prot · G509158 · 1981-12-31 00:00:00 — tillsatte den dåvarandehandelsministern en särskild utredare med uppdrag att företa en sådangenomgång. skulle också kartlägga möjligheterna förSverige att vidta åtgärder på andra områden, exempelvis överföring avteknologi. Genomgången skulle vidare belysa hittillsvarande erfarenheter ocheffekter i lagen bl. a. i syfte att konstatera eventuella luckor ibestämmelserna. beslöt jag att ändra utredningenssammansättning till en parlamentarisk kommitté. Till ny ordförande utsågsdåvarande ambassadö- ren iParis, . Kommittén har fått i uppdrag att arbeta Nr 158skyndsamt. Ett väsentligt syfte med lag var att skapa opinionför att öka def politiska trycket på den sydafrikanska regimen och därigenombidra till en samhällsförändring i . Genom denna ensidiga åtgärdhoppades man kunna inspirera andra stater till efterföljd. I sista handhoppades man på att en efterföljd från andra stater även skulle innebära ökattryck på FN att vidta ytterligare åtgärder mot . En rad åtgärder har vidtagits för att sprida informationom den svenska lagen i utlandet. En engelsk utgåva av lagen tillställdes desvenska beskickningarna kort efter dess antagande. Lagen har också berörts iolika svenska anföranden i i samband med att krav restspå sanktioner. Den skrivelse som regeringen nu utarbetat finns också att tillgåpå engelska. Det var ett viktigt steg som folkpartiregeringen tog närden föreslog ett investeringsförbud för svenska företag i ochNamibia. Det var en klar markering av vår syn på apartheidpolitiken och ettviktigt steg mot en isolering av . Enligt min bedömning har Sydafrikalagen emellertid vissauppenbara svagheter. Den var en helt ny form av lagstiftning, och det är därförinte överraskande att det finns kryphål och andra ofullkomligheter i lagen. Ett särskilt problem skapas av det faktum att etableringav svenska bolag i indirekt kan sägas ha skett genom att svenskaföretag köpt bolag som i sin ägo haft sydafrikanska bolag. Det är en form avetablering som inte beaktades vid utarbetandet av lagen.Sydafrikalagsutredningen har, som jag tidigare nämnde, till uppgift att se övertillämpningen av lagen och föreslå eventuella ändringar och kompletteringar föratt komma till rätta med lagens svagheter. Även denna problemafik med indirektaföretagsförvärv kommer då att studeras av utredningen. För en allt större internationellopinion framstår det som tydligt att förändringar av det sydafrikanskasamhället - från ett förnedrande rasåt-skillnadssystem till en demokrati medfrihet och rättvisa - måste till för att undvika ökad spänning och våld iområdet. Det sydafrikanska samhällssystemet är unikt i världen genom attstörre delen av befolkningen på grund av sin hudfärg är fråntagen grundläggandefri- och rättigheter. och många andra stater har hävdat attgenom en isolering av kan det tryck skapas som kan leda fillpolitiska förändringar. Det är i det perspektivet den svenska lagen om förbudmot investeringar i och skall ses. 22CARL-HENRIK (vpk): Liksom , när lagen om förbudmot investeringar i och trädde i kraft, består apartheid iSydafrika, vilket innebär en diskriminering av majoriteten av folket pågrundval av dess hudfärg. Det är ett brutalt rasförtyck, som är kopplat till ett ekonomiskt och socialt förtryck, vilkethåller hela folkets majoritet i eländiga förhållanden. Det har skett förändringar sedan lagen antogs av densvenska , men dessa förändringar bedömer jag har varit av negativkaraktär. Den sydafrikanskal regimen mihtariseras alltmer. Militäraundantagslagar har införts, som undan för undan förvandlar samhället till ettmilitärläger. Regimen företar öppna angrepp mot grannstater, bl. a. mot Angolasom är utsatt för ett regelrätt angreppskrig. Dessa negativa förändringar har inneburit verkningar ocksåför de svenska företag som är verksamma i . De svenskägda företagenhar dragits allt längre in i militärindustriella komplex. De tvingasbetala en del av den sydafrikanska militärapparaten, som alltså används för enöppen aggression. De