prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — Men jag vill hävda att den långsikliga och totala effekten av den storasvenska kapitalexporten från har varit negativ för den svenskasysselsättningen, om vi ser till helheten. Eftersom ekonomi- och budgetministern inte vill klargöravarför man har tagit det här initiativet, skulle jag i alla fall vilja ha svarpå en mycket direkt och enkel fråga; Är det riktigt, som det står ivalutastyrelsens pressmeddelande, atl de nya reglerna innebär atl alla direktainvesteringar i princip kommer att bifallas? Dennafråga kan besvaras med ett enkelt ja eller nej. 17 Ekonomi- och budgetministern ; Bytesbalanskravet har, som jag sade i entidigare replik till , inte varit något reellt hinder. Jag trorinte att heller under debatten här har kunnat peka på att manstoppat någon utlandsinvestering på den grunden. Bytesbalanskravet harinneburit en onödigt tungrodd administrativ regel. Jag är, -och det tycker jag är ett gott skäl för atl göra denna förändring - emot onödigbyråkrati. Vi skall försöka underlätta för svensk industri atl expandera, därman har en marknad och verkligen har chans att ge nya trygga jobb, föra inpengar lill vårt land och öka vårt välstånd. Jag tror att det i grunden ligger en principiellskiljelinje oss emellan här. Jag tror mer på en internationell handel än vadsocialister av och märke tydligengör. ställde en fråga om hur kommer attse på förändringen. har accepterat den. Del betyder att derogationenkommer att vara kvar. Får jag också säga till än en gångalt de företag jag här har nämnt som exempel inom svensk exportindustri skulleha haft myckel färre antal jobb i , om vi inte hade underlättat svenskutlandsinvestering. Det är denna samverkan hemma i och utomlands somför svensk exportindustri vidare. 18 (); Budgetministern försöker göra delta till endebatt om liberalism kontra socialism. är det alltså så, att av de fyrakriterier som vi har haft för att kontrollera utlandsinvesteringar har dennaliberala regering plockat bort ett av fyra. Med definition är detalltså socialism till som regeringen vill fortsätta att bedriva. Inom liberalismen ryms det mesta, har vi lärt oss under senare lid. Men budgetministern måste la den här debatten på allvaroch gå ut och klargöra för företagen, de fackliga organisationerna ochallmänheten vad Är det meningen att man skall fortsätta alt tillämpa enkontroll, i meningen ordentlig prövning, av vad utlandsinvesteringarna har förkonsekvenser för sysselsättningen och de svenska företagens utveckling iSverige, tala då om det. Men då kan inte det beslut som har tagits gälla-alt nihelt frånfaller reservationen i . Det må vara om inte budgetministern kan reda ut sanningenhär i riksdag. Det har hänt förut. Men jag varnar honom: Ställ intetill något trassel mellan och , så atl man där uppfattar atlregeringen talar med kluven lunga. Det kan skada oss mycket mera än andramanövrer. Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 19 (vpk); Såvitt jag har uppfattat det har ekonomi- ochbudgetministern i den här debatten bara talat om ett svenskt företag, nämligenEsselte, men det är ett faktum alt antalet anställda i svenskägda företagutomlands har ökat med ca 100 000 personer somantalet sysselsatta inom den svenska industrin har minskat med samma antal.Tyder den utvecklingen på att en ökning av antalet anställda i svenskägdaföretag utomlands leder till en ökning av sysselsättningen inom industrin iSverige eller lyder den på ett annat orsakssamband, som jag har framhållit häri debatten? Jag väntar fortfarande på ett klart ja eller nej på denfråga jag ställde. Är det riktigt, som det står i pressmeddelandet frånvalutastyrelsen, att de nya reglerna innebär atl alla krav på direktainvesteringar i princip kommer att bifallas? Alt säga ett sådant ja eller nejbehöver inte ta så , . 