samlade regionalpolitiken introducerades ivårt land har vare sig senare del ellerunder upplevt, att varit drabbat av så allvarligaproblem som ." De nu redovisade arbetslöshetssiffrorna är högre än någongång tidigare under de senare decennierna. Allt pekar dessutom på en ökning avden varaktiga arbetslösheten . Redan detta är alarmerandeuppgifter. Oron inför det aktuella läget förstärks av uppgiften att 3 780ungdomar under 25 är är arbetslösa. Dessa unga människor står för avlänets arbetslöshet och motsvarar till antalet nära nog en hel årskull i länet!Detta kombinerat med det faktum att tusentals av länets ungdomar återfinns iarbetsmarknadsutbildning eller har kortvariga beredskapsarbeten och attdessutom ett stort antal tvingats flytta söderut tecknar en framtidsbild somingen norrbottning vill se förverkligad. De unga har ytterst småmöjligheter att ta sig in på länets arbetsmarknad. Detta förhållande måsteändras om länets framtid skall kunna säkras. Speciellt uttalade är problemen i malmfältskommunerna.Därifrån kommer också uppgifter om arbetsförmedlare som stressats av sinhopplösa situation sfl fill den grad att man väljer att lämna sina arbeten. Manupplever sig inte längre ha ens rekommendationen "flytta söderut" attförmedla till unga arbetssökande. Inom länet har man 34 arbetssökande tillvarje ledigt jobb. Det skall ses mot att man hade 18 sökande på varjeledigt jobb. Arbetsförmedlarnas reaktion är således fullt förståelig. problem är inte på något sätt nya.Flyttlasspolitiken präglade under åtskilliga år länets utveckling. Utsikternatill en annan inriktning omintetgjordes i och med att de stolta planerna på enstålverkssatsning i gick i kvav. har näringslivet i länetytterligare försvagats. Dagens bild präglas av att de stora basindustrierna skär ned sin verksamhet, vilket innebär att livsnerven, basen, för ennödvändig utveckling sviktar. Bilden av präglas sålunda av stort allvar.Men beskrivningarna och analyserna som görs av arbetsmarknads- ochlänsmyndigheter såväl som av politiska och fackliga organisationer är ingasjälvändamål. De skildrar visserligen en dyster verklighet men utgörockså en källa till kunskap och vägledning för vad som måste göras för attvända utvecklingen. Kunskaperna behövs för att ge tyngd åt framtoningen avNorrbotten som ett framtidslän. Såväl nuvarande som tidigare regeringar har fåttåtskilliga anmaningar att ta fasta på det som är utvecklingsbart i Norrbotten.Men har insatserna -iden månsådanaförekommit-fått ett blygsamt resultat.Den situation som länet nu befinner sig i gör det dock än mer angeläget äntidigare att regeringen gör allvarliga bedömningar och genomför alla derealistiska insatser som kan göras utan längre tidsspillan och med påtagligaresultat. Detta är nödvändigt för att det också skall bli möjligt att ta varapå de förutsättningar som finns för att långsiktigt lösa länets problem. Länet har naturresurser och kan mycket väl tillhandahållaråvara för befintlig och ny industri. Men för att dessa förutsättningar skallkunna tas till vara får inte den nuvarande sysselsättningssituationen tillåtasatt ytterligare försämras eller ens bestå. Stora delar av länet hotas i så fallav att bli områden som inte har möjligheter att fungera varken socialt ellerekonomiskt. aviserar regeringen i budgetpropositionen en särskildNorrbottensproposition . Behovet av injektioner är emellertid så akut aU detredan under den tid som en propositionsbehandling normalt tar är nödvändigt attange och att påbörja åtgärder för att komma till rätta med svårigheterna.Människorna i och de där verksamma företagen måste få stöd för sinegen tro på länets möjligheter till överlevnad och en framtida utveckling.Därtill krävs akuta arbetsmarknadspolitiska åtgärder lika väl som långsiktigtverkande insatser. Mot denna bakgrund vill jag till arbetsmarknadsministernställa följande frågor: Avserregeringen som direkt ansvarig för en stor del av sysselsättning istatsägda företag att sätta in omedelbara insatser för att råda bot på denmycket svåra arbetsmarknadssituationen? Vilkasatsningar, speciellt inriktade på den stora ungdomsarbetslösheten iNorrbotten, av.ser regeringen att göra? Vilka speciellasocialt motiverade insatser har regeringen för avsikt att göra i ? 1981/82:136av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iSmåland: Från att ha gått ner litet hararbetslöshetssiffrorna i Smälandslänen nått nya toppnoteringar.För är situationen den att de fortfarande ligger på plus jämförtmed oktober, men jämfört med november noteras en ökning med 200 personer.Kalmar län. som drabbats hårdast, redovisar en ökad arbetslöshet frånoktober med 439 personer. 1 län kommer konkurser, varsel, permitteringar ochuppsägningar slag i slag.