tvingas ställa upp s. k. säkerhetsstyrkor i företagen osv.Deras produkter används i betydande utsträckning inom den militära apparaten. Dessa moment, som är nya sedan lagen antogs, är starkaskäl för de krav på en skärpning av lagen som har framkommit på olika håll inomden svenska opinionen. Därtill kommer ju att de svenska företagens investeringsvolymunder de år som lagen har varit i kraft inte har minskat på något påvisbartsätt. Lagen har i huvudsak visat sig verkningslös, vilket är ett ytterligareskäl för kravet på en skärpning. Om man ser på det siffermaterial som presenteras av regeringoch kommerskollegium och som bygger på företagens egna uppgifter, visar det sigatt det har skett en utomordentligt stark ökning av de svenskägda -företagensomsättning . Omsättningen har ungefär fördubblats. Heltklart är emellertid att det finns betydande luckor i lagen, vilka medför attden redovisning som vi har fått i inte ger en tillfredsställande bildav de svenska företagens verksamhet. Jag är htet förvånad över attutrikesutskottet inte betydhgt skarpare påtalar dessa brister i redovisningen.Jag skall peka på några av-dessa brister. Det stora och välkända svenska företaget har ettföretag i , som jag fortfarande vill beteckna såsom ett dotterföretag.Under byggde man mycket starkt ut sin verksamhet i . Jagkan såsom ett exempel nämna att ASEA investerade 82,2milj. i sin sydafrikanska verksamhet. Men 1980 minskade man sin aktiepost iASEA Elektric, som företaget i heter, och man lämnar ingen somhelst redovisning till kommerskollégium och regering. Den mofivering som manförsöker framföra är att ASEA inte längre har något dotterbolag i . Jag är utomordentligt förvånad över att kommerskollegium,regering och utrikesutskoti: godtar detta såsom skäl. Det finns en rad fakta som bestyrker att det fortfaranderåder ett dotferbolagsförhållande mellan ASEA och det sydafrikanska företag somjag har nämnt. Den s. k. , , skrev i december1981 till handelsministern och påtalade att det finns ett avtal mellan ASEA iSverige och ASEA i . man också till uppgifterna från en Metallrapport omSydafrika , där det sägs följande: "ASEA Sydafrikasrelationer med moderbolaget finns reglerade i ett Managementavtal." På det sättet kommer det sig att ett företag som 1976 stodför ca en tredjedel av de svenska företagens omsättning i så att sägahar gått utanför den svenska Sydafrikalagen. Ett annat företag som interedovisar sin verksamhet och som inte heller finns med i regeringens rapport ärSaab-Scania och dess dotterbolag i , Malcomess, i vilket manhar av aktierna. Det finns andra brister i redovisningen också. Någraföretag har företagit mindre investeringar, som det sägs i rapporten frånkommerskollegium. Det påvisar och kritiserar kommerskollegium, som säger attdet är anmärkningsvärt att detta har ägt rum. Jag citerar ur kommerskollegiumsrapport: "Även om det rör sig om mycket små belopp och huvudsakligentillgångar utan egentlig betydelse i sammanhanget kan enligt kollegiet intebortses från att investeringsförbudet i dessa fall inte synes ha efterlevts fulltut." Jag tycker att handelsministern stryker med hartassen överdessa investeringar, när regeringen sedan gör sin rapport på grundval avkommerskollegiums redovisning. En del företag har företagit investeringar som de påstårhar beslutats och kontrakterats redan innan lagen trädde i kraft. Detta godtarkommerskollegium på ett sätt som jag vill ifrågasätta som ett skäl för attlagen inte skall tillämpas. Def finns alltså stora brister i lagsfiftningen,som handelsministern ju själv också här har sagt i sitt inledande anförande. Men sedan är det en sak till som är synnerligenanmärkningsvärd i det här materialet, nämligen att redovisningen sträcker sigbara fram till den 31 december 1980.1 andra fall, när det gäller redovisning avstatistiskt material, är man mycket angelägen om att ha så färsktsiffermaterial som möjligt. Men det har som bekant gått ytterligare ett heltkalenderår , och frän det kalenderåret finns