prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — Omdetta sade bara att förslaget präglas av godtycke.Socialdemokraternas reservation skulle väl däremot vara mer genomtänkt, kan jagförmoda. Men tänker man närmare efter ser man att det socialdemokratiskaförslaget går ut på att de små och svaga organisationerna inte skall få någonökning. Socialdemokraterna är alltid pålitiiga när det gäller att se om stödettill de stora och starka. Detär en grov överdrift att påstå, som socialdemokraterna gör i sin reservation,att besparingarna i första hand går ut över förutsättningarna för den friadebatten. Glöm inte att vi hade en fri debatt också , dåtidskriftsstödet infördes. Jagber , herr talman, att få yrka bifall till reservationerna av BertilFiskesjö m. fl. och på övriga punkter till utskottets hemställan. Anf.86 () replik: tog i likhet med en tidigare talare till brösttonernaoch talade om hur mycket presstödet betyder för demokratin och vilkakonsekvenser det kommer att bli om man gör några neddragningar. Jag tycker ändåatt man för kammarens skull bör tala om vad som har hänt . Underde två första decennierna av lades flera dussin moderattidningar ned.Vi tog den gången som parti ett ansvar för detta och det var smärtsamt i mångafall. Många moderattidningar - eller högertidningar, som de då betecknades -lades ned. Dåsade varken socialdemokraterna eller något om presstöd. Det var förstnär deras egna tidningar kom att drabbas, och framåt, som de drogi gång den debatten. Mot bakgrund av vad som har hänt kan man inte låta bli,herr talman, att le ganska ironiskt åt de brösttoner som kommer till stånd.Varför sade socialdemokraterna och ingenting då - när tidningsdödengick fram över den moderata landsortspressen? Det skulle vara bra att få ettbesked också på den punkten. Jagskall inte här ta upp debatten om reklam-TV. Den debatten har förts i denna kammare. Såvitt jag kan förstå har icke några bevis presenterats för att reklam-TV skulle få dessa konsekvenser för pressen. Däremot finns det utredningar - färska sådana - som pekar i rakt motsatt riktning. Finns det bevis för vad har sagt, tycker jag att han skall presentera 99 Nr 118 åberopade attutländska betraktare hade sagt att det Onsdagenden svenska presstödet skulle vara bra.Det skulle då vara intressant att få reda på 14 aoril1982 vilka dessa bedömare är och varföricke något annat land har följt efter i detta avseende och infört ett presstöd motsvarande det svenska. Stöd till dasspres- nämligen inget annat land som harett sådant system. jg,j När det slutligen gäller frågan omrationaliseringsmålen, som presstöds- nämndenbör få ta ställning till, så är det en möjlighet som vi vill gepresstödsnämnden. Jag kan, herr talman, inte förstå varför skattepengar skallgå till att stödja tidningar som kanske trycker 11 000 exemplar och behöver 38man för att klara av detta, medan tidningar som trycker 40 000 exemplar barabehöver 35 man för att klara av en nästan fyra gånger så stor upplaga. Kannågon tala om för mig - gärna - varför vi skall behöva användaskattepengar till sådan verksamhet? 87 () replik; tog upp vårameningsskiljaktigheter angående organisationspressen. Jag hävdade verkligen attden neddragning som här skett har varit godtyckligoch att även de förbättringar som föreslagits har varit godtyckliga. Jagstödde mig då bl. a. på vad som sades från de organisationer som uppvaktadeutskottet. Man sade att olika meningar har framförts om nödvändigheten avstödet och om dess utformning. Tidningarnas ekonomi varierar, liksom ägarnas.För somliga organisationer är utgivningen betungande. Det är fel att generelltsätta likhetstecken mellan stora organisationer och ekonomistarka organisationer. Jag viU också påpeka att vi hade en utfrågning med BoPräntare från presstödsnämnden, som är mycket kunnig på dessa områden. Hanframhöll att bland de tidningar som får en uppräkning enligt propositionenfinns det sådana som har mycket betydande annonsinkomster och egentligen intebehöver