prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — - Så anklagelsen förhyckleri, fru talman, slår nog grovt tillbaka på vpk och dess, att döma av detföregående anförandet, tyvärr tämligen hållningslösa politik. 85 HANS i (vpk) replik: har vi inte något yrkande om erkännande avÖstra . Däremot har vi ett yrkande om att "riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande omröstning i FN". Det är ju det ni skall ta ställning till. Ni formulerar er så väl i ert särskilda yttrande, men jagtycker att ni hade kunnat kosta på er en reservation, om det nu är så att nistöder frågan. Det är fråga om hyckleri och ingenting annat. Hur skall ni nukunna klara er ur den här situationen? Jag är mycket förvånad. Efter MatsHellströms interpellationsdebatt trodde jag att vi hade ettfullt och fast stöd av honom och att vi båda intog samma ståndpunkt i den härfrågan, men dagens behandling visar att socialdemokraterna viker sig. 86MATS () replik: Om principerna i yrkanden nu är så vikfiga,kunde jag väl fråga varför vpk då har frångått det yrkande man där hade förra året.Men det skulle vara att använda sig av samma dåliga advokatyr och diskutera påsamma tämligen låga nivå i den här debatten som vpk. Vpk har ett nytt yrkande . Varför har ni inte sammayrkande om rent erkännande som ni hade ? Ni har det däremot ibakgrunden i er motivering, och detta är det naturliga skälet till att vi intehar gjort er motion till föremål för en reservation. Det faktum att ni självahar gått ifrån det yrkande ni lade fram innebar, trodde jag, när jagläste utskottsbetänkandet, att ni hade kommit till någon insikt om att ni hadeen mycketsteril och från alla andra politiska rörelser skiljaktig uppfattning omerkännandefrågor och om vilka grunder som gäller för erkännande av stater. Jaghade uppenbarligen fel. Men det kanske går att förklara varför vpk har ettannat yrkande än . Om det var just den principen som var såviktig, kan ju inga andra överväganden, såsom orn man kunde få igenom den i ,ha varit bestämmande. 87 HANS i (vpk) replik; Det var ett mycket dåligt försvar för att niinte stöder vår motion. Jag måste återigen fråga; Vad är det för fel på ettyrkande som stämmer med en av socialdemokraterna uttalad politik? Det är denfrågan man måste ställa, för det är ytterst den det handlar om. Ni medger ju att det vi säger ärriktigt, men varför avger ni inte en reservation? Kan ni ge någon motiveringför detta, så är jag nöjd. Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligarereplik. 88 (): Det kan i dubbel mening kännas avlägset att behandla i riksdag. Mörkret har åter just sänkt sigöver det polska folket. Ön ligger på andra sidan jordklotet. är ettav våra närmaste grannländer. och har i mycket en gemensamhistoria. Under den senaste generafionen har det av kommunistisk diktaturdrabbade och omgivna polska folket sett som sitt fönster mot friheten. Måtte det som sker i inte vara frihetensundergång! Måtte det i stället förebåda folkets och det nationellasjälvbestämmandets seger över maktintressen, som inte har annanlegitimation än vapnen! Jag hade ett behov av att säga detta, fru talman, innanjag går över fill att kommentera utrikesutskottets betänkande om av svensk utrikesdebatt menar annars gärna att känsligheten hos vårtnationella samvete ökar med avståndet till en orättfärdighet. Vad som händerfolken i vår närhet måste emellertid alltid vara vårt förstahandsintresse.Samtidigt måste det vara klart att varje undertryckande av mänsklig frihet ochvärdighet, varhelst det sker på jorden, i längden kan vara ett hot mot osssjälva. Det finns inte någon motsättning i realiteten mellanpartierna i fördömandet av ockupation av . Utskottetuttalar också, att Östra Timors folk måste ges möjlighet att under FN:söverinseende bestämma sin egen framtid. Därutöver bör inte uttryckasynpunkter på Östra Timors politiska framtid. Den skall dess folk självtbestämma. Däremot har återkommande engagerat sig för att häva den nödsom i krisens spår drabbat Östra Timors