detingen som helst redovisning i skrivelsen från regeringen. Här är också en utomordentligt allvarlig brist som jagtycker att det är anmärkningsvärt att utrikesutskottet inte skarpare harpåtalat i sitt betänkande. Enligt det material som finns är det inte så storainvesteringar som har skett, men vi vet å andra sidan från uppgifter i pressenatt och gavs dispenser försynnerligen betydande belopp. Men dessa kommer alltså inte med i underlaget förden debatt som vi skall föra här och som gäller kraven om en skärpning avlagstiftningen. Jag vill direkt ställa frågan fill handelsministern, förjag tycker att def är rimligt aft han här öppet redovisar vilka dispenser somsedan har skett, så att får också det siffermaterialet på bordetinför den här debatten: Vilka företag har det gällt? Hur stora har dispensernavarit? F. n. ligger def också omfattande dispensansökningar hosregeringen. Jag tycker att det vore rimligt aft det skedde en redovisning ocksåav dessa ansökningar och att vi fick en indikation på hur regeringen avser attställa sig. Dekrav som vi har ställt i vpk-motionen är ju aft vi påtalat nödvändigheten avatt den sittande bör få tilläggsdirektiv som innebär: att regeringen bör arbetaskyndsamt; atten avvecklingsplan för svenska företag i bör utarbetas som ävensyftar till att hindra skenförsäljningar; attde svenska företagens roll i det sydafrikanska militärindustriella komplexetoch den s. k. totala strategin bör granskas; attteknologiöverföring och industriellt samarbete genom licensgivning ellermanagementavtal bör förbjudas. Dettaär enligt vår mening utomordentligt viktiga uppgifter för den sittandeSydafrikautredningen, men de är bara delvis medtagna i de direktiv som finnsför utredningen. Deskäl som talar för en ekonomisk bojkott av regimen i är emellerfid såstarka och bristerna i den nuvarande lagstiftningen så uppenbara att viupprepar vårt krav på en helt ny lag, innebärande total ekonomisk bojkott avSydafrika. Ett fullständigt lagförslag finns medtaget i motion 937, till vilkenjag, herr talman, yrkar bifall. 23 (): betänkande 1981/82:22 behandlar fyra motioner ochdärutöver den regeringsskrivelse /82:173 som handelsministern harberört. I motionerna föreslås ytterligare svenska åtgärder, riktade motapartheidpolifiken i . Skrivelse 173 innefattar en redogörelse för desvenska företagens verksamhet i och . Somdet fidigare har framgått här av inläggen åtog sig regeringen, närSydafrikalagen trädde i kraft, att lämna en redogörelse till riksdagenför de svenska företagens verksamhet i och . Den nu aktuellaredogörelsen avser är 1980 och är den första av de redogörelser som skallkomma. har till uppgift aft gå igenom de hittillsvarandeerfarenheterna av Sydafrikalagen och penetrera vilka möjligheter som står tillbuds för att utvidga de svenska sanktionerna till andra områden än förbud motinvesteringar. Som tidigare nämnts har kommittén nu fått en parlamentarisksammansättning och arbetar under ordförandeskap av ambassadören . Utöversanktioner i form av förbud mot investeringar i har under enföljd av år verkat för bindande beslut om bojkottåtgärder mot i vadgäller handel och investeringar. I det arbetet har haft stöd av en stormajoritet inom FN:s medlemsländer. Det har emellertid inte varitmöjligt att i säkerhetsrådet uppnå den majoritet för sådana åtgärder somriksdag och regering eftersträvat. Att man inte har lyckats med den saken harbåde av och av regeringen beklagats. Utskottet utgår emellertidifrån att arbetet kommer att fortsättas med målsättningaft uppnå sådant stöd för de svenska ståndpunkterna aft majoritet kan uppnås ombindande beslut från säkerhetsrådefs sida om sanktioner i ökad utsträckning motSydafrikaregimen. Ävenregeringen har givit uttryck för aft de internationella påtryckningarna motSydafrika bör fortsätta och öka. - för ungefär tvåmånader sedan - uttalade utrikesministern här i kammaren att påtryckningarnamot apartheidregimen måste öka och bli mera kännbara för att, som orden föll,"förmå regeringen där att