prot · G50943 · 1981-12-31 00:00:00 — Nej, alt svenska myndigheter skulle uppträdaså all de försvårar den lösning som de själva är ute efter tror faktiskt inlejag heller. Däremot hoppas jag - och jag kan dess bättre inte tolkakommunikationsministerns svar på annat sätt - alt man från svensk sida vid deförhandlingar som skall äga rum kommer att visa prov på en välkommenoch nödvändig förändring i den svenska inställningen till charterirafik tillandra destinationer än till dem som varit tillåtna för chartertrafik. Vi måste, herr talman, acceptera realiteterna. bedriveren liberal luftfarlspolilik. Vi må, som jag sade tidigare, lycka vad vi vill omdenna politik - den är en realitet. Amerikanarna gör en koppling - oavsett omvi tycker det är riktigt eller inte - mellan chartertillslånden och denallmänna liberala luftfarlspolilik som de nu bedriver på den reguljäraluftfartens område. Om vi inte är beredda att ge någonting i dessaförhandlingar, kommer del bara att leda till att amerikanarna håller fast vidsin attityd och ger oss ett antal olika nålstick, såsom de har gjort tidigare.Delta gynnar inte skandinaviskt reguljärflyg, och det gynnar inte heller ettsvenskt charterflygföretag som Scanair. Vi måste naturligtvis se till att svenska turister tillFlorida inte i första hand transporteras med danska charterflygbolag, därföralt de svenska icke ens har formella möjligheter att bedriva en sådan trafik.Den situationen har vi nu försatts i, och vi har nog i viss mån tyvärr osssjälva att skylla. Anf.26 Kommunikationsministern : Herr talman! av det sätt på vilket den här frågan har hanterats får stå för honomsjälv. kan väl ändå inte mena att jag skall stå här i riksdagenstalarstol och annonsera eftergifter i de förhandlingar som skall äga rum ifebruari månad och som gäller ett mycket intrikat område. Jag tror inle alt detvore särskilt klokt med tanke på svenska intressen. 27ANDERS (): Självfallet skall vi inte här i kammaren talaom. vad man från svensk eller skandinavisk sida avser att göra i de kommandeförhandlingarna. Men problemet är alt man från skandinavisk sida harvägrat att diskutera charterfrågor med amerikanarna. Ett besked som kommunikationsministernändå måste kunna ge är väl är beredd att diskutera den här typen avfrågor, när ärendet kommer upp igen . Vidare att det då rör sig omatt förhandla och inte bara om att från svensk sida hålla fast vid tidigareståndpunkter. Jag har självfallet inte begärt någon detaljerad redovisning avherr kommunikationsministern på detta område. Jag vet också ganska väl hur denhär typen av förhandlingar går till. Däremot är frågan om den skandinaviska luftfartspoliiikensinriktning viktig, och jag tycker alt , liksom enskildariksdagsledamöter, verkligen har rätt att få ge uttryck för sina åsikter. Dethandlar ändå om förelag, herr talman, som till hälften ägs av svenska staten.Där har förvisso Om säkerhetsåtgärder vid transport av kolsvavla riksdagenett ansvar all se till alt de här företagen får möjlighet att konkurrera pålika villkor. Har herr kommunikationsministern den inställningen, vilket jagverkligen hoppas, och är beredd alt aktivt arbeta för detta, är vi förvisso ihög grad överens. Jag tror alt vi är överens . Jag fastnadetidigare för fråga om jag var beredd här i kammaren att nu gebesked om att vid de kommande förhandlingarna skulle visa en liberalinställning och vara berett till eftergifter. Det var på det jag reagerade, ochjag sade att jag inle här i kammaren kan stå och ge några som helst besked iden riktningen. Det vore fel av mig att göra del, men självfallet skall vidiskutera, och vi är beredda att förhandla utifrån alla tänkbarautgångspunkter, men med beaktande av våra egna intressen isammanhanget. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1981/82:77 om säkerhetsåtgärder vid transportav kolsvavla har frågat mig om jag avser altvidta åtgärder för all de transporter av kolsvavla, som går med fartyg frånEngland via , och till utanför ,skall ske på ett betryggande sätt. Kolsvavla är en ytterst brandfarlig och även giftigvätska, som används bl. a. vid rayonframställning. Den transporteras tillSvenska med de brittiska bulklastfartygen ochSilverfalcon. Kolsvavlans egenskaper medför att transporterna kaninnebära risker för bl. a. miljön. Alt transporterna trots detta är tillåtnaberor, som själv framhållit, på att transport av farligt gods inlebehöver vara liktydigt med farliga transporter. Som villkor för att dessatransporter skall få äga rum har samhället nämligen ställt upp en mängd krav påsäkerhetsåtgärder. Dessa säkerhetsåtgärder syftar dels till att förebyggaolyckor, dels till att begränsa skadeverkningarna om olyckan trots allt är framme. För sjötransporterna av kolsvavla gällersäkerhetsbestämmelserna i den s. k. kemikaliebulkkoden. Kemikaliebulkkoden ärutarbetad inom IMCO ().Koden tillämpas av de flesta stora sjöfartsnationer. Reglerna i koden ökar istränghet med det transporterade ämnets farlighet. För att så långt som möjligtförebygga miljöskador genom utsläpp på grund av olyckor föreskrivs attkemikalietankfartyg skall ha skydd mot utflöde vid grundstötningar ochsidoskador. Detta skydd utgörs av dubbel botten och dubbla sidor på fartyget.Utöver de rigorösa bestämmelserna i kemikaliebulkkoden gäller särskildasäkerhetskrav vid de aktuella fartygens färd i svenska farvatten. sålunda halots hela vägen från till . Färden genom hamn ochfram till får bara äga rum . Annan trafik i hamnen ochkanalen skall lämna dessa fartyg företräde. Vid slussningen slutligen är säkerhetskontrollenextra skärpt. utövar tillsyn över transporterna och harinspekterat fartygen. Enligt min mening är de säkerhetsåtgärder som vidtagitstillfredsställande. 30 (); Jag lackar kommunikationsministern försvarel. Del ger en god beskrivning av de regler som gäller enligtkemikaliebulkkoden som är utarbetad inom IMCO. Hur reglerna efterföljs ärhuvudfrågan i min interpellation om säkerhets- och miljöåtgärder. Bakgrunden är känd. Kolsvavlan bedöms vara den farligastelast som transporteras på våra inre vallenvägar. Om kolsvavlan kommer i kontaktmed luft, sker en explosion med oerhörd kraft. Del blir en sprängverkan inom radie kring den plats där explosionen sker. Kommer kolsvavlan ut i sjön,förstörs vattentäkt för överskådlig lid framåt. Dessa transporter går i dagkontinuerligt rakt genom , Lilla , och . Min första fråga till kommunikationsministern är;Uppfyller fartygen till sin konstruktion helt de krav som ställs i IMCO-koden?Statsrådet tvivlar på att miljösäkerhelen förbättras om transporten sker påland. Då är det faktiskt berättigat att fråga om beredskapen utmed fartygensfärdväg är tillfredsställande. Ett viktigt komplement till säkerhetsordningenkring själva fartygen är beredskapen på de orter längs älven som fartygenpasserar. Finns del tillräckliga beredskapsplaner? Vilka räddningsresurser harman om det skulle inträffa ett olyckstillbud? Lossningen vid utanför är kanskedet farligaste momentet. Del finns risk för spill och felkopplingar som kanleda till olyckor. Vilka åtgärder har vidtagits i det avseendet? Slutligen ytterligare en fråga: Är det bekant om utsläppsker i från Svenska Rayons fabriksanläggningar? Jag skullevilja få dessa frågor besvarade. Om säkerhetsåtgärder vid transport av kolsvavla Det kanske är en aning myckel med ett antalfrågor så alt säga helt vid sidan av den interpellation som från börjanframställts. Men låt mig framhålla att sjöfartsinspektionen har besiktigat -och besiktigar - de fartyg som skall transportera den här varan. Såvitt jag vethar inga anmärkningar riktats härvidlag. frågade om färdvägen var den rätta. Jag utgårfrån att man i samband med inspektion också överväger den saken. Vidare utgårjag från att anmälningar kommer in om fartygen inte följer gällande regler.Såvitt jag vet har inga anmälningar gjorts. Om säkerhetsåtgärder vid transport av kolsvavla 32ERLING (); Jag tycker inte att mina frågeställningarligger utanför huvudfrågan. Det är ju så all färdvägen och hanteringen somhelhet måste