prot · G50982 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi skall inte blåsa upp uppgift att spridakärnteknologin, säger , och jag tror alt sadedel ocksä. Nej, uppgift är inte att sprida kärnteknologi. uppgiftär atl kontrollera att den kärnteknologi som redan finns icke utnyttjasfelakugt. Det är dess viktigaste uppgift. Det har i debatten funnits tendenser att betona en meraoffensiv hållning från lAEA till förmån för vad som skulle kunna kallas för enaktiv spridning av kärnteknologin i olika länder, framför allt . Menden politiken företräder varken den eller den person som nupå alldeles egna meriter är chef för lAEA och som råkar vara svensk. Det ärdärför egentligen inte det problem som debattörerna i den här diskussionen villgöra det fill. 43OSWALD (vpk): Vi skall inte vidga debatten till ytterligareett problemområde och även diskutera svensk vapenexport, men likheten finnsdär. Jag har inle någon annan uppfattning än utrikesministernom den svenska vapenexporten, om den följer de bestämmelser som finns. Jaganser att vi skall ha en viss begränsad vapenexport från för atl fätill ständ länga serier, som underlättar vår egen vapenanskaffning - det harjag uttryckt här i kammaren. Det har jag ingenting alls emot! Jagtycker också att de svenska bestämmelserna och restrikfionerna påvapenexportens område är bra. Men det stora problemet när det gällt den svenskavapenexporten under årtiondena sedan är ju att detförekommit ständiga brott mot dessa bestämmelser, på grund av kollisionenmellan diplomatiska politiska linje och de handelspolitiskaintressena. De svenska vapnen har gång efter annan - , ,och -dykt upp i länder där svenska vapen inte borde hafunniis. Svenska företag har varit inblandade i skandaler, där det visat sigatt de sålt vapen till länder som inte borde ha fält köpa. Detsamma kan vi se på kärnteknologins område - det ärdärför jag kan göra den här jämförelsen. Den är inte alls uttryck för någotfelaktigt tänkande, utan härföreligger ett mycket klart och logiskt samband. Den svenska politiken, sombedrivs i diplomafiska församlingar, är bra. Vi skall, som jag sade i mittförra anförande, kontrollera kärnvapenspridningen genom icke-spridningsavtalet,genom lAEA osv. - mycket bra! Men den prakfiska polifiken pä handelsomrädet ären annan. Det är inte bara fräga om - det har funnits många andra fall,där , Asea-Atom och den har försökt placera reaktorerpå marknaden i länder som egentligen inte skulle ha tillgång till någonkärnteknologi över huvud taget, och framför allt inte svensk kärnteknologi, omvi vill leva upp fill de högfidliga deklarationer vi gör på det politiskaplanet. Dettaär exakt samma mönster som när det gäller vapenexporten. Det är samma kollisionmellan politiska deklarationer och handelspolitiska intressen. Det ärsjälvfallet därför man kan göra en jämförelse. Jagser med oro att vi riskerar att utvecklingen på det här området följer precissamma mönster som utvecklingen pä vapenexportområdet. Det är inte någon trevligutveckling av det svenska kärnkraftskunnandet! OlaUllsten säger att vi måste hålla våra reaktorer i gång, och för att hållakärnkraftskunnandel uppe måste vi exportera. Jag är inte alls övertygad om attvi behöver ha nägon omfattande kärnkraftsexport för att hälla våra tolvreaktorer i gäng i 25 är. Den teknologin finns redan. Vi har fio reaktorer mereller mindre i gång, och vi får kanske två till. Vi behöver inte ha någonexport för att serva dem - det klarar vi ändå. Vi har gjort det hitfills utanexport! Omreklamsamarbete mellan armén och vissa tidskrifter Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1981/82:237 om reklamsamarbete mellan armén och vissa tidskrifter har med hänvisning till en artikel iVärnplikts-Nytt, enligt vilken skulle framgå att armén stöder FIB-AktuelltRally Team med , frågat