ta reson". Skrivelsenr 173 har relativt utförligt berörts av handelsministern, och jag har därföringen anledning att uppehålla mig närmare vid den. Det är uppenbart att denredogörelse som har lämnats har vissa brister. Det är riktigt somCarl-Henrik har anfört att den släpar efter i tiden. -Det ärangeläget aft får till sitt förfogande och för sitt studiumväsentligt aktuellare uppgifter, även om det inte är möjligt att få heltaktuella sådana. Företagens redovisningar måste ju avslutas, och det tar visstid att förmedla uppgifterna fill kommerskollegium och för kommerskollegium attsammanställa dem. Men det bör rimligen vara möjligt aft ha färskare uppgifteröm företagens "aktiviteter än dem som föreligger och som avserförhållanden som hgger . Utskottetanser sig ha anledning räkna med att en strävan att förbättra redovisningarnaså att de bhr effektiva kommer till stånd. Utöver att redovisningarna bör görasmer aktuella är det angeläget att de blir så exakta som möjligt i vad detgäller företagens investeringar, omsättning, antal anställda och andrauppgifter som är relevanta för att ge ett underlag för bedömning av företagensaktiviteter i och . Utskottethar också haft anledning att vid sin bedömning fa in i bilden att dessa frågorskall bli föremål för ytterligare utredning och förslag från den sittandeSydafrikautredningens sida. Det är också angeläget att när dispenser ges,skälen för dessa redovisas för , så aft det icke kan råda något tvivelom vilka effekter dispenserna får. Vidare bör redovisas hur de inverkar på dentotala investeringen och produktionsvolymen i svenska företag i . betänkande nr 22 är enhälhgt, och jag ber aft få vrkabifall till utskottets hemställan. 24 (): har FN utsett till Året för mobilisering av sanktioner motSydafrika. Det är en vädjan från , inte bara tillregeringar och stater, utan också till organisationer, till företag och tilloss alla som enskilda individer att visa att vi menar allvar med vår avsky förapartheidpolifiken. FN vill öka trycket mot den sydafrikanska regimen för attförsöka pressa fram fria val i och för att stödja förtrycktamajoritet. Den begär via sin organisation , ANC,att vi mer och mer skall isolera apartheidregimen. Rasdiskrimineringförekommer tyvärr på många håll i världen - inte heller är fritt frånsådaii diskriminering- men i har statsmakterna 3Riksdagens protokoll 1981/82:158-159 satt rasdiskrimineringen i system. Det är ett fullkomligtdjävulskt system, som det inte finns motsvarighet fill någonstans på jorden. Demetoder som regimen anvä nder har skrämmande likheter med dem som Hitleranvände . Vad kan vidå göra i ? Jo, vi kan arbeta internafionellt för bindande beslut i FNom bojkottåtgärder. Vi kan fortsätta med ensidiga svenska sankfioner och försökabygga ut dem. Vi kan ge stöd åt befrielserörelserna ANC i ochSWAPO i . Vi kan kraffigt öka vårt stöd till flyktingar i södraAfrika. Vi kan ge de s. k. frontstaterna i södra hjälp att bygga uppsina länder, hjälp aft utveckla ett regionalf samarbete och hjälp att fåordning på sin ekonomi, så att de lättare kan stå emot olikapåtryckningar och så att de på alla möjliga sätt stärks i sin kamp för desvartas frigörelse i och . Vi kan bilda opinion och skapa en allt starkaresolidaritet med de förtryckta i och . Aft det behövs opinionsbildning försfår man, när def iopinionen största borgerliga pa:rfiet , i förhållande fill vad riksdagenbeslutade , vill minska stödet fill flykfingar i södra , villminska det humanitära biståndet och vill minska stödet till frontstaterna.Sammanlagt rör det sig om minskningar på över 250 milj. kr. Det är oerhört vikfigt både aft vi ökar våra konkretainsatser och att vi stärker medvetandet och den allmänna opinionen. Låt ossdärför försöka utforma åtgärderna så att de innebär ett effektivt, konkretstöd, men hjälper till i opinionsbildningen. arbetar nu med att försöka skärpa lagenom investeringsförbud och att vidga sanktionerna fill nya områden, som t. ex.