folk. Därvid har det också rått enighethär i landet. Det som nuhar väckt en sen debatt är, som vi har hört, röstade vi för resolutioner meduttalanden om Östra Timors framtid. Utöver uttalanden om landets rätt tillsjälvbestämmande hade resolutionsförslagen då främst ett humanitärt innehåll.Från 1980 fick resolutionerna en mera politisk karaktär. Detta ledde till attvi avstod vid omröstningarna. Det har satts i fråga här om detta var etttillräckligt motiv, och jag vill inte med det jag anfört ha sagt att vårändrade röstning inte påverkades av att viktiga länder i Timors närhet, somAustralien och , hade erkänt överhöghet. Jag har förståelse för att man kan ha olika uppfattning omdet motiverade i att vi ändrade röstning. Jag vill därför inte sätta i frågasynpunkterna i socialdemokraternas särskilda yttrande eller i . Som ett inlägg i den diskussion som förekom mellan MatsHellström och i vill jag säga attutrikesutskottets betänkande är enhälligt och att socialdemokraterna iutskottet självfallet bidrog mycket till att utskottets skrivning blev så starksom jag menar att den är. har i röstförklaringar både och i årunderstrukit att vårt ändrade votum inte innebär någon förändring i våruppfattning om invasion och om dess vägran att låta bestämma sin egen framtid. Utskottet har också konstaterat att Sverigesändrade röstning i FN inte betyder att vi godkänner annektering avÖstra . Därmed,fru talman, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. 89HANS i (vpk); är som vanligt vältalig, när hanredovisar för och försöker förklara utrikesutskottets ställningstagande. Men omman säger att man hävdar principen att ett land självt skall bestämma sinframtid, men viker sig i FN bl. a. därför att andra länder som ligger inärheten har ändrat sin omröstning, då håller man ju inte på den svenskaprincipen, som borde vara den raka och enkla. Jag har mycket svårt att förståvad man skulle förlora på att vidhålla att har rätt till självbestämmande,alldeles oavsett vilken politisk inriktning som en framtida regim på den önkommer att ha. Jag har mycket svårt att förstå varför man behövde ändra sig vidvoteringen i FN. Jag tycker inte heller att vi har fått någon godtagbarförklaring till det. Jag måste berömma för den argumentation hanförde i samband med sin interpellation . Han utvecklade där varförSverige vid omröstningen i FN borde ha vidhållit sitt tidigareställningstagande. Den indonesiske makthavaren har sagt att Indonesienmed vapenmakt kommer att motarbeta alla självständighetsförsök från ÖstraTimors sida och att FN, som tidigare krävt att skall lämna ÖstraTimor, inte har med saken att göra. Grannländerna accepterar det, och densvenska regeringen accepterar det uppenbarligen också. 90MATS (): Jag har faktiskt inte begärt ordet, men närjag nu ändå fått det kan jag ju ta det. När fru talmannen i oträngt mål ger migmöjlighet att tala kan jag säga några ord till . Han upprepaderegeringens förklaring till att man inte ville fortsätta följa denlinje man valt . Han upprepade den utan att på något sätt motiveraden. Vi har både i utskottet och i det särskilda yttrandesocialdemokraterna gjort visat på att detta regeringens ställningstagande varfelaktigt. resolutionstext var inte mindre humanitär, och den endapunkt på vilken den var i någon mening mer politisk var uttalandet till förmånför initiativ i FN. Mot den bakgrunden var det en inkonsekventhandling av regeringen att avstå vid omröstningen i FN 1980. Eftersom inte gick in på den frågan utan bararefererade uttalandet, måste jag uppfatta det så, att även han fann regeringenshandlande då inkonsekvent. 