någon hjälp alls. Därför vågar jag använda uttrycket"godtycklig" när det gäller förbättringarna. Det är möjligt att man kan få se överorganisationspresstödet . Men det är ändå ett faktum att vigemensamt stod bakom detta stöd och dess konstruktion när det infördes så sentsom . Då tycker jag inte att det är motiverat att på tvåår dra ned det på ett så drastiskt sätt som här sker. Det är inte riktigt attbehandla tidningar på det sättet - det är vår uppfattning. Sedan kommer vi till diskussionen om dagspresstödet. Detär självklart att och jag i det sammanhanget har lättare att tala med varandra än och jag hade, för vi har i mycket en gemensam syn. Men vi hade ännu lättare att tala med varandra när vi arbetade tillsammans i dagspresskommittén. Då var vi överens om följande: Behovet av selektiva produktionsbidrag och etableringsstöd är otvivelaktigt väl belagt. Man kan vidare utgå ifrån att det liksom kommer att krävas återkommande nivåhöjningar av produktionsbidragen och etableringsstödet OJ för att insatserna inte efter handskall förlora i verkan. visocialdemokrater fast vid. talar som om man skulle Nr 118 permanenta stödet vid den nivå där det just nu befinner sig. 88 () replik: inleddesin replik med att tala om, att han ler Stöd till daesores-ironiskt. Det äringen ny sak för den här kammarens ledamöter och för utskottetsledamöter - det gör ofta och gärna. I den här frågan har och för all del ocksåhans partikamrater stäUt sig på sidan om debatten - en direkt parallell tillpartistödet, där man talade emot men gärna tar emot stödet, när det väl ärinfört av andra, som vackert får hålla sig för skratt i det samhällspolitiskaarbetet och i stället försöka se fill att någonting blir gjort fill nytta förden svenska demokratin. På lär man också hålla sig för skrattnär man lyssnar till argumentering. är ju dentidning som lyfter det största presstödet . Då det gäller den rent ideologiska synen på behovet av ettpresstöd är det alldeles riktigt som säger, att det är lätt attresonera mellan och socialdemokraterna. Det är bara den skillnaden,, att ni av någon anledning tycks ha så mycket pengar att spenderautan att tala om varifrån ni skall ta dem. Det är en viktig och betydandeskillnad när man skall diskutera anslagsfrågor i det här huset. Jag kan beträffande den delvis perifera frågan omorganisafionstidskrif-terna säga, att visst har vi fått ta emot uppvaktningar.Det är ju de stora organisationerna som hör av sig. Jag noterar sombetydelsefullt att säger att det kan vara aktuellt med en översynav stödet. Det är faktiskt riktigt att det skiljer ganska mycket när det gällerexempelvis annonsintäkterna i de här organen. Å andra sidan skall vi varamedvetna om att det har sina problem om man skall på punkt efter punkt görabestämmelserna detaljerade. Men en sak är klar, och det är att om vi skall seöver det hela är det nog klokt att vi kan börja översynen från en något lägreanslagsnivå än den som har tänkt sig när det gäller de storaorganisationernas tidskrifter. 89 () replik: Såväl kammaren som vetju att ofta är mycket tvärsäker när det gäller uppgifter somhan lämnar. Så är det, brukar säga och se alldeles oberörd ut,även när han säger rena felaktigheter. Det är faktiskt på det sättet att inteär den tidning - för att bara ta ett exempel ur högen - som uppbär det högsta presstödet. Det gör i kronor räknat Arbetet i . Och ser man till stödet per exemplar - jag håller mig nu till siffror - finner inan att Arbetet lyfter ett stödpå ett 1:17 per exemplar mot per exemplar för . Totalt räknat får Arbetet ett betydligt större stöd genom att man får bidrag fill edition Väst - alltså Arbetets avläggare i - genom ett särskilt s. k. Nr 118 editionsstöd. Onsdaeenden Detta, herr talman, är saker somjag tycker att man borde fundera litet på. 14 aoril1982 har nämnts fleragånger, och jag förstår att en del kanske tycker att det finns en poäng i detta, därför att tidningen har en moderat Stöd till dasspres- partibeteckning. Det är ett