20 Ekonomi- och budgetministern ; Svaret på frågan har jag redan gett Carl-HenrikHermansson. Det är ett ja till utlandsinvesteringar, om man fyller de trekriterier som jag har redovisat. De skall vara uppfyllda, annars får man intetillstånd. När det sedan gäller sysselsättningen skulle jag gärnavilja påminna än en gång om det exempel jag valde här, . Det är enbransch som har tappat marknadsandelar i , det känner Carl-HenrikFlermansson mycket väl till. Man har gåll ul under 1970-lalet och skaffat signågra företag, som jag kan nämna vid namn; ,Pendaflex och Dymo. Delta har medfört, , att vi har500-700 personer fler än tidigare i sysselsättning i , som producerar idet här landet för att sälja på export - i ett företag som inte hadenågon export. Till det kommer alla underleverantörer. - Är inte detta en viktigutveckling? Sedan några ord till , allra sist i den härdebatten. är ingalunda oroligt för atl vi minskar våra reservationer iförhållande till OECD-reglerna. Tvärtom-man ber medlemsländerna att minska dem,och del är vad vi försöker göra för att få en friare handel. All vara liberalär verkligen inte atl vara för onödiga regler, men väl för viktiga och riktigaregler! Riksdaficns protokoll 1981/82:25-28 Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 21KJELL-OLOF (): Jag tror att det är en omöjlig situation sombudgetministern har hamnat i. Han har lill sagt att nu frånträderalla sina reservationer beträffande utlandsinvesteringar för svenska företag.Samtidigt slår han här i och säger all i allt väsentligt kvarstården kontroll av dessa investeringar som vi haft tidigare. Del är klart att detgår atl åberopa , men om hade varit intresserad av vad somhar hänt med svenskt näringsliv , då utlandsinvesteringarna harökat och ökat medan investeringarna i har minskal, kunde han och hansvänner i ha väntat till dess den utvärdering som regeringen självhar beställt är färdig - så att vi kunde ha sett: Är det sanning attutlandsinvesteringarna gynnar svensk industri så mycket som del påstås? Ellerär det snarare så, som allt fler börjar misstänka som är praktiskt verksammaute i näringslivet, att de har inneburit en kraftig försvagning avinvesteringarna i och sysselsättningen i ? På de frågorna har vi inget svar . Vi har inte hellerfått något enda besked om varför det var nödvändigt atl vidta denna åtgärd nu.Del kan ju inte vara så, alt behöver tjäna sina liberala fjädrarhos . Försök att göra del i . Här behövs det verkligen! 22 (vpk); Vi får väl på litet se vadeffekten av Esseltekoncernens stora uppköp av företag utomlands blir. Jag ärinte så övertygad om att lotaleffekten på lång sikt kommer atl bli en ökning avsysselsättningen i . Den kan mycket väl också bli en minskning avsysselsättningen. Men, som jag sade förut, det kan anföras enskilda exempel.Det ekonomi-och budgelminislern säger i sitt svar- atl utlandsinvesteringarleder till en ökning av omsättningen för företagen - stämmer naturligtvis. Vifår reda på att har ökat sin omsättning i . Jagvet inte hur ekonomi- och budgelminislern ser på det. Jag tycker det är ennegaliv utveckling. Det är ingenting vi kan vara stolla över. Men det viktiga är ju de totala sammanhangen. Är det dåbra alt, som TCO påpekat i sin rapport till nästa års kongress, del sker entrendmässig ökning av utlandsinvesteringarnas andel av de totalainvesteringarna? 1979 gick av företagens nysatsningar till utlandet.Skulle inte dessa nysatsningar i stället behövas här i , där vi har och växande arbetslöshet som för skapar allt större problem? 23 Ekonomi- och budgelminislern : Herr talman!Kjell-Olof brukar ha lätt att falla. I den här debatten vill hanuppenbarligen inte höra vad jag säger. Jag har redovisat tre kriterier. Om det är så alt enutlandsinvestering förorsakar utomordentlig skada får den icke ske. Del är ioch för sig ett ganska svårt kriterium, men del är det vi haft tidigare. Om detär fråga om en portföljinvestering får den inte ske. Qm man inte har enutlandsfinansiering avinvesteringen - dvs. om man för kapital från lill investeringen - fården inte heller ske. Är detta atl helt och hållet släppa loss utlandsinvesteringarna,? Det är uppenbart för var och en som lyssnar till den härdebatten