prot · G509121 · 1981-12-31 00:00:00 — Lärlingsutbildningen i gymnasieskolan hartillkommit. Den inbyggda utbildningen har på ett helt annat sätt ökat ochstimulerats. Yrkesintroduktionen har tillkommit. När den kom mottogs den medmycket negativa känslor från socialdemokraterna. Man hävdade att den inte pånågot sätt skulle kunna få något gehör i samhället. Men den redovisning som lämnatsvisar ju att den slagit mycket väl ut. Det är förunderligt att man frånsocialdemokratiskt håll nu vill avskaffa denna yrkesintroduktion, som såpåtagligt har varit till nytta och glädje för våra ungdomar. Jagmenar med bestämdhet att betydande insatser har gjorts föratt bygga ut vår gymnasieskola, och jag ser med oro mot vad som komma skall,därest vi skulle få ett regimskifte . Anslagtill gymnasiala skolor m. m. vice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 103 (vpk): när regeringen lade fram propositionen nr 14 omförändringar i gymnasieskolans utformning sade vi från vänsterpartietkommunisternas sida att de förslagen innebar omfattande ingrepp innangymnasieutredningens betänkande var klart. Propositionen genomdrevs dock ochhar ytterligare bekräftats i årets budgetproposition. Denhelhetsbedömning av gymnasieskolans framtida utformning som skulle ha kunnatkomma fram ur breda diskussioner och offentlig debatt om utredningsförslagen ärredan omintetgjord. Genom att regeringens ekonomiska politik har fått föregåskolpolitiken även på detta område är den Anslag till gymnasiala skolor m. m. fortsattadebatten om 1980-talets gymnasieskola redan dömd att bli utarmad åtminstoneunder den första . Den enda möjligheten att ge de många berörda människornaute i landet -elever, föräldrar, skolanställda, skolpolitiskt engageradeutanför kanslihusets lilla krets - chanser att påverka de frågor som här äraktuella, är att ompröva det beslut som fattades . Men då krävsockså att gymnasieskolan återfår de resurser som den nu har berövats genomsparbesluten. Nedskärningarna och den s.k. decentraliseringen avgymnasieskolan tvingar fram en omstruktiirering redan under redovisningsåret1982/83, och det inleder i så fall en process som får verkningar ytterligareett par år. Detta kommer att innebära att för gymnasieskolansdel blir präglat av ett utdraget förändringsarbete. Först skall mycketgenomgripande förändringar genomföras under den första ,och då framför allt utarmning och försämrad undervisning. Sedan tvingas vi taställning till vad som har ställts till, och då är det att göra om alltigen, förhoppningsvis i en mer positiv riktning. Detta kanju inte vara någon vettig skolpolitik. I sin iver att genomföra en ohållbar ekonomisk politikdriver regeringen med sina moderata påhejare också in skolpolitiken i enåtervändsgränd. Detta är bara att beklaga . Många har förgäves protesteratute i kommunerna och skolorna. Praktiken underkänner den nyliberala politikenoch ställer för framtiden dagens modeideologer i skamvrån. För dagen lönar det sig inte att säga mer än att vi kommeratt få återkomma till den genomgripande debatten när skolans kris slår ut förfullt parallellt med det oundvikliga sammanbrottet för besparingspolitiken. Jag yrkar bifall till vpk-motionen. 104GÖRAN (): Låt mig börja med en synpunkt på Hans Nyhagesinlägg. Han talade om de kolossala insatser som de borgerliga har gjort förgymnasieskolan. Det var så han uttryckte sig! Jag skallkort sammanfatta vad de kolossala insatserna har gått ut på. För det första har det varit nedskärningar avstatsbidragen till lärarlöner i både grund- och gymnasieskolan. Detbetyder 230 miljoner i besparingar på ett helår. För det andra har man minskat på skolledar- ochpersonallagsutbildningen för gymnasieskolan. Det ger 20 miljoner för helår. För det tredje har man dragit in bidrag tillförbrukningsmaterial inom yrkesutbildningen, vilket ger 25 miljoner för helår. För det fjärde har man slopat bidrag till pedagogiskstödpersonal i gymnasieskolan, bl. a. bibliotekspersonal. Det ger 50 miljonerpå helår. För det femte