prot · G509163 · 1981-12-31 00:00:00 — BoForslund sade att man infe behövde avvakta resultatet av kommitténs arbete.Utskotfsmajoriteten har ansett atf man bör vänta och se resultatet avkommitténs arbete, innan man far ställning i frågan. Defta gör atf utskottetockså nu liksom föreslår kammaren att avslå motionskravet. Det är engammal praxis i aft vi avvaktar resultatet avutredningsarbetet innan vi tar ställning, om man håller på aft utreda ellerutvärdera en fråga. Vi har inte någon anledning, anser majoriteten, atf frångåden principen i denna fråga heller. Jag vill gärna uttala min glädje över den enighet som istort sett präglat utskottet vid behandling av de frågor som berörs i dettabetänkande. Detta vittnar om förståelse och respekt och inger vissaförhoppningar om framfiden. När det gäller de inlägg som har gjorts i debattenvisar det sig aft det infe är så väldigt stora motsättningar. sade villjag bara säga att jag redan redogjort för min uppfattning i frågan. Jag harinte mer att fillägga. Sedan fill inlägg. När man läserutskotfsbetänkandef och reservationen finner man att def är en ytterst litenskillnad. Men man blir något förvånad över att def skall vara nödvändigt atfreservera sig på väsentliga punkter. Så positivt är det utskottsbetänkande somvi här har att behandla. Vad beträffar inlägg vill jag säga aft vi idessa frågor har olika uppfattning. för det vanliga resonemangetatt en lättnad i företagsbeskattningen innebär detsamma som atf man skulleunderlätta för dem som har höga inkomster. Jag fror att def finns anledning förTommy att något se på hur förhållandet är när def gällerinkomstfördelningen i vårt samhälle. En förutsättning för att vårt näringslivskall utvecklas är att man har möjlighet att fa risker och att man harmöjlighet att skapa kapital. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. 143 () replik: Även om propositionen är ett steg i rättriktning, är det naturligt atf man försöker rätta till de skönhetsfel som denär behäftad med. påstår aft vårt förslag är någon form avvalfläsk. Det påståendet kan inte vara särskilt väl underbyggt, eftersom detknappast kan vara valfläsk aft slå vakt om företag som har vinster . Vi slår vakt om företagsamheten, eftersom de två spärregler som finns iproposifionen är ägnade att passivera kapitalet. Vi stöder oss bl. a. påriksskatteverkets remissyttrande, som beträffande de två begränsningsreglernasäger att förslaget i och för sig torde kunna genomföras men torde komma attmedföra betydande praktiska och kontrolltekniska svårigheter och dessutomstrider mot systematiken i den nuvarande skatterättsliga lagsfiftningen. Vidare anför atfdet infe finns någon garanfi för atf man uppnår de önskade stimulanseffekterna.I förslaget finns nämligen, säger , inte något krav på atf deobeskattade medlen skall utdelas. Det saknas således begränsningsregler för hurde obeskattade medlen skall utnyttjas. Sådana måste anses nödvändiga. Utansådana kan regeln, sett bl. a. ur ett längre tidsperspektiv, få icke önskvärdaeffekter, såsom atf de obeskattade medlen ackumuleras som passivt kapital ibolagen. Det är just denna risk för passivering av def arbetande kapitalet somvi har vänt oss mot när vi har skrivit vår reservation. 144TOMMY (vpk) replik: försöker framställaregeringsförslaget i en annan skepnad än den som det egentligen har. Han talarså varmt om att def finns ett behov av atf stödja de icke börsnoteradeföretagen, eftersom de tar risker. Skulle det förhållandet att man tar en riskutan vidare leda till aft man får en skattelindring, vill jag påstå att manockså i helt andra sammanhang skulle kunna överväga att lindra.beskattningen. När jag talade om dem som har högainkomster och om dem som spekulerar gjorde jag en mycket kortfattad - jagmedger def - sammanfattning av vad den borgerliga skattepolitiken harinneburit under de år som ni har haff möjligheter att härja med dess hjälp. När det gäller det nu aktuella fallet sade jaginledningsvis att förslaget i praktiken infe innebär något