överföring av teknologi. Det är viktigt att medan arbetet med lagförslagenpågår den allmänna opinionen får chans att bereda sig inför dessa frågor. Därhar regeringen ett särskilt ansvar. Den kan nämligen som ingen annan fåtillgång till alla vikfiga uppgifter, och den kan också ge det viktigastesakunderlaget offentlighet. I propositionen om Sydafrikalagen 1979 sade den dåvarandefolkpartisfiske handelsministern följande: "Jag delar utredningens uppfattning om behovet av attföretagen åläggs att i enlighet med förslaget upprätta investeringsplan ochlämna information. Jag anser även att det är lämpligt att regeringenoffentliggör uppgifter om företagens verksamhet på det sätt som utredningen föreslår." Vad föreslog då utredningen? Jo, den sade att först ochfrämst behövs informationsskyldighet för företagen för att man skall kunnakontrollera att investeringsförbudet efterlevs. Vidare sade man att det ärangeläget aft ge garantier för ett så bra sakunderlag som möjligt för en debatthär i landet i Sydafrikafrågan. Man ansåg att regeringen bordepublicera uppgifter som ger entillförlithg bild av utveckhngen i väsentliga hänseenden inom varje enskiltföretag. Detta kan lämpligen ske i den formen att regeringen tillriksdagen lämnar en redogörelse, sade man. fick vi en redogörelse . Den gäller år 1980.C.-H. har krifiserat att den bara gäller , men inte ensför lämnas en fillräcklig redovisning som tillmötesgår riksdagensönskemål aft få ett bra sakunderlag för en debatt i frågan. Det finns en mängd frågor som man har rätt att ställa mensom man infe kan få svar på, om man läser den här redogörelsen. Hur många fleranställda blev det 1980 i svenska företag i ? Hur mycket ökadeproduktio-. Hur mycket ökade omsättningen? Hur mycket investerades underåret? Hur mycket investeringar gav regeringen dispens för? Vad var det för slagav investeringar? På vilka grunder gav man dispens? Har regeringen tillämpatlagen tillräckligt restriktivt, eftersom antalet anställda och omsättningen harökat? Detta är ju helt centrala frågor. Men vi får inte svar. av frågorna kan man få svar på i andra källor. Man kan gå till tidningar,man kan gå fill företagsredovisningar, man kan skaffa sig andra informationer.Men detta skall ju vara en årlig samlad redovisning och redogörelse somregeringen skall ge just för att garantera en bra sakdebatt i Sydafrikafrågan. Det är häpnadsväckande, när vi har en invesferingslag, inte redovisar investeringarna. Man redovisar inte dispenser, vad det varför investering, hur mycket pengar det gällde eller på vilka grunder regeringengav dispens. Detta är ju vad man borde börja med, men det finns över huvudtaget inte med i denna redogörelse. Jag talar då om den period somregeringen själv har låtit redogörelsen omfatta, nämligen . Detta har vi nu behandlat i utrikesutskottet, och det harrått allmän enighet om att de lämnade uppgifterna inte på alla punkter ärsådana, att de ger en klar bild av utvecklingen inom varje enskilt företag.Därför finner sig utskottet föranlåtet att tala om för regeringen, att det ärvissa saker som måste finnas med i en sådan här redogörelse. Man bör företagför företag redovisa produktion, omsättning, antal anställda, investeringar -det skall klart framgå för perioden. I fall där dispens givits bör regeringenredovisa investeringarnas art och omfattning och skälen för regeringens beslut.Man bör också eftersträva att få aktuellare uppgifter, sägs det. tyckte inte aft det här var tillräckligtskarpt formulerat i utrikesutskottets betänkande. Det är klart att när jag togupp den här frågan i handelsdebatten , så hade jag ett betydligt skarparespråkbruk än vad utrikesutskottet har i sin enhälhga skrivning. Men detväsentliga är kanske inte språkets skärpa i och för sig, utan det är välsnarast den sakliga tyngden i det förslag som utrikesutskottet lägger fram förriksdagen, nämligen att man helt enkelt skall besluta att ge regeringen tillkänna hur en redogörelse bör se ut i fortsättningen. Det är egentligen ganskaunikt att vi har kunnat få enighet om detta i utrikesutskottet. Allarepresentanter - även regeringsparfirepre-sentanterna - har erkänt aft denredogörelse som vi fick nu inte var bra och att det måste ställas vissa krav påredogörelserna i fortsättningen. Nr 158 man fram förslaget att riksdagenskall ge regeringen till känna vad utskottet Torsdagenden anfört med anledning av regeringensskrivelse. 