om jag vill medverka till att den typen avreklamsamarbete i fortsättningen inte kommer i fråga. Enligtvad jag har inhämtat har ett rallyteam ingått ett avtal om reklamsamarbete medtidningen . Samarbetet innebär att tidningen fär utnyttja teametför reklam och PR. Rallyteamet tillhör alltså inte fidningen. Arméstabenhar också ett avtal med rallyteamet. Detta avtal innebär att rallyteamet på vägtill de olika tävlingarna skall besöka förband och där medverka i enorganiserad trafiksäkerhetsinformation fill de värnpliktiga saml demonstrerarallybilen och informera om rallysporten. Genomatl utnyttja rallysportens popularitet och intresset för sport och teknik blandde unga pojkarna underlättas, enligt arméstabens bedömning, Om reklamsamarbete mellan armén och vissa tidskrifter möjligheterna att nä ut med trafiksäkerhetsinformafiontill de värnplikfi- För egen del kan jag konstatera att arméstabens engagemanggäller rallysporten och inte tidningen . Jag kan också konstateraatt syftet med samarbetet är att med intresset för rallysporten som hjälpgenomföra en trafiksäkerhetskampanj riktad till de värnpliktiga. Dennatrafiksäkerhetskampanj är f. ö. en del i den allmänna trafiksäkerhetsinformationsom armén bedriver. Enligt min mening finns det ingen anledning att vidtanågra åtgärder i den riktning antyder. 45KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag ber att fä tacka för svaret, men det vartyvärr undanglidande. När rader av organisafioner och enskilda protesterar motde s. k. herrtidningarna och man i olika affärskedjor t. o. m. diskuterarbojkott av dem ger sig armén av alla in i ett reklamsamarbete med FIB-Aktuellt.Jag måste säga att jag studsade till, när jag fick se det avslöjande reportageti Värnplikts-Nytt. Armén satsar alltså . frågar man sig. Från arméstabens informationsavdelning får man följandesvar: "- För vär del är syftet dels att nå ut medtrafikinformation, dels att skapa en positiv attityd till armén." Detta resonemang återkommer också delvis iförsvarsministerns svar. Anser verkligen försvarsministern att satsningen påFIB-Aktuellt är det lämpligaste och bästa sättet att fä uttrafiksäkerhetsinformalion och att skapa en positiv attityd till armén? Om man jämför med hur en marknadsförare på FIB-Aktuelltser pä satsningen pä rally, fär man en annan bild; "Skälet till att FIB/aktuellt satsar på rally är attdet finns ett mycket stort intresse för bilar i , inte minst blandkillar i lumparäldern. Genom att haka på detta hoppas man sälja flertidningar." konstaterar försvarsministern i svaret att arméstabensengagemang gäller rallysporten och inte tidningen . Han säger ocksåatt rallyteamet inte tillhör tidningen. Jag förstår att man i arméslaben har fått litet kallafötter och vill komma ifrån den här besvärande kopplingen, men så här säger jumarknadsföraren; "Teamet som helt finansierats av tidningenkommer att utökas med en ny förare . Detta har fått till följd att tidningen inte ensam kan stå-för alla kostnader. - Därför gav vi oss ut för att leta efter delsponsorer.Och glädjande nog har armén valt att satsa på oss ." Han säger också: "Vi är naturligtvis mycket glada ätden här uppgörelsen. Pä sätl och vis är det ett naturligt samarbete eftersom vivänder oss till samma Unga killar i 20-25-årsåIdern ." Anser ocksä försvarsministern all detta är ett naturligtsamarbete mellan och armén? Är del bra alt armén hjälperFIB-Aktuellt att sälja fler exemplar av sin tidning? Jag upprepar att huvudsyftet med arménskampanj i detta fall är atl sprida trafiksäkerhetsinformation. Jag föreställermig att vi alla anser alt sä bör ske. Likaså antar jag att arméstaben harfrågat sig hur man pä bästa sätt skall genomföra trafiksäkerhetsinformation föratt den skall gå fram till de värnpliktiga. anser att armén har valt fel väg närman har använt sig av