bedömas gemensamt. Jag har utgått från altkommunikationsdepartementet har inhämtat erforderliga upplysningar i händelseav att någon fråga lyder under ett annat departement. En regel i IMCO-koden säger att fartygen skall ha dubblabottnar och dubbla sidor. De två aktuella brittiska fartygen har det. Men kodensäger också att tankarna, som kolsvavlan transporteras i, skall vara skildafrån skrovets yttersidor. Jag har tagit reda på att tankarna i det här falletär hopkopplade med innerskrovet. En yttre kraft som skulle mötas av skrovetkommer alltså här att även mötas av tanken. vilket är mycket olyckligt. Man kantänka sig ett tillbud där ett fartyg går emot en bropelare i älv.Konsekvenserna skulle då bli myckel allvarliga. När det gäller lättantändligheten för kolsvavla vill jagnämna att det sker en explosion om kolsvavlan kommer i kontakt med ett föremålsom håller . Motsvarande tal för bensin är 350 °. Jag tycker att det är mycket olyckligt att de härtransporterna inte hårdare har hållits efter med regler. Avslutningsvis vill jag framhålla att det ärotillfredsställande att fartygen på det här sättet trafikerar nästan sämsta möjligaväg genom förbi stora tätorter. har dessutom sinvattentäkt från och . Tanken på vilka konsekvenserna kan bli ärmyckel oroande. En del av mina frågor fick jag inte något svar på, och det göratt jag väl får försöka gå vidare med de här frågeställningarna på annat sätt. Anf.33 Kommunikationsministern : Herr talman! Jag vill först erinraom att beredskapen för räddningstjänst såsom inierpellanten här antydde liggerunder kommundepartemenlel. Problemen på den punkten är aktuella och underobservans. Som jag påpekade i mitt svar är det förhållandet att vi här iSverige har gått längre i fråga om säkerhetsbestämmelser än vad som föreskrivsi den s. k. kemikaliebulkkoden inom IMCO ett uttryck för det allvar med vilketvi ser på transporterna av det godsslag som del gäller. Del handlar om farligasaker, ochdet är mot den bakgrunden som svenska myndigheter har agerat. Jag kanförsäkra att ingen lämnar någonting åt slumpen i sådana här sammanhang.Sjöfartsinspektionen utövar ju ständigt tillsyn och kontroll. Den omständighetenatt man t. ex. transporterar kolsvavla enbart . för att interiskera någonting i onödan, är ett uttryck för den försiktighet med vilken manhanterar de här transporterna. 34ERLING (); Jag måste till kommunikationsministern tyvärrsäga att vi inte fullt ut följer IMCO-koden. När del gäller det av mig nämndakravet pä separata tankar, skilda från skrovet, följer vi inte denna kod. Jaghar kontrollerat uppgiften härom med och fält veta att dispens från dettakrav har givits. Jag tycker alt det är tråkigt att vi inte fullt ut följer Nr43 de internationella regler som finns i IMCO-koden. 35 Kommunikationsministern ; Herrtalman! Denna kod innehåller en mängd olika bestämmelser, och den svenska tillämpningen kan kanhända, om den skulle avvika något på en vid statens kulturpunkt,kompenseras av hårdare bestämmelser pä andra, syftande till att j Jag tror att man måste se saken på det sättet. Men jagvill gärna säga till att det inte råder någon som helst skillnadmellan hans och min uppfattning om hur allvarlig denna fråga är, om hurförsiktig man måste vara och om hur hårda bestämmelser man måste ha. Dessabestämmelser skall naturligtvis också tillämpas. utövarockså konlinueriigl kontroll och gör de bedömningar som rimligen kan ochmåste göras. 36 (): Det är bra alt vi har satt upp höga mål. Menden punkt där man från svensk sida tyvärr har givit dispens berör en myckelstor fråga. Skulle ett kollisionslillbud ske, ligger det faktiskt mycket näratill hands att även innerskrovet får en törn och tar upp krafter, och då berörsomedelbart de tankar där kolsvavlan finns. Vi har tidigare här varit inne påvilka konsekvenser som då skulle kunna uppstå. Jag tycker att det är beklagligt att på dennapunkt inte följer de internationella bestämmelser som finns. Jag har svårt altförslå all del skulle kunna uppvägas av föreskrifter på någon annan punkt. Dendispens som har givits berör en punkt som vid ett kollisionslillbud är mycketallvarlig. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1981/82:87 om verksamheten vid har frågat migom regeringenhärför avsikt att förändra ställning som beredande ochverkställande organ i kullurpolitiska frågor samt -om så är fallet - vilkamotiv jag har att anföra för en sådan åtgärd. Som bakgrund till sin fråga anför att"regeringen enligt uppgift synes överväga all radikalt förändrakulturrådets ställning på så sätt att rådet skulle fråntas möjligheterna altgöra en samlad bedömning av kulturinstitutionernas anslagsframställningar".Jag vill med anledning härav anföra följande; Inom övervägs f. n. en förenkladordning för kulturmyndigheternas arbete med anslagsframställningen. Syftet meden sådan skulle vara alt - med bibehållande av övergripande ansvar påkulturområdet-ge berörda kulturinstitutioner på sig att slutförasill budgetarbete. Därigenom kan de också bättre beakta innehållet ibudgetpropositionen och beslut med anledning av denna samt ta hänsyntill de budgetanvisningar som regeringen utfärdar. Den förenklade ordning som diskuteras innebär attmyndigheterna liksom till skall redovisa sinareformönskemål samt förslag till omfördelningar som berör verksamhetensinriktning och omfattning som rådet själv bestämmer. Detta gerrådet del underlag som behövs för dess samlade bedömning. Den formellaanslagsframställningen från kulturinstitutionerna skall inlämnas direkt tillutbildningsdepartementet för anslagsframställningar. En förenkling av detta slag förändrar inte kulturrådelsställning som beredande och verkställande organ. Däremot tillmötesgår man ettlångvarigt önskemål från berörda kulturinslitulioner. 38GEORG (): Jag ber all få lacka för svarel på min interpellation.Jag tvingas emellertid på en gång deklarera att jag uppfattar svaret somvilseledande. När jag tar del av det kommer jag osökt all tänka på orden iFörsta 27:22: Rösten är , men händerna är Esaus. Utbildningsministern beskriver planerade åtgärder somefterlängtade förenklingar i pelitaprocessen. Men det är bara den som är blindsom undgår att märka vad är i färd med. Kulturministern håller påatt koppla ett strupgrepp på . Regeringen fattade ett beslut som innebaratt förhindras informera om vikliga principiella kulturpolitiskauttalanden om avgiftsfria boklån, som vid upprepade tillfällen hargjort. Det beslutet försökte ekonomi- och budgelministern försvara här i kammarenförra fredagen. Hans argument var verkligen inle övertygande. Vad gäller dekulturpolitiska effekterna av beslutet undvek han debatt med hänvisning tillall budgetdepartementel inte bär det kulturpolitiska ansvaret. slår den ansvarige kulturministern här i kammaren ochförsöker kamouflera sina angrepp på med att han eftersträvarförenklingar. I själva verket är del väl så, att kulturministern villförhindra att får möjlighet att göra en samlad och övergripandekulturpolitisk bedömning inför regeringens budgetarbete. Vägen till ökatministerstyre skall nu breddas - det är den slutsals jag drar. Med hänsyn till den förankring som kulturrådetsrepresentation från parlamentariker, kulturarbetare, folkbildnings- ochlöntagarorganisationer medför, har måhända förslag uppfattats sombesvärande av kulturministern. Del är naturligtvis bekvämare för honom omdepartementet ensamt sitter inne med hela beslutsunderlaget. De åtgärder som utbildningsministern i sill interpellationssvarkallar förenklingar uppfattar jag så, att de i själva verket innebär attkulturrådet mister de nuvarande möjligheterna att göra en samlad bedömning avanslagsframställningarna från kulturinstitutionerna. motriksdagens beslut beträffande kulturrådels uppgifter, såsom de formuleradesnär inrättades 1974. I del beslutet heter det: "bör svara för sammanfattande bedömningaroch prioriteringar av olika anslagsbehov i fråga om de anslag som avserkulturrådets direktaansvarsområde.