annat än attregeringen med de generella lättnaderna i dubbelbeskattningen av akfiebolag gerytterligare lättnader till grupper som har mycket goda möjligheter attstyra sina inkomster. kan väl ändå infe bestrida atf det gäller engrupp av människor som genom atf de kan göra aktieköp i de egna företagen infebara tar risker, utan framför allt till fullo kan utnyttja systemet. Även om denu har förhållandevis låga inkomster rent deklarafionsmässigf, lever de oftainte på den nivå där deras deklarerade inkomster ligger. De lever på en heltannan nivå - en nivå som vanliga lönarbetare här i landet inte skulle drömma omatt nå. De grupper det gäller ges genom förslaget möjligheter attutnyttja marginalskattesänkningarna och att undvika ett ökat avgiftsuttag,exempelvis till följd av de antagna reglerna om beräkningen av ATP ochsjukförmåner. Ett annat sätt är att styra inkomsterna fill utdelning på aktieri egna bolag. Förslaget får naturligtvis ett större värde för denna grupp,också med hänsyn fill den kommande marginalskatfesänkningen och hur den skallfinansieras. Jag vill påstå att förslaget är ett led i denomfördelningspolitik som de borgerliga partierna verkligen har visat prov på.När man studerar skattepolitik blir man benägen atf säga aft centernstal är en sak, dess praktik något annat. uppträder här alltså som enulv i fårakläder. 145STIG JOSEFSON (c) replik: Jag vidhåller vad jag sade i mitt första inlägg,att situationen för företagen ingalunda är så gynnsam som ger en antydan om. Jag tycker att de senaste årens mångabesvärligheter för näringslivet borde ha givit även en bild avatt det ingalunda är så lysande att vara företagare som man kan få intryck avnär man lyssnar på honom. När det sedan gäller vill jag säga attdet är en närmast hårfin skillnad mellan skrivningarna i reservationen på s. 28och i majoritetsskrivningen på s. 12 i betänkandet, när det gäller fortsattuppmärksamhet på frågorna om dubbelbeskattning och aktievinster. Båda slutarmed att man kommer att följa dessa frågor med uppmärksamhet också ifortsättningen. I betänkandet pekar man, som jag sade i mitt förra anförande,direkt på vilka utredningar som kommer aft uppmärksamma def. Vi skall också lägga märke till att moderatasamlingspartiet självt har medverkat i regeringsställning. Då hade man infedessa förmåner. En ändring har gjorts som även erkänner ärett steg i rätt riktning. Men trofs defta finner man ett behov av atf gå ettsteg längre än vad Nr 163 propositionen innebär. Jag anser det beklagligt att Onsdaeenden man '"te här kan känna störresamhörighet och enas om den linje som ändå är 2 juni1982 ett steg i den riktning som ävenmoderata samlingspartiet har uttalat sig för, _ ett steg som är längre än lyckades uppnåunder den tid de Företagsbeskatt- medverkade i regeringen. 146 (vpk) replik: När man lyssnar på Sfig Josefson, kan man fåför sig aft företagen helt plötsligt skulle gå väldigt lysande om vi genomfördedenna lättnad i dubbelbeskattningen. Men defta är fakfiskt inte def förstaförslaget om lättnader som ni har genomdrivit under dessa år. Defta är bara ettav många förslag. hör man Sfig Josefson klaga över aft det gårdåligt för företagen. Borde inte eftertankens kränka blekhet säga honom atf defkanske infe är skaffebestämmelserna som är orsaken till atf företagen gårdåligt. Det är något annat element i den kapitalistiska marknadshushållningensom gör att småföretagen har def svårt. Kanske den monopolism som har sprittsig i detta samhälle är grundorsaken till aft dessa företag har svårt attöverleva. Def beror infe på något skattesystem eller, som man många gångerpåstår, på atf arbetare och tjänstemän har för bra betalt i defta land. 147 () replik: Jag har aldrig sagt att det skulle gå bra förföretagen, om vi gör dessa ändringar. Jag har inf e heller sagt att allaföretag har det besvärligt. Jag är medveten om aft det finns skillnader mellanföretagen. Vi har företag som går bra, vilket är glädjande. Men en del företaghar haff och har vissa besvärligheter. Detta vill jag påpeka för han borde ha uppmärksammat den kris som svenskt näringsliv befinner sig i.I sitt anförande gav en felakfig bild av vilka förutsättningarsom svenska företag arbetar under. 