91 (): Det var utskottets enhälliga motivering jagupprepade och inte regeringens. Jag har sagt att man kan ha olika uppfattningar i frågan,om vi borde ha stått kvar vid att stödja resolutionstexten i stället för attavstå från att ta ställning. Ofta är det i FN-sammanhang så, att det står ochväger - det är inte självklart vilket man skall göra. Ofta väljer man då attavstå men i stället avge en stark röstförklaring. Det är den modellen Sverigehar använt i detta fall. Ett tungt uttalande från utrikesutskottet är att Sverigesändrade röstning inte betyder någon ändring i vår grundläggande inställningtill vad som har hänt. Den betyder inte att vi godkänner Indonesiensannektering av - sedan må andra länder ha vilken inställning somhelst till det. 92 HANS i (vpk): Att mena ja och säga nej är tydligen en bärande princip, som man lyckaskrångla sig fram med när det gäller besvärliga frågor, Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med296 röster mot 18 för motion 1980/81:913 av m. fl. 1981/82:21 om sekretess rörande klinisk prövning avläkemedel Bidrag till vissa transporter på 12 §Bidrag till vissa transporter på Föredrogs trafikutskottetsbetänkande /82:7 om bidrag till vissa transporter på (prop.1981/82:32). 93 (); har vi i denna kammare varitmycket väl medvetna om de svårigheter som och SJ har haft atteffektivisera malmtransporterna mellan malmfälten och hamnarna. De ekonomiskabedömningarna av de verkliga kostnaderna har varierat stort, och knappt haravtal slutits förrän det har uppstått svårigheter att uppfylla avtalskraven.Alla parter har upplevt detta förhållande som djupt otillfredsställande. Bortsett från den irritation som har skapats mellan deanställda på resp. håll, så har de ständiga tvisterna lett till ineffektivitetoch passivitet när det gäller att få till stånd förändrade villkor. Det är därför glädjande att de båda företagen och deanställda på resp. håll nu har insett att man måste gå in i ett konstruktivtsamarbete för att förnya transportsystemet på och kring . En hakefinns det emellertid fortfarande. Om inte också Norske Statsbaner och derasanställda förs in i samarbetet för att rationalisera malmtransporterna, ärrisken stor att man hämmar förnyelsearbetet också på den svenska sidan. Därförmåste regering och företag, i likhet med vad de anställda redan har gjort, tadirekta kontakter med resp. norska parter för att få dem att medverka iförändringarna. Jag är medveten om svårigheterna i . Men de går attbemästra, om alla bjuder till. Alternativen är andra transportvägar ellernedläggning, och de är mycket mera motbjudande än en rejäl förnyelse i Narvik.Och jag vill, fru talman, understryka att jag anser att regeringen på dennapunkt har ett utomordentligt ansvar för att se till att förhandlingar mednorrmännen kommer i gång. De har dröjt länge nog. Jag har i all korthet velat ge den här bakgrunden fill denreservafion som vi från socialdemokratiskt håll har avgivit i betänkandet ombidrag till vissa transporter på . Regeringen föreslog i proposition 32 ett anslag på 600milj. för att SJ skulle kunna lämna ensamhällsekonomiskt motiverad fraktnedsättning för transporter på malmbanan.Från socialdemokratiskt håll konstaterade vi då i en partimotion att någon merdefinitiv lösning av frågan om frakterna på inte hade redovisats avregeringen. Man skrev bara ut checken, men gick inte in på de svårigheter somverkligen förelåg. Först sedan ett långsiktigt rafionaliseringsprogram och enredovisning av tänkbara förändringar i prissättningsprinciperna har lagts framfinns det, enligt vår mening, möjligheter att bedöma behovet avfraktnedsättning för . har, glädjande nog, i enlighet med densocialdemokratiska motionen och en moderat motion med samma innebörd beslutatatt föreslå kammaren att nu anvisa endast de 350 miljoner som behövs för 1982.Först sedan ett långsiktigt, samordnat åtgärdsprogram för hela har redovisats,kan ta ställning till reduktionerna av fraktkostnaderna för deföljande åren. Den borgerliga majoriteten förutsätter attfraktnedsättningen skall hålla sig inom ramen 250 miljoner.Vi vill hålla frågan om anslaget till 1983 och 1984 öppen. Den kan, enligt vårmening, bedömas först när det långsiktiga åtgärdsprogrammet är klart. Målet böri stället vara att parterna ges förutsättningar att göra sådana prisöverenskommelseratt de klarar transportekonomin utan subvenfioner. Också i denna fråga, frutalman, har regeringen ett utomordentligt ansvar. Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen. Bidrag till vissa transporter på Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 94ERIC REJDNELL (fp): Till trafikutskottets betänkande nr 7 harfogats en i särklass kort reservation, som socialdemokraterna svarar för. Manhar från reservanternas sida inte velat fastslå riktlinjerna för det ekonomiskastöd som staten är beredd att gå in med fills ettåtgärdsprogram för att minska kostnaderna för malmtransporterna har tagitsfram. Att fraktkostnader måste minskas är alla överensom. Tillvägagångssättet är föremål för en översyn, eller, som det heter, enförutsättningslös analys av transportsituationen på . Frågan påverkasinte bara av och SJ utan även av Norske Statsbaner, NSB, som BertilZachrisson så riktigt sade. Därför är det vikfigt att de nämnda treenheterna gemensamt kan presentera det åtgärdsprogram som jag nyssnämnde, för att minska kostnaderna för malmtransporterna. Detta är enförutsättning, om inte konkurrensförmåga skall slås ut i den hårdnandeinternationella konkurrensen. Utskottet förutsatte redan i sitt betänkande1979/80:10 att regeringen med största uppmärksamhet skulle följa utvecklingenoch framlägga förslag till långsiktiga lösningar. Det är ett enigt utskott som ställer sig bakompropositionens skrivning för de principer man bör arbeta efter. Utskottetfinner det otillfredsställande att kostnader för järnvägstransporter avmalm tar av ;s malmintäkter. Rationaliseringsarbetet måste därförbedrivas med kraft och ha en målmedveten långsiktig inriktning. Det är ocksåviktigt att regeringen mycket snabbt kommer fram med det utredningsförslag somvi väntar på. Departementschefen och utskottet är också överens om attåtgärder som kan påverka SJ:s förutsättningar som affärsverk inte bör komma ifråga. har utskottet uttalat principen att varken regeringeneller bör ingripa i SJ:s prisöverenskommelser. SJ:s ställning somaffärsverk skulle i så fall kunna påverkas, och dess förmåga att konkurrera pålika villkor skulle kunna äventyras. Bidrag till vissa transporter på Det är som sagt ett enigt utskottsom står bakom propositionens principer i vad gäller den långsiktigainriktningen för ;s malmtransporter. Endast i ett avseende har utskottetinte kunnat enas. Det gäller det statliga bidragets storlek. Om anslagpå 350 milj. kr. råder det enighet. Men om propositionens inriktning för år1983 och 1984 har enighet inte kunna uppnås. I propositionen föreslås 150 milj.kr. och ytterligare 100 milj. kr. sammanlagt 600 milj.kr. Utskottsmajoriteten förutsätter, att om behov av fraktnedsättning visar sigföreligga för tiden , detta inte kommer att medföra att de ipropositionen angivna beloppen kommer att överskridas. Detta bör enligtutskottet ges regeringen till känna. Socialdemokraterna har inte velat vara med om denmålsättning som förespråkas såväl i propositionen som av utskottsmajoriteten.De har valt att tyst gå förbi kommande års målinriktning. Detta är beklagligt -men dock ett faktum. Den enda förklaring man kan finna till ett dyliktställningstagande är att socialdemokraterna vill vara obundna för att - ivanlig ordning, höll jag på att säga - anklaga regeringen för att det inte skernågonting. Men utskottsmajoriteten har med sin skrivning klargjort vilkeninriktning som bör gälla. förutsätter utskottet att regeringen sertill att utredningsmaterialet kommer fram. Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetenshemställan och avslag på reservationen. 