har nedskärningar till följd avgymnasiepropositionen 1981 inneburit en neddragning på 180 milj. kr. Häri liggerockså de lärarlösa lektionerna - och det är uppenbarligen när de talar omsådant som slår sig för bröstet. För det sjätte har statsbidragen till landstingensvårdutbildning tagits bort, vilket gör 100 milj. kr. Jag skullekunna fortsätta uppräkningen, men jag skall bara tillägga attberedskapsarbetena har tagits bort. Där sparade staten 350 miljoner. I ställetinfördes yrkesintroduktionen, som kostar 70 miljoner. Nettobesparingen är 280miljoner. Summerar man de siffrorna hamnar man någonstans mellan 700miljoner och 1 miljard i besparingar på gymnasieskolan under de senaste åren.Det kallar Hans Nyhage för kolossala insatser. Han tycker att de är berömvärdaoch hedrar de borgerliga. Jag tycker precis raka motsatsen. Sedan får väl desom lyssnar till debatten och läser protokollen dra de slutsatser de vill. Detär uppenbart att detta är ett uttryck för olika synsätt vad gäller behovet avresurser i gymnasieskolan. Att Hans Nyhage och väljer attförhärliga de neddragningar som har gjorts är väl egentligen på sitt sättganska avslöjande. Jag skall övergå till att kommentera detbetänkande som vi just nu behandlar. Kraven på gymnasieskolan att öka antalet platser ochförnya utbildningsutbudet har varit mycket stort. Växandeungdomskullar och en allt svårare arbetsmarknadssituation har inneburit ettstarkt tryck på gymnasieskolan. Gymnasieskolan har också genomgått stora förändringar.Till stor del är det ett resultat av ansträngningar att ge så många ungdomarsom möjligt en utbildning. Till detta kommer, som jag tidigare sade,regeringens kraftiga nedskärningar av resurser och dessutom införandet av de s.k. lärarlösa lektionerna. Vid sådana snabba kast som utmärkt gymnasieskolan desenaste åren är det oerhört viktigt att kravet på kvalitet i utbildningenbevakas. Kommunerna gör beundransvärda insatser för att mötaungdomarnas behov av gymnasieutbildning, trots att de borgerliga regeringsårenpå många sätt har försämrat kommunernas ekonomi. Skillnaderna i utbyggnaden avgymnasieskolan är stora mellan olika kommuner och regioner. På grund avotillräcklig statlig stimulans att anordna yrkesutbildning har gymnasieutbildningenen alltför stark inriktning mot teoretiska linjer. Det tjänar föga till att i siffror diskutera hur många utbildningsplatser som skulle behövas på denena eller andra sektorn inom gymnasieskolan. Det räcker med att konstatera attfördelningen är sned och att den bör vridas rätt. Målsättningen måste dock varaalldeles klar: alla ungdomar som önskar gymnasieutbildning måste kunna erbjudassådan. I utskottets betänkande får regeringen ett bemyndigandeatt överskrida de ramar som anges för gymnasieskolan, omarbetsmarknadsskäl så påkallar. Jag hoppas verkligen att regeringen inte skalltveka att använda denna möjlighet att öka antalet gymnasieutbildningsplatser,om det skulle behövas. Det är främst den yrkesinriktade utbildningen som bör öka.Detta ställningstagande får dock inte tillämpas så stelt att kommuner hindrasfrån att anordna teoretisk utbildning och därmed tvingas att avvisa sökande.Utskottet har på socialdemokratiskt initiativ uppmärksammat regeringen på Anslag till gymnasiala skolor m. m. Anslag till gymnasiala skolor m. m. dettaproblem och väntar sig lämpliga åtgärder. Vi socialdemokrater har i en omfattande motion till åretsriksdag föreslagit en rad åtgärder för att främja ungdomens situation isamhället. I detta sammanhang skall jag beröra några avsnitt med anknytningtill gymnasieskolan. Vi socialdemokrater vill ge ungdomen en yrkesutbildningmed verklig kvalitet. Tyvärr motsätter sig de borgerliga partierna våra krav omatt följa upp kvaliteten. Dessutom tycks de borgerliga vilja uttunna självayrkesutbildningsbegreppen. På det ser vi mycket allvarligt. Vi socialdemokrater anser att yrkesutbildning måste byggasupp med samma noggrannhet som teoretiska gymnasiestudier. De borgerliga partiernatycks mena att allehanda