- Genom rådets medverkan bör föreliggande anslagsbehovpå olika delområden kunna få en enhetlig och genomarbetad handläggning i såvälsakliga som formella avseenden." Med den nu föreslagna ordningen blir detta enligt minmening inte möjligt. Om del mot förmodan verkligen är utbildningsministernsmening att denna möjlighet skall kvarstå trots föreslagna förändringar - då är,menar jag, förslagen väldigt illa genomtänkta. Utbildningsministern säger att de olikakulturinstitutionerna skall lämna sina formella anslagsframställningar direkttill . Och den tidpunkten är f.n. . får således inle del av dessa formella anslagsframställningar-de går förbi. Vad skalldå göra? Jo, myndigheterna skall, heter det i svarel, tillkulturrådet lämna vissa uppgifter. All det här talas om myndigheter måste välbero på ett skrivfel eller vara en ofullsländighel. Jag har uppfattat det såatt det skall vara institutioner och organisationer. Litteraturfrämjandet kanväl inte, för all ta ett exempel, betraktas som myndighet och knappast Operanheller. Men jag fattar det så att anslagsäskande institutioner ochorganisationer och myndigheter skall lämna uppgifter om sina reformönskemäl ochförslag till omfördelningar till som rådet självtbestämmer. Om skall hinna behandla dessa önskemål ochframställningar, så måste denna tidpunkt liksom vara iapril månad. Med denna ordning anser statsrådet att har detunderlag som behövs för en samlad bedömning. Ett sådant påslående måste bygga på den förutsättningenatt genom att summera institutionernas budget för innevarande årmed de framförda förslagen till reformer och omfördelningar egentligen harinstitutionernas hela anslagsframställning i sin hand. Om så är fallet, dåfrågar jag mig varför institutionerna inte själva kan lämna in hela sinanslagsframställning till . Om nämligen inga förändringar kan ske iinstitutionernas anslagsframställningar mellan april, då man lämnar sindelrapport till rådet, och september, då man lämnar hela framställningen tillregeringen - varför kan de då inte redovisa allt i sin helhet ?Genom att anslagsframställningarna i sin helhet redovisas till -somnu sker - får ju rådet en möjlighet att göra avvägningar mellan olikainstitutioners verksamhet. Det måste rimligen innefattas i uppdraget all göraen samlad bedömning. Låt mig taett exempel. I årets anslagsframställning föreslår att enregionteater skall bildas i . Utrymme föreslås skapas genom en motsvarandeminskning Delta är ett exempel pä förslag till avvägningar mellanolika verksamheter och organ och organisationer. Hur skall en sådan avvägningbli möjlig enligt den tänkta nya ordningen? Jag konstaterar också att om inga förändringar iinstitutionernas anslagsframställningar skall kunna ske mellan april ochseptember - då har institutionerna inte fått den längre lid för sittpetitaarbete som utbildningsministern utlovar. Ingen förenkling har hellerskett, snarare tvärtom. Om utbildningsministern däremot, vilket tycks vara fallet,avser all ge institutionerna för petitaarbetet, så förutsätter dettaatt de kan göra ändringar i sina anslagsframställningar ända fram till dess attframställningarna formellt överlämnas till regeringen. Men därmed bortfallermöjligheten för alt få la del av allt material i sådan lid altrådet kan vara med och påverka budgetarbetet i departementet. Jag har ettbestämt intryck av att det är just denna effekt som utbildningsministernär uteefter. Det råder starka motsättningar mellan utbildningsministernoch ordförande. Delta förhållande är vid det här laget väl känt.Kulturrådets ordförande har vid en rad tillfällen haft fräckheten och modet attkritisera regeringens kulturpolitik. Och det gör man inte ostraffat ifolkpartiets lilla cirkel av kulturpolitiker. Vi har fått bevittna en rad attacker från folkpartietsföreträdare i regeringen. När ordförande uttalade sig om tealerstrideni - dä logs han i örat av utbildningsministern. När påpekade värdet av avgiftsfria boklån ifolkbiblioteket -då fick rådet en åthutning av ekonomi- och budgelministern. När överlämnade sin omfattande utredning omregional musikplanering - då