atl försöker missförstå saker som mycket tydligt harklarlagts. Låt mig sedan lill säga all jagtrodde att han kände till att det parti jag företräder i alla sammanhang harmotsatt sig Sydafrikainvesleringar. Vi fortsätter att vara emot dem så längeman i har den förhatliga regim som ändå finns där. Både och försökergöra gällande atl del här inte har positiva effekter på svensk sysselsättning.Jag har givit ell konkret exempel på att del verkligen har det. Men vad har niatt komma med? Om militär personals rätt till tjänstledighet föroffentligt uppdrag 24 (): Vad frågan gäller är tolkningen av"utomordentlig skada". Budgetministern har här i kammaren försöktlåta påskina att del skulle kunna gälla sysselsättningen i , våraindustripolitiska strävanden och vad vi kan hitta på. Del år därför jag gång pågång har frågat: Är medvetet om alt vi tänker tolka del på del sättet? Ochhur kan i så fall valutastyrelsen hävda att alla utlandsinvesteringar därmed iprincip blir fria? Det är detta debatten har gällt och inte de övrigakriterierna. Dem har jag talat om bara för all visa alt del i sä fall är likamyckel socialism i det här som vi har haft tidigare. Vad har vi för exempel atl komma med när det gäller attvisa pä sysselsättningseffekten av utlandsinvesteringarna, frågade , som jag sade har vi ännu inte sett utvärderingen. Men sä mycket vet vi attde svenska multinationella företagen - alltså de svenska företag som harutlandsförelag- har minskal sin sysselsättning i . Denationella förelagen - de förelag som bara är verksamma i - har ökatsin sysselsättning . Det borde åtminstone vara en indikation påatt de som finns i , bedriver sin verksamhet i och investerar iSverige skapar mera sysselsättning här än de som gör samma sak utomlands. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1981/82:62 om militär personals rätt till tjänstledighet föroffentligt uppdrag 25Försvarsministern : Herr talman! har frågat migom jag är beredd att ta initiativ till en översyn av tjänstereglementel förförsvarsmakten i syfte att införa en Om militär personals rätt till tjänstledighet föroffentligt uppdrag rätt förmilitär personal till tjänstledighet för fullgörande av kommunala uppdrag. Jag vill först erinra om alt den anställda personalen inomförsvarsmakten i allt väsentligt har samma rått lill ledighet i arbetet somövriga statsanställda. Jag utgår därför från all med sin frågaavser de värnpliktiga. Frågor om värnpliktigas ledighet regleras i huvudsak itjänstereglementel. Där finns sålunda bestämmelser som gör det möjligt för demilitära cheferna alt ge värnpliktiga tjänstledighet i vissa angivna fall föroffentliga uppdrag, viktiga familjeangelägenheter, idrottsutövning m. m. Närdet gäller de kommunala uppdragen kan tjänstledighet f. n. beviljas bara förlandstingskommunala förtroendeuppdrag. Tjänstereglementet har setts över avtjänstereglementsutredning-en. Utredningen föreslår att tjänstledighet ocksåskall kunna beviljas värnpliktiga för fullgörandet av kommunala uppdrag i vissasituationer. Efter en omfattande remissbehandling bearbetasutredningens förslag f. n. inom med siktet inställt på attett nytt tjänstereglemente skall kunna utfärdas . Utredningensförslag har på den här punkten fått ett positivt mottagande, och jag avserdärför att föreslå regeringen att bestämmelsen ändras i den riktning somutredningen har förordat. Jag vill dock framhålla att del i samband medtjänstereglementsutredning-ens arbete och i andra sammanhang har restsåtskilliga krav på vidgade möjligheter till ledighet för de värnpliktiga.Sådana krav måste alltid vägas mot behovet av effektivitet i värnpliktsutbildningen,som ju i vårt land är jämförelsevis korl. Självfallet kan inte alla krav påökad ledighet tillgodoses, även om det finns anledning atl betona det storademokratiska värdet i att de värnpliktiga också som de ärinkallade är aktiva inom politiken, i folkrörelsearbetet osv. 26PÄR (); Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret som jag uppfattar som ett positivt ställningstagande