95BERTIL () replik: är överens med mig på en punkt,och det är om det nödvändiga i att det snabbt kommer förslag till åtgärder pådetta område. Människor från de olika företagen arbetar ju med att försökakomma fram till sådana förslag. Jag har emellertid fått klart för mig av olika anledningar håller på att skjuta upp detta arbete. Därmed kommerresultatet av arbetet så långt fram i fiden att det nu är mycket osäkert om manfår fram ett faktaunderlag, så att man kan ta ställning tillkostnadsutvecklingen från de utgångspunkter som utskottet har tänktsig. Det gör det så mycket mera konstigt att försöka föreslåramar för , eftersom man då gör det i blindo. När vi har fåttenighet i utskottet om att vi skall stanna vid anslag och inte gålängre, är det, , just därför att vi inte har någon målsättning.Herr Rejdnell försöker låtsas att de en och en halv sidorna i propositioneninnebär någon målsättning, men det gör de ju inte. Det är därför som bådemoderaterna och vi socialdemokrater i motioner anser att man måste stanna viddetta år för att få fram ett ordentiigt underlag. När detta underlag föreligger,då skall vi ha möjlighet att ta ställning. Att binda sig för en summa sombara är tillyxad gagnar varken eller SJ. Därför tror jag gör klokt i att i dettahänseende följa den socialdemokratiska reservationen. 96 ()replik; Berfil säger att man kan befara att denna överenskommelsekommer att skjutas på framfiden. Då är det ju så mycket viktigare att vi frånutskottets sida trycker på att vi förväntar oss en lösning på det här områdetsnarast. Härsitter tre parter, och eftersom en av parterna är norsk är det kanske ganskasvårt för den att helt styra tidsplanen. Den press som densvenska regeringen får genom de uttalanden vi här gör borde kunna vara tillhjälp för oss att ändå få fram ett underlag . SomBertil säger, vill stanna för 350 milj. kr. Så står detmycket riktigt i motionsyrkandet. Men vi har dock en utskottsskrivning, där visäger att därest det skulle behövas mera pengar skall dessa tilldelas inomramen av de 600 milj. kr. som propositionen förespråkar. I och med detta har viangivit en klar målsättning för hur man skall kunna handlägga ärendet fortsättningsvis.Man måste komma in i bilden i den takt som behövs, så att man inte ständigtbehöver lägga till så mycket pengar framöver. Det finns i socialdemokraternasskrivning ingen planering som säger att det kommer att bli 150,100 eller kanske500 milj. kr. Vi har dock den målsättningen att 600 milj. kr. Bidragtill vissa transporter på Anf.97 () replik: Det är riktigt att problemet med de norska statsbanorna är ett mycketbesvärligt problem. Men det är anmärkningsvärt att regeringen på den punktenhar varit så passiv - det gäller inte bara den nuvarande regeringen utan ävenden föregående. lär det bli någon övning framöver, enligt vad som ryktas,och det är bra att den kommer till stånd. Men det är anmärkningsvärt senfärdigtav regeringen att man inte har gått in och tagit upp förhandhngar mednorrmännen om detta på ett mycket tidigare stadium. Sedanär det så, , att det ni här säger om 150 milj. kr. resp. 100 milj.kr. bara är hugget rakt i luften. Det finns ingenmålsättning för det. Ni har ingen aning om, om det blir detta belopp ellernågot annat. Det kan ni helt enkelt inte avgöra. Regeringen har ingen grund ochni har ännu mindre någon grund för att påstå att det är de här pengarna sombehövs framöver. Det är ju det utredningsarbetet skall visa oss. Därför menar vi att den öppenhet som finns i densocialdemokratiska reservationen är det enda realistiska. Det andra är ett spelför galleriet. 98 ()replik: Qm det finns någon grund eller inte kan kanske andra bedöma. Men om manlämnar öppet helt och hållet, utan att ha någon uppfattning om var gränsen börgå, tycker jag att grunden är ganska flytande. Om man däremot säger att dettaskall kunna inom ramen för de 600 miljonerna och att vi skall hautredningen klar , blir det en press på både regeringen och andraparter att verkligen försöka uppnå detta 6 protokoll 1981/82:53-55 Bidrag till vissa transporter på Dåhar man en målsättning - i det andra fallet säger man bara; Vi får vänta ochse. 