148 (): Jag vill i egenskap av motionär beröra fråganom beskattningen av def arbetande kapitalet i företagen. Detta problem haraccentuerats ytterligare genom de höjda taxeringsvärdena. De tre borgerligapartierna har vid flera fillfällen deklarerat att det framstår såsom angelägetatt ändra skattebestämmelserna vad gäller det arbetande kapitalet. Så sent som lade förefagsskattekommiffén framett delbetänkande, där de tre parfierna var eniga om att skatten på defarbetande kapitalet skulle försvinna. Den moderata representanten iutredningen, , ville också inbegripa skogsbruket under denna reform,men detta motsatte sig som bekant center- och folkparfirepresentanterna. Redandetta var märkligt, men det framstår som ännu mera märkligt att regeringen nuinfe ens har velat gå så långt som de egna representanterna i utredningenförordat. Besvikelsenöver att man inte har tagit med slopandet av skatten på arbetande kapital är stor ute bland de mindre ochmedelstora företagen. Företagarorganisationerna har haftjust denna fråga som en av de viktigaste önskemålen när det gällt att uppnå enmera näringsvänlig och sysselsättningsskapande polifik. Det är givetvis heltorimligt aft vi i detta land skall beskatta t. ex. byggnader och maskiner, somger arbete och sysselsättning. Defta gäller inte minst i eff läge när behovet avexpansion och ökad sysselsättning är stort. Vi har under många timmar och dagar i denna kammarediskuterat frågan om arbete och sysselsättning, inte minst för ungdomen. Vi harvidare debatterat och behandlat olika former av stödåtgärder för företag och branschersom befinner sig i kris, också detta för att klara sysselsättningen. Vi harbeslutat om åtskilliga miljarder kronor i stöd till krisbranscher. Def är djuptbeklagligt att majoritet nu inte är beredd aft fatta ettkonstruktivt beslut, som småföretagen har väntat på mycket länge och som skulleinnebära en positiv satsning på just dessa företag. Jag vill i och med dettainfe underskatta de åtgärder i posifiv riktning som regeringen vidtagit ochföreslagit i övrigt. Aft jag anser att just skattereformen när det gäller detarbetande kapitalet är så viktig, beror på att jag kommer från eff län därdenna fråga har intagit en framskjuten plats bland företagen under mycket långfid. I fanns enligt senaste statistik ca10 650 företag inom tillverknings- och servicenäringarna. Av dessa har ca 10300 företag upp till 50 anställda. Detta är en mycket stor del av hela antaletföretag. Företagen med upp till 50 anställda sysselsätter av totalaantalet anställda inom tillverknings- och servicenäringarna. I länet finns ettpar kommuner som infe har något företag med över 200 anställda och flerakommuner som infe har något företag med över 500 anställda. Den framtida utvecklingen och sysselsättningen inom mångasmå orter är helt beroende av hur de mindrafamiljeii-etagen kan utvecklas.Möjligheten för människorna att leva kvar pä sin ort, liksom tryggheten iarbetet, är beroende av just detta. Detärdärförhelt nödvändigt attnäringspolitiken och skaftepolitiken utformas i posifiv riktning när def gällerfamiljeföretagen. De rent orimliga effekter kapitalbeskattningen får nu ärdärför en mycket mycket vikfig fråga. Det är intressant i sammanhanget att hänvisa till vadstatssekreterare säger i senaste numret av , därhan bl. a. pekar på att lönsamheten inom företagsamheten måste öka. Vi måste i dagens läge satsa på åtgärder som är naturligaoch framåtsyftande. Att via skattesystemet brandskafta dessa företag påkapital, som behövs för att användas i produkfionen och i soliditetssammanhang,motarbetar just en sådan sysselsäffningsstimulans. Atf socialdemokraterna infe går med på de åtgärder det härgäller är förståeligt. Det ligger ju i linje med socialdemokrafisknäringspolifik att fa ut pengar från företagen för atf sedan