skickade utbildningsministern ut en molskrift fråndirektörerna i Regionmusiken och Rikskonserter-också delta ett tydligt sätt attförsöka desavouera arbele. Sedan har hastigt påkomna besparingsdirektiv utfärdats. Dehar åtföljts av förbud att på egen hand besätta vakanta tjänster och av andrainskränkningar i handlingsfrihet. Till detta kommer direktiven om en annanbehandlingsordning för anslagsframställningar - en ordning som enligt minmening ställer offside i spelet om fördelning av kulluranslagen.Syftet är uppenbart. Ministerstyret skall stärkas. Det vore hederligt omutbildningsministern öppet erkände detta i stället för alt dölja sig bakomfagert tal om kamp mot byråkrati och om förenkling. Del är en litet ovanlig debatt som GeorgAndersson för. Ett samtal mellan och utbildningsdepartementetskulturenhet om förenklade anslagsframställningar - som ännu inte har föranlettnågot regeringsbeslut - har på olika vägar nått , och hanskyndar sig att ta upp det i . Och så bygger han upp sitt anförandesom något slagsskvallerkrönika om relationer mellan och mig. Tror verkligenGeorg att jag skall här i talarstol dementera alladumheter som står i socialdemokratiska tidningar om förhållandet mellan min vänoch kollega, som är ordförande i ? Jag tycker närmast attdelta är oanständigt och ett tecken på att naturligtvis inte ärett skvatt intresserad av hur kulturinstitutionernas anslagsframställningarskall göras, utan att han är ute i enkla partipolitiska syften. Om GeorgAndersson ägnade sig litet mer åt att träffa företrädarna förkulturinstitutionerna och diskutera med dem hur de ser på den här frågan,skulle perspektivet vara ett annat. Det har ju varit så, alt deras anslagsframställningar harfått lämnas in till innan ännu riksdagsbeslut har förelegal som hargällt del budgetår som ligger mellan det budgetår för vilketanslagsframställningen är avseddoch det innevarande. Vi har fåttklagomål från dem där de har sagt att del inte blir något relevant underlag. Vihar dä diskuterat med om hur man kan få en bättre ordning.Kulturrådels kanslichef har varit helt införstådd med denna förenkladehandläggningsordning. Den innebär alt reformönskemål och förslag tillompriorileringar skall redovisas precis som till undervåren, vid en lidpunkt som fastställer. De övriga posterna, somberör de s. k. automatiska posterna löner, städkostnader och annat sådant,redovisas , då man har haft några månader på sig att övervägadet riksdagsbeslut som gäller det år som ligger mellan de två aktuella.Självfallet har tillgång också till detta material och kommer attfå möjlighet att anlägga synpunkter på städkostnaderna för , omman anser alt del är viktigt. Både i och inom vår kullurenhet harman varit överens om att man behöver avkorta tiden för själva budgetarbetet ochkoncentrera sig på reformönskemålen och behovet av ompriorileringar. Det är alltså så alt vi är överens om det här, och jagtror att det kommer att löpa bra - det är inte några större problem. Sedan vill jag gärna säga alt den kritik som GeorgAndersson riktar mot budgetministern för hans svar på de frågor som GeorgAndersson ställde till både mig och honom och som av formella skälbudgetministern besvarade, kunde väl ha framfört då frågornabesvarades. För den som inte är en nyansernas mästare kan del vara svårt alt seskillnaden mellan ett dekret från till kommunerna och enopinionsyttring. Av svar framgick att regeringens uppfattning äratt boklän skall vara avgiftsfria. skall gärna bilda opinion, menman skall inte göra del i form av föreskrifter till kommunerna. Det var alltsåKommunförbundet som slog larm och begärde ett besked av regeringen.Kommunförbundets socialdemokratiske ordförande - som jag inte vill slå här italarstolen och förtala-skriver till regeringen och frågar hur det förhållersig med detta, och regeringen svarar på det. Jag tror att man även på har förstått alt detär viktigt att skilja mellan föreskrifter och den allmänna opinionsbildning somvi i många 7 protokoll 1981/82:42-45 sammanhangägnar oss åt.