inskolning i arbetslivet ute på arbetsplatser är attanse som yrkesutbildning. Vi däremot menar att verklig yrkesutbildning kräverdjup och bredd; olika ämnen och utbildningsmoment måste byggas uppsystematiskt. Detta kan naturligtvis ske genom att större delen, eller delar avyrkesutbildningen förläggs till arbetsplatser utanför skolan, men det kräver iså fall en god kontakt med skolan. Yrkesutbildningen är en viktig investering för framtiden ivårt land. Det borde vara självklart att värna om hög kvaUtet i dennautbildning. Det skulle därför vara värdefullt om även de borgerligaskolpolitikerna ville slå vakt om en kvalitativt högtstående yrkesutbildning.Detta kan ske genom att ställa verkliga kvalitetskrav på t, ex, handledning utepå arbetsplatserna och på skolans kontakt- och uppföljning av den utbildningsom är arbetsplatsförlagd, BI, a. gymnasieutredningen har visat att elever igymnasieskolan har ett stort behov av ökad arbetslivskontakt.Socialdemokraterna har tidigare i många olika sammanhang framhållit att det ärorealistiskt att tro att det går att få fram tillräckligt många platser förpraktik om inte arbetsplatserna genom lag blir skyldiga att hjälpa till meddetta. Vi föreslår en sådan lag, som bör vara dispositiv, dvs, kunna ersättasav avtal. Den bör i första hand syfta till att åstadkomma frivilligasamförståndslösningar. Praktiken behöver ju också definieras enligt vissakriterier, bl, a, att den är handledd och att den utgör del i utbildningen, I ett läge när vi tillfälligt har ett ovanligt stort antalungdomar i gymnasieåldern är det naturligt att arbetsplatsernas resurser föryrkesutbildning utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Också elever somi dag inte har praktik i sin utbildning önskar i allmänhet mer kontakt medarbetsUvet, Vi vill alltså bättre utnyttja arbetsplatsernas möjligheter tillyrkesutbildning, både för att expandera gymnasieutbildningarna och för att geså många elever som möjligt mer kontakt med arbetslivet - under förutsättningatt det är fråga om utbildning som håller en god kvalitet. Jag beklagar att de borgerliga utskottsledamöterna intevelat vara med på våra förslag om att på olika sätt slå vakt om yrkesutbildningen.Yrkesutbildningen måste, som jag har sagt förut, byggas medmycket stora krav på kvalitet. Jag skulle vilja vädja till de borgerligaskolpolitikerna att inte lura ungdomen genom att kalla exempelvisyrkesintroduktion och annan allmäninskolning på arbetsplatser för yrkesutbildning. Yrkesutbildningsbegreppet fårinte förfuskas. För att garantera kvalitet i yrkesutbildningen när den ärförlagd till arbetsplatser menar vi att följande sex punkter måste gälla: 1, Insatserna får inte utgöra ettförtäckt företagarstöd, dvs, att förse arbetsgivare med billig eller gratisarbetskraft. Det handlar i grund och botten om utbildning, 2, Arbetarskyddsfrågor ochförsäkringsfrågor måste vara lösta, 3, De fackliga organisationerna måsteha inflytande över verksamheten, och deras företrädare skall kunna ställa uppför ungdomarna på arbetsplatserna, 4, Skolan eller de samhällets organsom har hand om verksamheten måste ha god kontakt med och insyn i verksamheten, 5, Ungdomarna får inte utnyttjas utanskall garanteras inskolning på arbetsplatsen och i arbetslivet, 6, Om verksamheten inte direktinnehåller yrkesutbildning skall ungdomarna inte förespeglas att det är frågaom utbildning. Det här är principiella ståndpunkter, som ligger tillgrund för vårt resonemang i anslutning till detta utskottsbetänkande. Det ärockså dessa principiella ståndpunkter som varit vägledande för oss när vi harskrivit reservationerna 1 och 2, till vilka jag härmed yrkar bifall. Anslag till gymnasiala skolor m. m. 105HANS NYHAGE (m) replik: värderar tyvärr alltjämt effektivitetenpå skolans område på ett enda sätt, nämligen i kronor. För honom är tydligenutbildningsresultatet och utbildningens kvalitet av underordnad karaktär. Det är riktigt att vi moderater har medverkat tillbesparingar på skolans område. Det