detta rallyteam. Vi kan konstatera att ungdomen har ettstort intresse av bilar och bilsport. Det verifieras också av armén, som ansersig ha nätt etl gott resultat med sin trafiksäkerhetsinformation när man harvall delta sätl. åberopar vad som skrivs i ett nummerav Värnplikts-Nytt. Jag har själv inle tidningen med mig och kan därför interiktigt bedöma detta. Man kan ha vilken uppfattning man vill om tidningenFIB-Aktuellt. För egen del tillhör jag inte dess läsekrets. Vi har dock en fripress här i landet, och tidningen i fråga är fullt laglig. Om reklamsamarbete mellan armén och vissa tidskrifter Anf, 47KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag har det aktuella numret avVärnplikts-Nytt framför mig och skall be att få överlämna det tillförsvarsministern efter denna debaU. Vad Torslen här har sagt är ingenting annat änundanglidande kommentarer. Nog måste väl försvarsministern ha en personligmening om detta reklamsamarbete. Är det så svårt att tillstå att det tyvärr harbrustit i omdömet när del gäller detta samarbete? Jag kan förstå alt TorstenGustafsson som försvarsminister inle direkl vill påverka arméns och arméstabenshandläggning i delta fall. Men måste ju ändå ha en egenmening i frågan. Nog är del väl fräga om ett samarbete som man helst bör kommaifrån. Det talas i vissa sammanhang om tillfälliga förbindelser.I della fall kan man uttala förhoppningen att den tillfälliga förbindelsenmellan och arméstaben inte utvecklas till etl fast förhållande. Jag vet inte hur jag skall tolka det som står i slutet avförsvarsministerns svar, nämligen atl han inte finner anledning att vidtaåtgärder av det slag som jag har antytt, dvs. så atl detta samarbete upphör.Jag fär ingen vägledning av texten i övrigt. Innebär det alt ochfolkpartiets statsråd ser positivt pä detta reklamsamarbete mellan FIB-Aktuelltoch arméslaben? Om reklamsamarbete mellan armén och vissa tidskrifter 48Försvarsministern : Herr talman! Som jag redan lidigare harsagl är detta etl led i all ge de värnpliktiga trafiksäkerhetsinformation.Karl-Erik Svarlberg undrar om denna - som han säger - fillfälliga förbindelseär tänkt att bli ett fast förhållande. Det är svårt att svara på det. Jagföreställer mig alt arméstaben gör en utvärdering av engagemanget ochundersöker om detta är värt de pengar som satsals. Därefter fär man taställning fill om samarbetet skall fortsätta. Sä brukar det ju gå till, och såtror jag också kommer att ske i detta fall. 49 (): Jag kan inte tolka försvarsministernsanförande pä annat sätt än att han i praktiken ställer upp pä dettareklamsamarbete. Det är ju ganska fantastiskt. Jag vill påpeka att del ändå är fräga om ett reklamsamarbete med elt rallyteam som vi här har talat om och inte med tidningen 51 (); Det sägs klart och tydligt ifrån avmarknadsföraren pä all tidningen är ute och letar efterytterligare delsponsorer, därför att man i fortsättningen inte har råd attensam svara för kostnaderna för rallyteamet. har alltså armén gått in såsomdelsponsor. Det är väl någonting som vi borde kunna vara utan. En fräga ärdessutom om det är en klok satsning i övrigt att satsa pä ett reklamsamarbetemed en tidning, vars upplaga så dramatiskt sjunker. Orsaken lill alt tidningens upplaga sjunkerundandrar sig mitt bedömande. Jag vidhåller fortfarande att det fränarméstabens sida inte är fråga om nägol abonnemang på , utanavsikten är att genom kontakter med rallyteamet spridatrafiksäkerhetsinformation. Jag utgår frän att även anserall det sista är vällovligt. 53 (): Att FIB-Aktuelltsupplaga sjunker myckel beror kanske pä all läsarnas omdöme är bättre änarméstabens och försvarsministerns. i ag vill på nytt påpeka för Karl-ErikSvarlberg att vi har en fri press i detta land. Vi kan ha olika meningar om hurpressen beter sig i olika sammanhang, men det är viktigt atl slå fasl all vihar en fri press. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1981/82:242 om säkerhetsintressen vid delningen avkontinentalsockeln i 55 Försvarsministern : Herrtalman! Mot bakgrund av de svensk-sovjetiska förhandlingar som har ägtrum om avgränsningen av kontinentalsockeln och fiskezonerna öster om frågat mig, om jag anser atl säkerhelsintressenpåverkas negativt eller positivt, om delningen av konli-nentalsockeln iÖstersjön sker på etl sätl som drar gränsen närmare Golland än densovjetbaltiska kusten. Som framhölls av utrikesministern här i kammarenär ståndpunkt att gränsdragningen i princip bör vara en mittlinjemellan och den baltiska kusten. Från sovjetisk sida hävdas atlgränslinjen bör vara en mittlinje mellan de bada ländernas fastlandskuster. De jämkningsförslag som framställs frän svensk sida tillgodosertill fullo svenska säkerhetsintressen. Regeringen har självfallet inte föravsikt alt godta en uppgörelse i den här frågan som på något sätt äventyrar vårsäkerhet. Jag vill samtidigl betona all del också är ett svenskt säkerhetsintresseatt få en överenskommelse om gränsdragningen. Om säkerhetsintressen vid delningen avkontinentalsockeln i 56 (); Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret pä min fråga. Något egentligt svar på den tämligen precisa fråga som jaghar ställt var det dock inte. Skall man ur den halva A 4-sida som svaretomfattar uttolka nägon ståndpunkt, blir det väl alt försvarsministernanser atl det har en positiv inverkan på säkerhelsintressen altdelningslinjen hamnar något närmare än den sovjelbaltiska kusten. Försvarsministern refererar regeringens ståndpunkt att mani princip stär fast vid mitllinjeprincipen för gränsdragningen i . Mendet ärju ett tämligen oiniressant konstaterande, sä länge man i praktiken visaren vilja all frångå detta. Alt så är fallet bekräftade också utrikesministern iden deball som försvarsministern refererade lill. När man överger mitllinjeprincipen - den är fast förankradi all folkrätt, och den har hävdats av svenska regeringar av de mest skildapartipolitiska sammansättningar - ger man sig in päandra principer. Då ger man sig in på att söka en överenskommelse efter enkohandelsprincip, där det blir en dragkamp mellan och omhur mycket närmare Golland än den sovjelbaltiska kusten som gränslinjen skalldras. Det är en dragkamp där har slörre styrka och större tålamodoch kan vänta på ett annat sätl än vad del verkar atl den svenska regeringenkan. Del som är extra anmärkningsvärt och som kanske inte kanläggas försvarsministern lill last är all denna avgörande eftergift sker baranågon månad efter del alt gjorl sig skyldig till vadstatsministern kallat den allvarligaste gränskränkningen gentemot sedanandra Om säkerhetsintressen vid delningen avkontinentalsockeln i världskriget.Sovjetiska och andra bedömare mäste fräga sig var konsekvensen i det svenskaagerandet ligger. Att säkerhetsintressen påverkas torde vara alldeles klart.Detta ger möjlighet att t. ex. uppföra fasta installationer närmareGotland än den sovjelbaltiska kusten, och man kan inte bortse frän vad det kankomma att betyda. Försvarsministern säger i slutmeningen atl det ocksä ärett säkerhetsintresse alt få en överenskommelse till stånd. Låt mig därförfräga honom; Vilka avgörande olägenheter har varil förknippade med denförhandlingsståndpunkt som de svenska regeringarna haft under det senasledecenniet? Vilka avgörande vinster anser försvarsministern kan nås av enöverenskommelse som lägger delningslinjen närmare än densovjetbaltiska kusten? Jag vill upprepa vad jag sade i mitt svar,nämligen att de svenska säkerhetsintressena till fullo har beaktats i deförhandlingar som har förts med angående avgränsningenav kontinentalsockeln, för det är ju den avgränsningen som det är fråga om. Hur konlinenlalsockeln