till vad jag harefterlyst i min fråga. Del har ganska länge varit ett problem att kommunalauppdrag i TjRK har tillmätts mindre tyngd än andra politiska uppdrag och ävenmindre tyngd än en hel del uppdrag inom facklig verksamhet,folkrörelseverksamhet osv. Att på det sättet nedvärdera betydelsen av kommunalauppdrag är, som jag ser det, oförenligt med en decentralistisk grundsyn. Vimåste inse att del lokala politiska arbetet är minst lika viktigt som detpolitiska arbetet på regional eller central nivå. Jag log upp denna fråga , i mitten av1970-lalel. Då ställde jag den till en socialdemokratisk försvarsminister.Tyvärr möttes jag då inte av särskilt mycket gensvar. Det bedömdes inte somrimligt atl värnpliktiga skulle tillförsäkras tjänstledighet för kommunalauppdrag. Därför noterar jag med tillfredsställelse den nya syn som har kommitfram i utredningenoch inte minst i försvarsministerns svar på min fråga. Jag hoppas att den aviserade nya lydelsen itjänstereglementet kommer atl Torsdaeenden utformaspä ell generöst sätt. Målet måste vara alt inga onödiga hinder skall resas förvärnpliktiga som vill fullgöra sina kommunala uppdrag under _ Jag tackar än en gång för det positiva svaret på min helikopterorgani- '"'''S- sation Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1981/82:67 om försvaretshelikopterorganisation har frågat mig vid vilkenlidpunkt förslag kommer atl läggas fram om ett mer rationellt utnyttjande avförsvarets helikoptrar. Regeringen gav överbefälhavaren i uppdragatt utreda och lämna förslag lill en ytterligare samordning av försvaretshelikopterverksamhet. Detta uppdrag skall överbefälhavaren redovisa i december1981. De förslag som överbefälhavaren då lägger fram kommerdärefter all beredas i . I den mån förslag i ärendet kommeratl behöva underställas bedömer jag att det tidigast kan ske i denlotalför-svarsproposition som avses föreläggas . Jag vill vidare erinra om att ensärskild arbetsgrupp inom ser över möjligheterna att inomvissa områden samordna och samutnyttja militära och civila resurser. Enligt vadjag har inhämtat kommer även frågan om användningen av helikoptrar attbehandlas. En försöksverksamhet med sjuktransporter i helikopter har bedrivitsav räddningstjänstkommittén sedan något . Jag är emellertid intenu beredd att ange någon tidpunkt då eventuella förslag med anledning avarbetsgruppens och räddningstjänslkommitténs arbete kan komma att läggas framav regeringen. 28MARIE (): Jag ber att få tacka försvarsministern fördet positiva svaret. Frågan och svaret har ju kommit i ett annat läge efter vadsom hänt sedan jag lämnade in frågan . Frågan till försvarsministern gällde vid vilken lidpunktvi kunde vänta oss ett mer effektivt utnyttjande av försvarets helikoptrar, bl.a. för ubåtsjakl. Litet kom nyheten om att en rysk ubåt gåttpå grund i , inom militärt skyddsområde. senarestod det klart att ubåten är utrustad med kärnvapenladdade torpeder, även omryssarna kallar detta för faktaförvrängning. Till grund för min fråga ligger oron för atl samordningenav försvarets tunga helikoptrar kommer att ta alltför . Nr 25 och ell mer rationellt utnyttjandeav helikoptrarna har verkligen dragils i Jag skall hiir inte gåin på del utredningsarbetet utan bara peka på 12november 1981 ''' chefen för marinen framhöll i en utredning . man kunde öka ubålsjaktkapacilelen genom en samordning av marinens och flygvapnetslunga helikoptrar, och han underströk del angelägna i ett snabbi beslut i dennaorganisationsfråga. Också regeringens grundsyn har varit, atl engemensam organisation bör skapas för marinens och flygvapnets tungahelikoptrar. I direktiv till överbefälhavaren taladedåvarande försvarsministern också om vikten av samordning avhelikopterverksamheten, och det är den utredningen vi väntar på, nu med ökadspänning. Incidenten med den ryska ubåten visar att lösningen avdenna samordningsfråga brådskar. Det är på samma gång klart att vi inte kan fåen heltäckande ubåtsspaning ens med en aldrig så effektiv och rationellhelikopterverksamhet, men