enkeltsätt att försöka komma ifrån debatten, jg Men jag vill understryka attmoderata samlingspartiet icke utformat sina förslag-till skillnad från och socialdemokraterna - på så sätt att en egentidning skulle undantas från besparingarna. För socialdemokraterna och centernär det alldeles självklart att presstödssystemet skall byggas upp så att denegna pressen gynnas maximalt. Det är därför vårt presstödssystem är såkomplicerat och snårigt, herr talman. Det bygger inte på några principer-detbygger på att se till att vissa existerande tidningar får så mycket pengar sommöjligt. Byggde presstödssystemet verkligen på principer, skulle detförmodligen vara bättre utformat. Jag noterar att - han har ju möjlighettill en replik till - i Ukhet med en tidigare talare icke svarar på de direktafrågor som finns. Jag har ställt ett par frågor till , och jagtror nog att kammaren skulle uppskatta om vi finge ett svar på de frågorna. 90 () replik; Jag vill säga till att densocialdemokratiska budgeten rymmer en höjning av presstödet inom ramen för enbudget som är starkare än regeringens. Det här är en prioriteringsfråga. Viprioriterar dessa anslag så starkt. Vidare: När det gäller organisatiohspressen är vi överensom att det kanske behövs en översyn. har redan inlett vissaundersökningar. Men då tycker jag att det är emot all praxis att , , beröva många av de tidningar soni är stödberättigadebetydande belopp i bidrag. Man borde väl först göra utredningen och sedandiskutera hur man skall ha det med anslagen. Slutligen är det riktigt att och jag äröverens om viktiga delar av principerna för dagspresstödet. a. skiljer vioss från på den punkten att vi anser att stödet i största möjligautsträckning bör utgå efter automatiskt verkande regler med hänsyn till om detskaU vara lågtäckning eller högtäckning. Detta finns klart definierat, ochdärmed kan man också avvisa de insinuationer kom med, nämligenatt presstödet skulle vara utformat med tanke på vissa poUtiska partierstidningars intressen. 91 () replik; inledde sin senaste och sistareplik med att insinuera att jag skulle vara vårdslös med sakuppgifter. Så tar han fram exemplet att inte alls är den tidning som får det största presstödet, utan det är Arbetet. Men är det ju på det sättet, , att stödet till företaget avser två tidningar, dels Arbetet,dels 102 Arbetet Väst. Eftersom AndersBjörck tydligen inte var hemma på detta. tyckerjag att jag är tvungen att upplysa honom om det, Uksom kammarens ledamöter iövrigt. Så är det, ! Heltkort till : äntligen talade om var pengarnaskulle tas. De skulle tas ur den starka budget som socialdemokraternasskuggbudget skulle utgöra. Får jag fråga: Hur många procent har ni egentligentänkt er i momshöjning för att klara upp detta? Jag har hört berättas om ettpar procent, men det räcker inte långt, eftersom vi i fråga efterfråga, påpunkt efter punkt får uppleva att socialdemokraterna anser sig ha råd att gå utmed stora överbud. Andrevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 92 (): Som tidigare talare här har låfit antyda är det dyrt att producera ochdistribuera tidningar. Utan presstöd skulle flera tidningar tvingas lägga ned.Nog vore väl - för att använda en kliché - presskören något fattigare om såskulle behöva ske, och det vore sannerligen ingen fördel för demokratin heller. Nuär det ju så att det finns ny teknik som kraftigt minskarprodukfions-kostnaderna. Denna tekniks kostnadsbesparande effekter är tyärr istort outnyttjade. Det går med andra ord att rationalisera tidningsproduktionen. Attså inte har skett beror delvis på motstånd från vissa fackliga grupperingar.Tidningsledningarna kunde säkerligen också i många fall ha agerat kraftigareför att rationalisera sina företag. Skattebetalarnahar all anledning att kräva att rationaliseringspotentialen tas till vara tillfullo. Den höjning av produktionsbidraget med 28,1 miljoner- som föreslås ibudgetpropositionen och i reservationen av m. fl. går tillstörre delen till nyetablerade tidningar- av