delas upp har betydelse främst fören eventuell framtida exploatering av sockeln. Delningen påverkar däremot intevåra eller lerritorialvattengränser. Inte heller påverkasmilitära eller andra fartygsrörelser till sjöss. Del ligger i sakens natur att jag inte närmare kan uttalamig om vad som kan bli ett slutligt resultat av sockelförhandlingarna. Införfortsatta förhandlingar kommer särskild information som att ges iuirikesnämn-den. Som jag sade i mitt svar är detinte pä det sättet - som tydligen utgår ifrån - att regeringen harfrångått sin principiella syn att delningslinjen bör gä mellan och delsovjetiska fastlandet. ärdet dock så atl vi menar alt det är ettallmänt iniresse att få en klar överenskommelse om gränsdragningen. Om någrajusteringar därvid skall ske av den svenska positionen, skall de givetvis göraspå ett sådant säll all våra säkerhetsintressen inkl. våra militära intressentillgodoses. Delta är den utgångspunkt. 58CARL BILDT (m): På en punkt finns det väl anledning lill atthålla med försvarsministern, nämligen när han säger att han inte kan uttala signärmare om vad som kommer att bli slutresultatet av förhandlingarna. De kommermed all sannolikhet alt äga rum under en mycket lång lidsperiod. Men del allvarliga är att även om försvarsministern ochutrikesministern slår och hävdar mitllinjeprincipen i den svenska ,sitter man i förhandlingsrummel med ryssarna och hävdar andra principer. Detframgår också av frågesvaret att man från svensk sida inte bara har lagt framett kompromissförslag utan flera. Försvarsministern använder pluralis i stället Uppenbarligen har man under den senaste förhandlingsperiodenhunnit med alt lägga flera olika kompromissbud. Och vilken annan signal kan mandå sända fill den sovjetiska statsledningen än att den nuaktivt söker en överenskommelse, att det är en inbjudan till långhalning, attdet är en inbjudan till att få den att lägga ytterligareetl, två, tre, fyra, fem-jag vet inte hur många-kompromissbud. Varjekompromissbud för kanske gränsen en liten bit närmare . Varje litet stegkanske inte är så uppseendeväckande, men varje litet steg ger bättremöjligheter att hävda sina säkerhelsintressen. Lät mig ocksä notera att för sådana härförhandlingar med en lång rad andra stater. har under läng lidfört förhandlingar av detta slag med och med . I deförhandlingarna har för egen del icke visat den minsta antydanfill att vilja frångå mittlinjeprincipen pä det sätt som den svenska regeringennu har gjort. Man kunde kanske ha haft litet mera is i magen. Om säkerhetsintressen vid delningen avkontinentalsockeln i Av anförande har inte framgåttvilken uppfattning han har om gränsen i och om han anser att delskulle vara ett intresse för att få den fastlagd. Den svenskaregeringen utgår ifrån atl det måste vara ett svenskt intresse att komma framtill klara gränser också i . Frågan är då hur man skall komma fram enöverenskommelse. Och jag har läst i en att påGolland har talat om alt man skulle kunna tänka sig skiljedom. Men förhållandetär ju det atl för alt en skiljedom skall komma till stånd så måste båda partermedverka, och har sagt nej när det gällt den frågan. Hur skall man under dessa förhållanden gå fram? Jag kaninte se någon annan lösning än att det måste ske genom förhandlingar, och iförhandlingar mäste man naturligtvis föra samtal - samtal som i det här falletär omgivna med stor sekretess. Jag kan alltså inte här kommentera att del har lagts sä och sä många förslag. Jag har ingen möjlighetatl gå in på detta här i . När det gäller tidpunkten förförhandlingarnas förande, sä var de faktiskt planerade att äga rum redan i majförra året men inställdes då på svensk begäran. När det nu på nytt blevaktuellt med förhandlingar diskuterades frågan, så som skall ske, iutrikesnämnden. På grundval av vad som sades där