försvaret kanske kan agera i litet mer avskräckandesyfte med fler helikoptrar till sill förfogande. Det är vidare mycket positivt att få höra avförsvarsministern att en särskild arbetsgrupp arbetar i kanslihuset för att seöver de samordningsfrågor som rörde militära och civila resurserna. Del ärtryggt, att som medborgare veta, att försvarets helikoptrar utför räddnings-och ambulanstjänsl vid brådskande och allvarliga olycksfall. Under det s. k.Skåneovädret salles åtta av försvarels lunga helikoptrar in förundsättning av sjukamänniskor och katastrofdrabbade djurbesättningar. I flera uttalanden har bl. a. chefen förmarinen och försvarsministern talat om vikten av att stärka vårubåtsjaktkapacitel. Överbefälhavaren har också sagt att försvaret ända sedanförra årets ubåtsincidenl hållil på atl förbättra bevakningssystemel och därmedockså kapaciteten för ubåtsjakt med helikopter. Till slut: Mina och många andrasförväntningar på ett effektivare utnyttjande av försvarels helikoptrar ärstora. Det är en angelägen fråga som tagit upp, och vi ser med stort allvar på uppgiften all komma lill resultati del avseende som här har berörts. Som jag anmälde i svaret, har överbefälhavarenuppdraget alt utreda och lämna förslag i dessa frågor. Vi räknar med atl hankommer in med sitt förslag . När det gäller den planering som finns för anskaffande avhelikoptrar kan vi hålla oss till överbefälhavarens programplan 1982-1987. Hanhar där redovisat förslag till anskaffning av helikoptrar i en inte obetydligomfattning . Hur stor omfattningen kan bli beror givetvis på deekonomiska ramar som kan komma atl anvisas för det militåra försvaret. Som vi också vet medverkar försvarels helikoptrar iviss utsträckning i den civila räddningstjänsten. Delta är också en mycketviktig uppgift. Helikoptrarna rycker in framför allt då erforderliga civilaresurser saknas. Enligt vadjag inhämtat genomförs ett par hundra uppdrag för civilaräddningsändamål. Självfallet har den senaste tidens utveckling understrukitatt försvarets helikoptrar är anskaffade, utrustade och organiserade primärtför försvarels behov. Den medverkan som har skett på den civila sidan haremellertid enligt vad jag inhämtat inte på något avgörande sättinverkat menligt på den militära utbildningen och beredskapen.Räddningstjänstkommiltén arbetar, som jag nämnt i mitt svar, med dessa frågor. Avslutningsvis vill jag säga att vi ser med stort allvarpå frågan om incidentberedskapen. Vi hoppas att inom så som möjligtkunna lägga fram ett förslag på området. Om åtgärder för att stärka incidentberedskapen Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1981/82:75 om åtgärder för att stärka incidentberedskapen har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att stärka vår incidentberedskap. Den kränkning av svenskt territorium som harinträffat i är utomordentligt allvarlig. Regeringen har sombekant framfört en mycket skarp protest mot det inträffade till den sovjetiskaregeringen. Främmande makter bedriver en omfattande övnings- ochunderrättelseverksamhet i vårt närområde. Det är viktigt att vi har resurserför att så långt möjligt följa denna verksamhet samt för atl upptäcka ochavvisa kränkningar. Vi upprätthåller en beredskap som bl. a. innefattarradarbevakning av stora delar av luftrummet och havsområdena i vår närhet.Beredskapsförband finns ständigt avdelade för alt ingripa mot kränkningar avvårt territorium. Ytterligare åtgärder som är beslutade eller planerade föratt förbättra vår incidentberedskap innebär bl. a. att huvuddelen av våraörlogsfarlyg rustas och bemannas i fredstid, att antalet sjöbevakningscentralerutökas från två till fyra, atl våra ubålsjaktshelikoptrar moderniseras och attde robolbatar som nyanskaffas ges ubåtsjaktskapacitet. De senaste årens allvarliga ubåtsincidenler visar att detfinns brister i vår övervakning. Med anledning härav utreder överbefälhavarenvilka åtgärder som bör vidtas för att ytterligare höja beredskapen motkränkningar av svenskt sjöterritorium. Jag har