är däremot inte riktigt att detta innebärett åsidosättande av kvalitetskravet. Men om vi skall ha någon chans att skapa ett samhälle somvåra unga människor kan leva tryggt i, måste vi nu ta ansvaret för att deekonomiska förutsättningarna för detta skapas. Vi kan inte hålla på att levaöver våra tillgångar. Vi måste vara beredda att göra besparingar på snart sagtalla områden, så även på skolans område. Jag menar att det alldeles uppenbartgår att göra det utan att kvalitetskravet åsidosätts. Och harinte med ett enda ord kunnat belägga att kvalitetskravet har eftersatts därföratt vi har genomfört vissa besparingar på skolområdet. Sedan måste jag korrigera när han påstår måste ha lärarlösa lektioner på gymnasieskolan. Det är fullkomligt frittför kommunerna själva att avgöra om de vill ha sådana. Det beslut somriksdagen fattade ger möjligheter för kommunerna att se till att man inte harlärarlösa lektioner på annat sätt än genom att s,k. Värdet av korttidsvikariaten är, som jag tror att också GöranPersson vet, mycket diskutabelt. Anslag till gymnasiala skolor m. m. 106GÖRAN () replik; Hans Nyhage försöker också här föra enekonomisk debatt. Jag sade i den debatt vi hade att vårtsocialdemokratiska budgetalternativ är så genomarbetat att det är starkare ändet förslag som regeringen har lagt fram. Att beskylla oss för att inte hatäckning för våra förslag är alltså helt grundlöst, I övrigt lämnar jag den ekonomiska biten med dendeklarationen. Andra utskott får klara av att föra det resonemanget. Vi har attprata utbildningsfrågor, Hans Nyhage, och jag tycker att vi skall hålla osstill dem, även om jag förstår att det för kanske är till besvär, I sin replik talade Hans Nyhage om kvalitetsfrågornai gymnasieskolan och de lärarlösa lektionerna. Visst måste det skorra oerhörtfalskt och vara en fruktansvärd utmaning mot lärarna inom gymnasieskolan attpåstå att borttagandet av lärare från lektionerna inte skulle innebära enkvalitetsförsämring. Det måste vara mycket besvärande för er moderater attkomma ut och träffa väljarna och försöka förklara detta. Det var ett exempel. Jag skulle också kunna ta uppexemplet med bibliotekspersonalen i gymnasieskolan. Visst måste det hainneburit en kvalitetsförsämring när ni tog bort den personalen. Jag skullekunna göra raden mycket lång. Men låt mig gå tillbaka till de lärarlösa lektionerna.Hans Nyhage säger att vi kan strunta i dem. Kommunerna kan välja bort dem genomatt exempelvis låta bli att ta korttidsvikarier. är detta inte helasanningen, och det vet Hans Nyhage mycket väl. De summorna är inte jämställdaoch kan på intet sätt ersätta varandra. Däremot kan kommuner, om de vill,ersätta de lärarlösa lektionerna med medel som annars skulle ha använts för deelever som har det svårast i gymnasieskolan. Den utveckUngen varnade vi socialdemokrater för, närgymnasieskolan förra gången diskuterades. Är det en sådan utvecklingmoderaterna vill ha av gymnasieskolan, innebär det en oerhördkvalitetsförsämring. Att ta från de svagaste eleverna för att undvika lärarlösalektioner i årskurs 3 på gymnasiet är ett mycket allvarligt angrepp påkvaliteten i gymnasieskolan. För er moderater är detta naturligtvis enkvarnsten om halsen, eftersom det ursprungligen är ett förslag från BrittMogård. Men ni kommer att få bära den kvarnstenen, och ni har gjort ett förtjäntaav den. 107HANS NYHAGE (m) replik; inledde sitt huvudanförande medatt tala om omfattningen av de besparingar som moderata samlingspartiet harställt sig bakom. Han gav en rent ekonomisk redovisning. säger han att viinte skall prata ekonomi, och jag begriper att han inte vill göra det. Menutbildningsfrågorna har i högsta grad med ekonomin att göra. påstår att socialdemokraternasbudgetalternativ håller, men han talar inte om hur det ser ut. Vilka skatteroch avgifter tänker ni höja? Hur stor skall promsen och arbetsgivaravgifternabli till nackdel för svenskt näringsliv och därmed också för unga människorsanställningsmöj- ligheter?Redovisa detta! Vilken