genom olikasamhällsåtgärder styra kapitalet utifrån en sann socialistisk idé. Fonderna ärju ett klart led i denna riktning. Men aft och folkparfiet, trotsfidigare utfästelser, nu sviker är allvarligt när det gäller förtroendet för en borgerligsmåföretagarpoli-tik. Sfig Josefsons uttalande om aft det inte är någon skillnadi synen på den här frågan förefaller märkligt. Jag måste fråga center- ochfolkparfirepresentanterna om de verkligen håller fast vid tanken på slopandeav skatten på det arbetande kapitalet. Utskottets motiv beträffande denna frågatyder på en märklig beslutsvånda. Man förutsätter att frågan åter skall fas uppfill behandling. Men nog är det olyckhgt att skjuta på ettpositivt och konstruktivt beslut i ett läge när vi behöver framåtsyftandeåtgärder. Jag bermed detta atf få yrka bifall till den moderata reservafionen. 149STIG JOSEFSON (c): Om den första punkten i motionhar jag redan fört en debatt med , och jag har ingenanlednirig att fortsätta den. När det gäller den andra punkten, där yrkaratt hos regeringen skall begära förslag om att kapitalbeskattningenskall baseras på de gamla taxeringsvärdena, intill dess förslaget om en ändringi kapitalbeskattningen har genomförts, vill jag bara erinra om att def förslagtill ändrade regler för kapitalbeskattningen som trepartiregeringen lade framförra året - efter det att taxeringsvärdena var kända - byggde på ett enhälligtbeslut från regeringens sida. Vi ser nu ånyo hur man ändrar ståndpunkt sedanman väl hamnat i oppositionsställning. Det hedrar utskottsledamöterna frånmoderata samlingsparfiet atf de inte har följt upp den biten av motionen. 150 (): Det allvarliga i det läge där vi nu befinneross är att just def problem som jag har pekat på ytterligare förvärras genomattman i inte är i stånd att fatta ett positivt beslut om slopande avskatt på det arbetande kapitalet. Jag fick infe något svar av Sfig Josefson på min fråga:Står och fortfarande fast vid tanken att man skall slopaskatten på det arbetande kapitalet i företagen? Varför har man då infe kommitfram till ett beslut nu? Det måste väl ändå vara vikfigt atf vi i det skede därvi nu befinner oss, sysselsättningsmässigt och näringspolitiskt sett, kan taett konstruktivt beslut, som småföretagen frågat efter under väldigt lång tid.Den här frågan har ju utretts . Vi bedriver infe någon valpropaganda i denna fråga. StigJosefson kan titta i moderata näringspolitiska program sedan mycket lång tidfillbaka. Där har vi klart förf fram just det här kravet när det gällerkapitalbeskattningen. arbetade man i utredningenjust i riktning mot atf få fram ett sådant här konstruktivt förslag. Jag harverkligen skäl att fråga: Varför kan inte regeringsparfierna i det här lägetsluta upp bakom vår linje när det gäller det arbetande kapitalet? Anf.151 (): Def finns en skillnad här. 1 utskoftsbetänkandet står aft man skallfölja denna fråga och förväntar att den tas upp till behandling på nytt. Infeheller moderata samlingsparfiet har i motioner eller reservationer begärt någotomedelbart beslut, utan man har begärt atf frågan skall återkomma. Det ärskillnad i fråga om vad som skall återkomma, om man begär ett konkret förslageller om man förutsätter att förslaget skall komma upp på nytt. Vikommer inte ifrån atf moderata samlingspartiet har deltagit i regeringen utanatt ha någon avvikande mening i dessa frågor. När det nu läggs ett förslag somär rätt betydelsefullt vill man gå ännu en bit längre, och det ärdet jag harreagerat mot. Anf.152 (): Jag måste ändå understryka atf det är stor skillnad mellan att följa enfråga och atf fatta ett fast beslut som innebär atf man begär ett förslag i denhär riktningen. Det måste väl vara helt klart i det här sammanhanget. Överläggningenvar härmed avslutad. Riskkapital(mom. 1-4) Mom. 1 och 4(dubbelbeskattning av aktieutdelning och kapitalbeskattning av arbetande kapital) Ikontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 1 av m.fl. med 80 röster mot 16 för motion 2523 av m. fl. 210 ledamöter avstod