vidare erfarit att försvarskommitté avseratt behandla dessa frågor i sitt slutbetänkande, så att ställning därtill kanlas i samband med försvarsbeslut. Om åtgärder för att stärka incidentberedskapen 31OLLE (): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin fråga. Anledningen lill denna är självfallet den incident som inträffademed den sovjetiska ubåten i . Händelserna där bör enligtmitt förmenande tas till utgångspunkt för en konstruktiv debatt om vilkamöjligheter vi har att stärka vår incidenlberedskap liksom vår beredskap överhuvud laget. Jag är först angelägen om atl framhålla attförsvarsmaktens insatser -sedan väl den sovjetiska ubåten hade upptäckts - harvarit bestämda och effektiva, trots att man, efter uttalanden om immunitet förden sovjetiska besättningen, delvis fått handla med bundna händer. Den fråganskall tas upp längre fram i . Vad del nu gäller är incidentberedskapen. Problemet i detavseendet är att vi inte kunnat upptäcka båten och avvisa den frånsvenskt område. Det är värre än så. Ubåten har olovligen tagit sig in påsvenskt skyddsområde, dvs. in i ett område som getts särskilt skydd därför attdet anses vitalt för vårt försvar. Vi har haft tidigare ubåtsincidenler, och ingen skall tro- utom möjligen de myckel naiva - alt vi inte kommer alt få fler ovälkomnabesök i våra farvatten. Vi måste alltså se om vårt hus. Den som vill testa vårtförsvar måste få uppfattningen att vår beredskap är god. Kan vi visa detta, såger del en bättre garanti för fred i vårt område än aldrig så välmenandefredsdemonstrationer och fredsmarscher. Försvarsstaben har presenterat en serie avåtgärder som skulle bidra till en ökad beredskap. Några av dem är långsiktiga.Andra skulle kunna vidtas mer direkt, allt under förutsättning atl man fårerforderliga medel till sitt förfogande. Självfallet kommer vi aldrig att kunna få enhundraprocentig täckning av våra kuster med fredsorganisationens resurser.Däremot är det viktigt att vi prioriterar bevakningen av de känsligasteområdena. Jag vill fråga: Vilka möjligheter finns del atl förstärkaövervakningen, t. ex. med elektroniska hjälpmedel, ganska omgående? Anserförsvarsministern det så viktigt att förstärka vår incidentberedskap att hanär beredd att begära tilläggsmedel för sådana åtgärder? Jag vill understryka att en förutsättning föratt den svenska neutralitetspolitiken skall respekteras både här hemma ochutomlands är all vi med fasthet och konsekvens hävdar dess grundläggandeprinciper och har förmåga och vilja att avvisa kränkningar av vårt territorium.Jag har redan i milt svar sagt atl vi har vissa brister i vår övervakning.Speciellt gäller detta ubåtar. Problemet är uppenbart. Jag har emellertid också sagt all vi har delta underobservation och alt överbefälhavaren har att komma med förslag. Alt gå inpå vilka åtgärder av teknisk och annan natur som skulle kunna varalämpliga i sammanhanget anser jag mig inte kunna göra. Vi avvaktaröverbefälhavarens förslag. 33 (); Jag tackar försvarsministern också för dettasvar. Jag inser mycket väl att han inte kan gå in i detaljer om vilka åtgärderman skall vidta på olika platser. Min fråga var närmast om man anser detta såviktigt all man är beredd att begära tilläggsanslag för all redan nu kunnaåtgärda vissa saker, eller om det är möjligt all inom de givna ramarnaomprioritera till förmån för incidentberedskapen. pekar på vissa saker som inte skulle varaalltför kostsamma, nämligen bättre samordning mellan marinens och flygvapnetshelikopterverksamhet, och att man kan skaffa fler helikoptrar, bl. a. genom alllåta den civila räddningstjänsten stå för en del av kostnaderna. Del finns justarka krav från den civila räddningstjänsten att få hjälp iräddningsverk-sanihelen med helikoptrar, och det pågår eller har pågått försökmed sådan verksamhet runt om i landet. Den verksamheten bör tas tillutgångspunkt för ett resonemang om möjligheterna alt åstadkomma enförstärkning. Del finns också ett annat förslag som inte skulle blikostsamt men kanske kunde höja beredskapen.