27 mai1982 8 ' 3" få Y bifall tillutrikesutskottets hemsfällan. och "' Handelsministern : Det är ju förstagången som en sådan här redogörelse från regeringenssida lämnas till , och enligt riksdagsbeslutet om Sydafrikalagenskulle den redogörelse, som regeringen förutsattes lämna till , byggapå företagens egna redovisningar. Dessa företagens egna redovisningar skulleinges fill kommerskollegium senast efter räkenskapsårets slut. Vikänner också till att de aktuella företagen har delvis olika räkenskapsår.Sedan skulle kommerskollegium före till chefen förhandelsdepartementet lämna en redogörelse för de redovisningar som man hadefått från företagen. Därefter skulle kommerskollegium lämna sin rapport tillregeringen, och denna rapport skulle utgöra grunden för regeringens skrivelsefill . Def ärprecis den ordning som vi har följt från regeringens sida. Det sagda utesluter emellerfid inte att vi inomhandelsdepartementet kan se över formerna för redogörelsen fill närdet gäller Sydafrikalagen. Jag är också beredd att medverka fill att vi serlitet på tiderna för avgivande av redovisningar fill kommerskollegium resp.från kommerskollegium till regeringen. Men jag vill ändå stryka under attregeringens redogörelse till om svenska företags verksamhet iSydafrika och har utarbetats i enlighet med de intenfionersom angav, när lagen antogs. Def kanske krifikerna kunde hålla i minnet. Det är alliså bakgrunden till att redogörelsen avser år1980 och inte . Jag förstår väl synpunkten att man i en sådan här debattäven vill ha tillgång till uppgifter om utvecklingen , och därför harockså ett kompletterande material som gäller utvecklingen på begärantillställts utrikesutskott. Det kompletterande materialet visar ikorthet att både när det gäller antal anställda och när det gäller företagensomsättning är situationen ungefär densamma som den var 1980. och efterlyste någrauppgifter om dispensgivningen. Jag skall gärna lämna dessa uppgifter här, menjag vill först säga, aft en av orsakerna till att detta inte omnämnts iredogörelsen är naturligtvis att det inte lämnades någon dispens.Dessförinnan lämnades en dispens för . Därefter har vissainvesteringstillstånd lämnats, men de gäller alltså inte den period somredogörelsen omfattar. Jag skall emellertid lämna de uppgifterna ändå. De är f.ö. i huvudsak kända. Läget är alltså det att har sex sådana härdispensärenden avgjorts, varav fem har tillstyrkts helt eller delvis.Regeringen har med ett undantag i dessa ärenden följt kommerskollegiumsbedömning. I ett av dispensärendena förekom en reservafion inom regeringen. Låt migockså säga att den här lagen om förbud mot investeringar i och förutsätter att regeringen skall hamöjlighet att ge dispens från förbudet i de fall då investeringarna avser renaersättningsinvesteringar. Min bedömning är att så har skett, med det tilläggetatt jag påminner om aft det i ett fall förekom en reservation inom regeringen. frågade hur mycket investeringar som har ägtrum . Det gäller då investeringar som var beslutade redan föreSydafrikalagens ikraftträdande och som därför inte omfattas av det förbud somfinns i lagen. Men enligt tillgängliga uppgifter uppgick investeringarna under1980 till ungefär 1 milj. kr. 26 () replik: sade att redogörelsen hadelämnats i enlighet med de intentioner som hade när man fattadebeslutet. Det är uppenbarligen inte utrikesutskottets mening. Det står ju iriksdagens beslut att det skall lämnas tillförlitliga uppgifter om varjeföretag för sig. När man i skrivelsen citerar riksdagsmaterialet som bakgrund,så har man tagit bort att det skall gälla varje enskilt företag - def finnsalltså infe med i handelsde-partemetefs citat.