de 28 miljonerna går ca 17 tillden nya Stockholms-Tidningen. Bidraget till de enskilda tidningarna blir alltsåenligt budgetpropositionen i stort oförändrat. Och i dagens ekonomiska läge ärdet sannerligen inte rimligt att kräva mer. Menframför allt har vi, när vi vet att rationaliseringsmöjligheterna är stora,anledning att kräva av tidningarna att de försöker utnyttja dem. Man kan intebara, som socialdemokraterna gör, ta på sig spenderbyxorna och föreslåutdelning av en massa pengar som egentligen inte finns. Vi fick nu av OlleSvensson höra att socialdemokraterna i det avseendet hänvisar till sitthavererade budgetförslag. Motden bakgrunden yrkar jag, herr talman, bifall tiU den reservation av BertilFiskesjö m. fl. angående stödet till dagspressen som är fogad till betänkandet. Enav de möjligheter som finns att få ned kostnaderna för fidningspro-duktion äratt man i ökad utsträckning söker samproducera/samtrycka. I harflera tidningar gått ihop om en gemensam tidningsfabrik. Nr 118 där man kan få fram tidningar för betydligt lägre insatt kapital pertryckt den tidning.Nog finns det anledning att påpeka att man kunde göra så på flera 14 aoril 1982 1*"'landet. Det finns egentligen ingen större anledning till att varje tidning skall hasin egen press. Samtryckning är en av de vägar man i större Stödtill dasspres- utsträckning bör kunna gå. Men här verkar det som omrevirtänkande och ,g prestigetänkande har gått mycket långt. Frånen del håll föreslås att man skall ge pressens lånefond möjlighetatt låna ut pengar till företag som trycker dagstidningar men som inte självaär tidningsföretag, alltså rena tryckeriföretag. Socialdemokraterna har glattoch troligtvis något oövertänkt hoppat på det förslaget. Man säger: Jättebra -det skall vi göra! Frånfolkpartiets sida säger vi: Det där är möjligen bra. Det är i vilket fall somhelst mycket intressant. Låt oss ta reda på vilka konsekvenser det kan få! Meddet, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen av m.fl. angående pressens lånefond. 1några mofioner har motionärerna tagit upp frågan om tröskeleffekter. Det finnsfall där tidningar klart förlorar på att de vinner i läsvärde och får fler läsareoch fler prenumeranter. De kommer alltså över en gräns där bidraget inte bUrlika förmånligt som . Det finns också eventueUt anledning att se överutgivningsortens storlek. En relafivt spridd tidning som konkurrerar med fleraandra större tidningar i samma område men råkar trycka på en annan ort hamnar iett ganska besvärligt läge, om den råkar ha en ganska hög hushållstäckning inomsin egen tryckort. Är tryckorten liten, finns det anledning att befara atteffekterna i fråga om presstödet inte blir de avsedda. Det finns enligt minmening anledning för presstödsnämnden att närmare studera dessa frågor och vidbehov lägga fram förslag. Jagyrkar, herr talman, i den delen bifall till utskottets hemställan och avslag påden socialdemokratiska reservafionen. Vadgäller organisationstidskrifter vill jag hänvisa till vad . Det är de stora organisationerna som har hört av sig, det är de som harprotesterat. De små och svaga har möjligen inte råd ens att knalla upp tillriksdagen och göra det. sade om radio- och TV-reklamen håller jag inte riktigt med om.Den debatten skall vi föra, men den hör inte hemma här . Låt mig bara sägaatt nya media kommer, nya typer av media håller på att utvecklas. Inte ensmassmediavärlden får vara statisk, oföränderlig och förstenad. Även den måstekunna förändras med tiderna. Anf.93 (vpk): Jag tänker inte förlänga debatten mer - det har redan visat sig att det här i kammaren föreligger ideologiska meningsskiljaktligheter om presstödet. En linje vill reducera den fördjupning av demokratin som mångfald i utgivningen innebär, en annan linje vill gå den motsatta vägen. Även om kanske är den mest rabiate förespråkaren för de 104 borgerliga partierna, är skillnaden mellan deborgerliga partierna enligt min De står fören minskning av mångfalden. Jagkan i mycket instämma