från atf rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottefs hemställan med 227 röster mot 66 förreservation 1 av m. fl. 16 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (Annell-lagen) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 16 för motion 2523 av m. fl.i motsvarande del. Mom.3 (skattereduktion för aktieutdelning) Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mot 87 för mofion 2523 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från aft rösta. Arbetsrätfsligtskadestånd (mom. 12) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot154 för reservafion 2 av m. fl. Ändrade regler för skogskonto, m. m. 1981/82:67Skatteregisteriagen m. ni. 1981/82:100 och 1981/82:160) Utskotfefs hemsfällan bifölls. 16 § Ändrade regler för skogskonto, m. m. Föredrogs skatteutskottefsbetänkande /82:68 om ändrade regler för skogskonto, m. m. (prop.1981/82:182). 153ERIK (): Den beryktade svångremmen har infe kommitfill användning för alla grupper i samhället. Några har infe fått några försämringaralls under de svåra åren utan har i stället fått kraftiga förbättringar. Oftagäller def sådana som redan haft def hyggligt förut. En av dessa grupper är skogsägarna. Den proposition som nulagts om skogsinkomsfernas beskattning går ytterligare ett steg på den vägen.Några av de skattelättnader som genomförts för skogsägarna har varit - skullejag vilja säga - direkt stötande. Andra har bara stridit mot alla tidigarefastlagda skatteprinciper. De borgerliga regeringarnas alibi för att genomföra deolika skattelättnaderna har genomgående varit aft skattesystemet hindradeskogsägarna atf vidta de avverkningar som av andra skäl varit önskvärda, ja,rent av nödvändiga. har skattelindringarna inte fått den effekt somregeringen önskat. En del skogsägare har ändå infe avverkat och resultatet harblivit brist på råvara, utslagna industrier, färre arbetstillfällen och effkraftigt bakslag för exportinkomsterna. Vi reservanter hävdar att skattesystemet måsfe få en annanutformning för atf den avverkningsbara råvaran också skall avverkas. Som det nuär kan de skogsägare som inte är beroende av skogens avkastning bara låta denstå kvar som en sparbössa. De skattemässiga favörerna har ju infe blivit sämreför aft man dröjt utan ständigt bättre. Enligt vår uppfattning måste därför skogsbeskattningen påsikt göras om så att det kosfar något atf inte avverka den avverkningsbaraskogen, alltså någon form av preliminär tillväxtbeskatfning. Då en sådan fartid att genomföra, föreslår vi att man provisoriskt skall lösa frågan genom atthöja skogsvårdsavgiften och ge rnotsvarande stöd till återställningsåfgärderefter en avverkning. I reservation 1 hemställer vi atf hos regeringenbegär förslag i den riktning jag här anfört. I reservation 2 fas avsättningarna fill skogskonto upp.Hösten 1981 genomförde den borgerliga majoriteten den orimliga bestämmelsen på skogskonto får sätta in högre belopp än nettot på skogslikviderna. försäljningarav rotposter kan hela försäljningslikviden få sättas in på Nr 163skogskontot, trofs atf varje sådan rotpost med säkerhet också har dragit med Onsdaeen den sig avdragsgilla kostnader av olika slag, exempelvissfämplingskostnader. När defgäller s. k. leveransvirke är missförhållandena ännu värre. likvidenför leveransvirke får avsättas på skogskonto. Alla som känner Ändraderegler branschennågot vet atf avverknings- och drivningskosfnaderna genomsnitt- jyskogskonto ligt uppgårfill mycket mera än kvarvarande . I själva verket får alltså skogsägaren på skogskonto sätta inunderskott eller inkomster från andra förvärvskällor och få uppskov upp fillfio år med att erlägga skaften på helt andra inkomster än från Defta strider helt mot det ändamål för vilket skogskontonatillkommit. Det ändamålet var ju att åstadkomma en inkomstutjämning mellan årendå en skogsägare avverkade mera än fillväxt. har def istället till stora delar blivit eff allmänt skaffeuppskovskonfo. Vi yrkardärför att insättningarna återförs fill sin ursprungliga