99 (): Få järnvägsbanor i vårt land har en så storbetydelse för en regions näringsliv och sysselsättning som iNorrbotten. Det är nära beslutet kom om att bygga denna bana, somär och har varit en vikfig förutsättning för gruv- och stålverksamheten ilänet. har frakttaxorna diskuterats vid åtskilliga tillfällen idenna kammare. Dessa taxor har för SJ varit en viktig inkomstkälla under långtid och därmed hjälpt till att bygga ut järnvägsnätet i vårt land. Under vinstrika år, då företaget pumpade in miljardefter miljard i den svenska statskassan, kunde också företaget bära högafraktkostnader för järnmalmstransporterna. Som bekant är läget för LKABannorlunda . Kravet på att få till stånd lägre fraktkostnader eftermalmbanan har mötts med åtskilliga löften från deborgerliga kommunika-fionsministrarna. Om man går tillbaka i tiden så var t. ex. dendåvarande kommunikationsministern uppe i och lovade attvidta åtgärder för att få till stånd lägre frakttaxor. Vad det löftet var värtkunde konstateras knappt en månad senare då ;s ekonomichef i en pressintervjumeddelade att vad vi nu erfarit är att kommunikationsministerns besked intevar riktigt förankrat. Det är väl ungefär på det sättet som ärendet harbehandlats . Det har verkligen inte saknats löften, men av någonanledning har dessa löften inte varit ordentligt politiskt förankrade. 1978 föredrog NJA att frakta en visskvantitet järnmalm med lastbilar just på grund av de höga fraktkostnaderna påmalmbanan. Det var alltså betydligt billigare att frakta malmen vialandsvägstransporter sträckan , som är , i stället för attutnyttja SJ:s transporter. I den proposifion och i det betänkande som vi nu behandlarföreslås en tillfällig lösning fills andra åtgärder kan vidtas, och det ärsjälvfallet bra att så sker - kortsiktiga lösningar är bättre än inga alls. En viktig del i arbetet för att få ned kostnaderna är detåtgärdsprogram som håller på att arbetas fram i samarbete mellan , SJoch NSB. Som det står i utskottsbetänkandet skall det här arbetet redovisas förriksdagen . Målsättningen bör vara . Den andra viktiga delen i betänkandet är den skrivning somlyder enligt följande; "Utskottet utgår från att synpunkter av det slagsom framförs i motionen" - alltså den socialdemokratiska partimotionen -"bl. a.möjligheterna att ändra prissättningsprinciperna förmalmfrakterna, därvid övervägs." Det bidrag som föreslås , alltså 350 miljoner, ären nödvändighet för att klara dessa malmfrakter. Men att, som de borgerligavill, redan nu skriva fast fraktbidragför därefter är att försöka spå in på ettorimligt sätt. Vi måste först få klarhet i vilka effekter ett åtgärdsprogramkan ha på de höga fraktpriserna, innan man kan bestämma eventuella bidrag förkommande år. Dessutombör, precis som det står i utskottsbetänkandet, möjligheterna att ändraprissättningsprinciperna övervägas. Att,som den borgerliga majoriteten i utskottet redan nu vill, försöka låsa fastframtida eventuella behov av fraktnedsättning för är att undergräva en delav gruvbrytningens framtid i med allt vad det för med sigför sysselsättningen i detta län. Detär beklagligt att representant, som tydligen anför deborgerliga styrkorna i detta sammanhang, står upp och talar för att låsa fastde kommande eventuella bidragen. Det är knappast förvånande - det är inte såmånga veckor sedan som på ett liknande sätt anförde de borgerligastyrkorna när det gällde att avskaffa transportstödet för viktiga delar, bl. a.för sågverken och stålindustrin i . Bidragtill vissa transporter på Anf.100 (): Den proposition som vi behandlar är ett bevis på attmalmfraktsproblematiken äntligen tas på allvar. Det är många frågor,interpellationer och motioner som förts fram i detta ärende under senare år.Ett intensivt arbete, inte minst från fackliga organisationer inom och iNorrbotten, har gjort att frågan om de orimligt höga fraktkostnader som SJ tarut av för malmtransporterna nu ser ut att få en lösning. Detär beklagligt att det inte har gått att få ett helt enigt utskott kringpropositio.nens förslag om 600 milj. kr. Moderater ochsocialdemokrater anser att man bör avvakta det utredningsarbete som pågår isamarbete mellan , NSB och SJ innan man tar ställning till beloppet. Förmin del anser jag att det hade varit värdefullt för företaget att få besked om vilka pengar som står till förfogande.