täckning har ni för ert budgetalternativ, när ni pressarpå med miljoner efter miljoner på snart sagt alla områden? Det är närmast häpnadsväckande att återkommermed beskyllningarna beträffande de lärarlösa lektionerna. Vi moderater stårkvar bakom den besparingsplan på gymnasieskolans område som vi alla, inkl.socialdemokraterna, accepterade i första omgången. Sedan hoppade socialdemokraternaav och var inte längre beredda att stå för den. I det sammanhanget kom delärarlösa lektionerna in i bilden. Vi genomdrev en konstruktion, som blev sådanatt man inte behöver ha lärarlösa lektioner annat än möjligen när det gällerkorttidsvikariaten. Kommunerna får själva avgöra. Besparingarna åstadkommer vi genom TTF-tiden och justgenom korttidsvikariatstiden. Där har vi anvisat vägarna, och den möjlighetenstår öppen för kommunerna att begagna. Beskyllningen att de lärarlösalektionerna skulle drabba de svaga eleverna är närmast befängd. Någon ordningmåste vi ändå ha i vår argumentering, när vi framför den här i . Jagtillbakavisar med bestämdhet beskyllningarna om de lärarlösa lektionerna. Verkligheten talar för sig själv. Det är bara attkonstatera omfattningen av gymnasieskolan när socialdemokraterna satt vidmakten och omfattningen av den när de borgerliga nu sitter vid makten. Det ärbara att jämföra vad som satsades per elev i reala termer när socialdemokraternasatt vid makten med vad som satsas när borgerligheten sitter vid makten. Görman den jämförelsen, , skall man finna att det under borgerlig tidhar satsats mer än det någonsin gjordes under den socialdemokratiska tiden.Socialdemokraterna bedrev därtill en sådan politik i vårt land som äventyradeoch försvårade möjligheterna att skapa arbetstillfällen och ge utbildning åtvåra ungdomar. Anslag till gymnasiala skolor m. m. 108GÖRAN () replik: Varje person som lyssnar till debatten ochhör Hans Nyhages tonfall förstår att jag har träffat en mycket öm punkt i denmoderata argumentationen. Min uppmaning till Hans Nyhage att diskutera skolfrågor ärnaturligtvis helt på sin plats. De stora ekonomiska frågorna diskuteras ju ianslutning till finansutskottets betänkande - där hör de hemma. Jag kan bara -igen - säga att vi har täckning för de förslag som vi har lagt på skolområdet,och dessutom är vårt budgetförslag så starkt att det förbättrar budgetunderskottetytterligare jämfört med regeringens förslag. Hans Nyhage har rätt på en punkt: vi socialdemokraterkunde inte vara med om besparingen på gymnasieskolan. För att använda ett någotbevingat uttryck; Vi nådde inte ända fram. Vi såg konsekvenserna, Hans Nyhage,och förstod att det var orimligt att införa den här typen av lärarlösalektioner i gymnasieskolan. Då man väljer den väg som Hans Nyhage väljer kommerdet att gå ut över resursen för stödundervisning, och det innebär i sin tur attde elever som har störst behov av stöd och hjälp i gymnasieskolan kommer i Anslag till gymnasiala skolor m. m. Detär också - som jag sade förut - ett sätt att försämra kvaliteten igymnasieskolan, Hans Nyhage pratar om reala termer. Men jag är inte allsrädd för att ta en diskussion med honom och jämföra satsningen på gymnasieskolanmed satsningen , och då plocka in de helt olika krav som ställs på dagensgymnasieskola jämfört med gårdagens. Det är ett annat samhälle som dagensgymnasieskola arbetar i. Det kommer då att visa sig att det är oerhört svårtatt göra den här typen av jämförelse. Jag skall naturligtvis villigt hålla med om att man ocksåfrån borgerligt håll har försökt göra satsningar på ungdomssidan inomgymnasieskolan. Men ni har inte haft förmågan och kraften, och framför allt hargymnasieskolan under moderat styre utsatts för hårda beskäringar och attacker. Det är - som jag sade i min repUk - en kvarnsten som HansNyhage och hans partikamrater får bära med sig i skoldebatten. vice talmannen anmälde att Hans Nyhage anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 109YLVA (): Jag skall i det följande kommentera desocialdemokratiska reservationerna 