i vad redan har sagt. Låt mig Onsdaeenden bara kort ta upp de motioner som vpk har väckt beträffande stödet till 24aoril 1982 dagspressen och organisationstidningarna. betänkande nr 25 står det bl. a.; "Stödet till Stöd till dassnres-pressen är ett stöd till den fria debatten i vårt land. Detär därför allvarligt att _. tidningarnas ekonomiska situation undergår ensnabb försämring." Detta konstaterande är helt i linje med vad vpkframhåller i sin motion 1646. Underde har annonsintäkterna sjunkit, tryck- och distributionskostnadernahar höjts osv. Det har också vidimerats av de borgerliga talarna i dag.Uppräkningen av de ökade kostnaderna skulle kunna göras lång. För att på siktmöjliggöra en fortsatt fri och öppen debatt krävs därför enligt vår uppfattningsnarare förbättringar än de försämringar som regeringen och nuföreslår. Dessa försämringar går också stick i stäv med de så stolta orden ibudgetpropositionen, där det hävdas att press och övriga medier har en viktigfunktion i ett demokratiskt samhälle. Pressen fördjupar, kommenterar, granskaroch levandegör. Härigenom förstärks och fördjupas demokratin. Jagtycker inte, herr talman, att dessa fagra ord går ihop med vad som sagts avTorkel och här , än mindre med vad . Talet om mångfald och bredd utgör inte annat än dimridåer för deförsämringar som föreslås. Närdet gäller stödet till dagspressen har vpk i sin motion 1646 också påpekat detorimliga i att en fådagarstidning med riksspridning så klart missgynnas.Dagspresskommittén föreslog att det var motiverat att föreslå etthögre bidrag till tidningar av denna typ. Trots att remissinstanserna intehade något att erinra frångick den dåvarande regeringen utan motiveringkommitténs förslag. Dettakan inte uppfattas som annat än att regeringen, den dåvarande och nuvarande, avpolitiska skäl försöker förhindra en utveckling av mångfalden. Dessa politiskaskäl går igen också vad gäller stödet till organisationspressen. Redan ibesparingspropositionerna skedde allvarliga förändringar på detta område,förändringar som de facto allvarligt drabbat arbetarrörelsen närståendetidningar. Så blir trots vad som sagts om motsatsen här också fallet . Sven-ErikNordin försökte motivera detta med att de tidningar som drabbas är deekonomiskt starka organisationernas och att förslaget innebär storaförbättringar för de svagare tidningarna. Att förbättringar för de svagaretidningarna är motiverade kan jag instämma i, men härvidlag utgör det härförslaget inte annat än marginella skillnader. En reellt och allvarligt menadförbättring kan ske på annat sätt än genom att söka tysta kritiska röster ochstrypa debatten till förmån för en borgerligt styrd press. Motion 1646 tillgodoses i utskottsmajoritetens skrivning, och jag vill därför i den delen yrka bifall till utskottets hemställan. Motion 1103 sammanfaller med reservation 6, och därför vill jag i den delen yrka bifalltill reservation 6 om stödet till organisationstidskrifter. Nr 118 Anf. 94 (); Onsdapenden Herr talman! att jag insinuerar att han skulle fara 14 anril1982 ' oriktiga uppgifter. Det gör jaginte. Jag påstår bestämt att han gör det, därför att han sade att är den tidning som får mest Stöd till daesnres- P'"csstöd.Det är alltså inte sant. fick milj. kr. Tidningen fick sammanlagt 44 151 000 iproduktionsbidrag. säger att detta beror på att det ärfråga om två olika tidningar. Men så är det inte alls. Det är fråga om tvåolika editioner, vilket är någonting helt annat. Edition Arbetet Västinnehåller till annorlunda text än Arbetet i . För de exemplar ut i får man . Låt oss då leka med tanken att vi verkligen följerSven-Erik resonemang och drar av ungefär 7,5 miljoner påGöteborgseditionen. Vi kommer ändå upp i 36,5 miljoner för tidningen ,om vi skall räkna på det sätt som gör, mot 29 miljoner förSvenska . har alltså fortfarande fel. Skall vi titta på stöd per exemplar? Då finner vi attArbetet i genofnsnitt för båda editionerna får 1:17. Svenska Dagbladets stöd är41 öre per exemplar. Den