nivå, förrotposter och för leveransvirke och egna uttag. I den mån avverkningarnaskett på grund av insektsangrepp eller andra olyckor är vi beredda aftacceptera högre procentsatser eller 80 resp. . I fråga om skogsbilvägar föreslår regeringen ochutskotfsmajoriteten att dessa som helhet skall betraktas som en driftkostnadsom skall få avskrivas helt. Enligt nuvarande regler fårendast tre fjärdedelar skrivas av och en fjärdedel skall anses vara avgrundförbätfrande natur. Enligt dagens rättsläge får avskrivning bara ske . Kostnaderna för vägen får alltså skrivas av . Vi reservanter menar att skogsbilvägarna nu byggs medsådan standard aft den varaktiga värdehöjningen på fastigheten minst uppgårfill den fjärdedel av vägens anläggningskostnad som befraktas somgrundförbätfring. Vi är dock beredda atf acceptera en förkortning av den fidsom återstående får avskrivas på, därför atf denna del ju har sin störstaanvändning i anslutning fill avverkningar i samband med anläggandet. I reservafion nr 5 yrkar vi avslag på proposifionens ochutskoffsmajorite- tens förslag om att skogsägare som förvärvat tillskoftsskog i vissa fall skall kunna få värdeminskningsavdrag även om ägaren före ikraftträdandet av de nya reglerna förbrukat sina avdragsmöjligheter. Dels strider förslaget mot principerna atf avdraget skall beräknas på förvärvskällan som helhet, dels gör def orättvisan ännu större i denna den märkligaste av beskattningar. Varför är då den beslutade permanenta skogsbeskattningen så märklig? Jo, därför atf man varaktigt befriade självfallet beskattningsbara inkomster från en stor del av skaffebeläggningen. Tillväxten under innehavs tiden är en sådan självklar inkomst, men reglerna av fastslår att av en rofpost skall av likviden befraktas som ett kapifaluffag och atf av leveransvjrke skall anses vara kapitaluttag och därmed vara befriat från skatt. Detta är en schablon som skall fillämpas, även om hela avverkningarna består av tillväxt. Men denna schablon får bara fillämpas infill dess aft av det ingående värdet förbrukats. Därefter skall def bli full skatt, även om Ändrade regler för skogskonto, m. m. ingåendeförråd - alltså mera än tillväxten - avverkas. Def ligger i sakens natur att avverkningarna efter def attgränsen för schablonen uppnåtts blir mycket små. upphörgivetvis avverkningarna, om infe ägaren är i behov av pengar. Dén här typen avskafteregler medför givetvis ett stort skattebortfall för samhället ochmotsvarande skatfevinst för skogsägaren men skapar också brist påråvara. När dessa skafteregler genomfördes hävdade regeringen,liksom då också utskottsmajorifeten, aft det rörde sig om en teknisk omläggningoch att skattebortfallet skulle kompenseras. Med den erfarenhet vi nu har vågar jag med säkerhet sägaatt skattevinsterna för skogsägarna blir varaktiga. Det blir ytterst fåavverkningar som kommer atf beläggas med full skaft, och vid varje ägarskiftegenom köp skapas ett nytt ingångsvärde som medger den nye ägaren aft återigenfå den schablonmässiga skattebefrielsen. Och när något oförutsett inträffar,som gör aft man riskerar aft få betala vanlig skatt på avverkningarna, skyndarregeringen eller utskotfsmajoriteten atf införa specialregler. Så är fallet medden nu aktuella propositionen. Så skedde i vinfras när def gällde gåva ellerköp vid förvärv . Enligt vår uppfattning bör dessa permanentaskogsbeskatfningsregler göras om, men det är inte det som frågan gäller ,utan den gäller huruvida en ytterligare utökning skall ske efter samma linje,och det vill reservanterna inte vara med om. Jag ber aft få yrka bifall fillreservationerna 1, 2, 3, 4 och 5 i skatteufskoftets betänkande nr 68. 154BO (): Skogsbruket och skogsindustrin är av storbetydelse för vår ekonomi. Värdet av den export av skogsprodukter vi har frånSverige uppgår till näsfan . Exporten är också mycketimportsnål. Def är vikfigt att vi försöker utnyttja skogsindustrins kapacitet iså hög utsträckning som skogsbrukets långsiktiga avverkningsmöjligheter överhuvud taget medger.