1, medan senare kommer attbehandla de övriga reservationerna. inledde med att tala omungdomsarbetslösheten och gymnasieskolans roll i bekämpandet av den. Jag hållermed honom i det resonemanget. Gymnasieskolan spelar en mycket stor roll ochskall göra det i kampen mot ungdomsarbetslösheten. Men sedan ville göra gällande attungdomsarbetslösheten skulle vara en följd av den borgerliga ekonomiskapolitiken. Då tycker jag att det kan finnas anledning att titta på Sverigessituation jämfört med andra länders. Det visar sig att situation inteär unik när det gäller arbetslösheten. I jämförelse med andra industriländerhar emellertid ett väsentligt mycket bättre läge. Och det beror just påde insatser som regeringen har gjort för att bekämpa arbetslösheten. Vi kan också se att de här insatserna har gett resultat.Vid den senaste mätningen hade arbetslösheten sjunkit med 18 000, till störstadelen ungdomar . ville också göra gällande att om det skullekomma en socialdemokratisk regering till makten skulle det minsann seannorlunda ut på arbetsmarknaden. Ja, vi kan ju titta på vårt närmastegrannland som är socialdemokratiskt styrt - där borde det ju vara väsentligtmycket bättre än i . Jag tänker på , som har drygt 80 000arbetslösa ungdomar. har drygt 50 000. I det sammanhanget skall mankomma ihåg att har hälften så stor befolkning som . Det ärkanske inte bara ett paradis i de socialdemokratiskt styrda länderna. Vidare sade att det under de senaste årenhar försvunnit ett stort antal arbetstillfällen. Ja visst, , ochdet beror på att våra basnäringarinte röner den efterfrågan ute i världen som vi har varit vana vid. Hur skallvi i vårt land med vår gruv- och stålnäring kunna konkurrera med t. ex.Brasilien? Vi har våra gruvor en kilometer underjorden, medan man i Brasilienrafsar ihop sin järnmalm med en grävskopa på ytan. Självklart blir det mycketbilligare. Vi har varven och andra stora områden, där strukturella förändringarhar varit nödvändiga. Men vad underlät att tala om var att dettillkommit över 190 000 nya, annorlunda arbetstillfällen och betydligt flermänniskor är sysselsatta än för , låt vara i andrasektorer av samhället. Vi vet också att den största delen av de nytillträdande påarbetsmarknaden har varit kvinnor. Gymnasieskolan är en tung sektor när det gäller bådeden yrkesinriktade utbildningen och sådana åtgärder som syftar till attunderlätta ungdomarnas utträde på arbetsmarknaden. Som någon påpekade har regeringen varit omtänksam nog attockså gardera sig på så sätt att man i fråga om de flesta åtgärderna har ensats som säger att dessa åtgärder kan utökas ifall arbetsmarknadsläget såkräver. Det är självklart att om regeringen skriver detta avser den att utnyttjaett sådant bemyndigande ifall omständigheterna kräver det. Inriktningen för framtiden är densamma. harsamarbetet mellan skola och näringsliv vidareutvecklats, och samverkan sker iallmänhet smidigt. I reservation 1 hävdar socialdemokraterna att man inte kanfå fram tillräckligt med praktikplatser för utbildningarna om man intetillgriper lagstiftning om detta. Utskottet har inhämtat yttrande frånarbetsmarknadsutskottet. Däri framgår att arbetsmarknadsutskottet har avvisattidigare förslag om lagstiftning. Man framhåller de många möjligheter tillsamverkan som finns mellan skolmyndigheter, arbetsförmedling,arbetsgivare och fackliga organisationer. Det finns i hela landet både SSA-rådoch distriktsarbetsnämnder där samtliga grupper är företrädda. Genom dessaorgan bör det gå att på frivillig väg få fram tillräckligt antalpraktikplatser. delar denna uppfattning, och jagyrkar avslag på reservationen. I reservation 2 behandlas handledarutbildning och ändringav statsbidragsreglerna för inbyggd utbildning. Som reservanterna kan läsa i budgetpropositionen anserföredragande statsrådet att handledarinsatserna är viktiga för att denarbetsplatsförlagda utbildningen skall fungera bra och har därför avsatt 2,5milj. Detta har vi tagit beslut om här i kammarenför inte så länge sedan.