tidning som kammar hem mest per exemplar är enSven-Erik närstående tidning, huvudorgan , somfår inte mindre än 2;24 pei utgivet exemplar i statligt stöd. På det här visetförhåller det sig faktiskt. I debatten har jag, herr talman, ställt fem direktafrågor, två till , två till och en som jag harriktat till dem båda. De har haft flera möjligheter att svara på frågorna, mende har inte gjort det, och jag tycker att det är väldigt konstigt. Jag villdärför upprepa frågorna och hoppas att jag, innan debatten avslutas, får svarfrån de här båda herrarna -om de kan svara. Första frågan fill : Anser attpresstödet skall syfta till att tidningarna skall få en sådan ekonomiatt de kan stå på egna ben och alltså att presstödet kan avskaffas? Den andra frågan var: Anser att tidningarnai dag skall räkna med presstödet som en automatisk inkomstpost, som direktskall gå till att täcka löpande driftskostnader och icke användas förrationaliseringar och motsvarande ändamål? Första frågan till var: Vilka ufländskaexperter är det som påstår att det svenska presstödssystemet är överlägsetandra system på det här området, och varför har i så faU inget annat landinfört ett svenskt presstödssystem? Den andra frågan är: Vilka utredningar har Sven-ErikNordin som bevisar att reklam-TV skulle ha skadat pressen i de länder därreklam-TV finns? Fråganfill såväl som löd: Varför sade socialdemokraternaoch inte något under de decennier av efterkrigsfidennär ett par dussin moderatfidningar lades ned av ekonomiska skäl?Varför krävde icke och socialdemokraterna då införande av ett presstödsom skulle ha räddat just dessa fidningar? Varför började ni tala om Nr 118 detta först när era egna tidningar började komma påfallrepet? 95 (): inleddemed att säga att hon tycker att Stöd till daesnres-skillnaden är hårfin i pressideologiskt avseende mellan , folkparfiet ochcentern, och hon kände den allra största samhörighet med , Jag ärinte säker på att blev så glad över den jämförelsen. Hon påstår vidare att jag här i debatten har sagt attpropositionen när det gäller organisationsfidskriftsstödet innebär storaförbättringar för de små organisationsfidskrifterna. Det sade jag inte alls.Jag sade att det innebar förbättringar, det är skillnad. Sedan vill jag säga att jag också har läst vpk-motionen.Där står rent ut att begränsningen av bidragen till de storaorganisationstidskrifterna innebär att man tystar kritiska röster. Jag troddefaktiskt att var förståndig nog att inte upprepa ett sådanthorribelt påstående. begärde jag egentligen ordet för replik till EvaHjelmström, men kom upp i ett anförande. Det ger migtillfälle att svara på en del saker som är mycket nyfiken på.Tydligen har han dock lyssnat dåligt på mina inlägg, för han menade att jagskulle ha sagt i debatten att det svenska presstödssystemet var överlägsetandra system. Det sade jag inte alls; jag nämnde att en pressforskare,engelsmannen , har sagt att det svenska presstödssystemet är välgenomtänkt, och det är en viss skillnad. Jag rekommenderar det materialet tillläsning. Varför gjorde vi inte någonting då moderatatidningar lades ned? Ja, vi var i varje fall först med att påpeka att ettpresstöd behövdes i det här landet. Andra länder var före . Man har däranvänt andra metoder, det är riktigt, men man har gått in för att stödjapressen, därför att man har funnit det angeläget att hålla så många stämmor vidliv som det är möjligt. hoppas jag att är belåten för när detgäller upplysningar. 96 (): ställde sina frågor till mignär jag inte längre hade någon replikrätt. Jag kan inte replikera till honomnär andra talare pratar; det borde han känna till som ledamot avkonstitutionsutskottet. Men när jag nu har fått de här frågorna igen skall jaggärna besvara dem. Först och främst: Varför togs inga initiativ när fleramoderattidningar lades ned? Jag vill fråga: Varför togs inga initiativ frånmoderaternas sida ? Varför visade man så ringa intresse fören fri och bred debatt att man inte då kom med några uppslag?