beslöt regeringen attförhandlingarna skulle äga rum. 60CARL BILDT (m): Det är självfallet ell svenskt iniresse altfå den här gränsen fastlagd. Men det har funniis en förhandlingsuppläggningunder de senasle tio åren. Det är svårt alt se att det nu skulle finnas någraintressen all ändra denna förhandlingsuppläggning. Det riktiga hade givelvisvaril alt fortsätta att fast hävda mittlinjeprincipen och att t. ex. väntatills i de Om säkerhetsintressen vid delningen avkontinentalsockeln i förhandlingar,som är aktuella med andra stater, gör nägon typ av överenskommelse som kundevara vägledande. Försvarsministern har undvikit all svara på min fråga, omdet fanns några bestående och allvarliga olägenheter pä grund av det faklum altvi icke har haft någon överenskommelse. Det har jufunnits ocksä en överenskommelse om hur man skall hantera del faktum, att detinte har funnits nägon överenskommelse, och jag har mycket svårt alt se altnågra svenska intressen kan ha äventyrats av detta. Jag tror att om herr försvarsministern lyssnar exempelvistill den opinion som finns på i de här frågorna, sä skall han märka altdär råder en oro för vart det kan leda, om man på detta sätt utan någonanledning, direkt efter ubåtsinlermezzot, lägger upprepade kompromissförslag. När lar upp opinionen på Gotlandkan jag meddela att jag som representant i olika försvarskommiltéer underåtskilliga är har följt detta, men utan att ställa någon fråga om saken här iriksdagen. Det är nämligen så att frågan är svårhanterlig. När det gäller frågan om säkerhetsinlressel och vilkanackdelar vi har haft av att gränsen inte är fastlagd, är det ju så att ettutnyttjande av de tillgångar som eventuellt kan finnas pä kontinenlalsockelnkräver klara gränser. Även från säkerhetspolitisksynpunkt, herr talman, anser jag alt det skulle vara av slor vikt atl fä enfast gräns. 62CARL BILDT (m); Att frågan inle varit aktuell i riksdagentidigare hänger ju samman med att linjen har varit klar. sker deten ändring av den svenska positionen, och då är det rimligt atl den ocksådiskuteras i . Men får jag lov att fräga försvarsministern, eftersom hanfrågade mig om hur det här borde skötas: Varför fanns det inte skäl all väntaoch se vad gör på andra områden? När med sådan storfasthet hävdar mitllinjeprincipen gentemot en rad andra länder, varför fannsdet dä inte anledning för oss att vänta och lyssna pä de sovjetiska argumenteni de fallen och sedan fortsätta - på det sätt som vi har gjort - atthävda mitllinjeprincipen? har man gett sig in i elt kohandelsagerande, därförsvarsministern inte kan, och inte bör, informera om vad som blirslutresultatet, där ingen annan heller vet del men där vi är på något av ettsluttande plan principiellt. Jag upprepar detta: Den tidpunkt som valdes var denolämpligaste tänkbara. Försvarsministern säger själv att man i maj förra åretpå svenskt initiativ uppsköt en förhandling. Hade vi då inte elt läge där mankunde ha tagit det litet lugnt med alt göra långtgående eftergifter gentemotSovjetunionen - efter den allvarligaste gränskränkning vi har haft sedan andravärldskriget? Jag vill som avslutning på denna debatt - ivarje fall för min del - säga att min utgångspunkt är att de förhandlingar somhar förts och eventuellt kan komma att fortsättas kommer atl leda fram tillresultat som inte sätter några säkerhetspolitiska, inkl. militära, intressenåsido. kallar de här förhandlingarna för kohandel. Detfår stå för . Det är ju pä det sättet att om man för förhandlingar såmåste man föra dem med ärligt uppsåt. 64 (): Även kohandel kan såvitt jag förstår förasmed ärligt uppsåt. Men resultatet är något mindre förutsebart än när manförhandlar efter fasta folkrättsliga principer. Och det är här min kritikkommer in: Det är bättre att hålla sig till de principer som varit accepteradeän att ge sig in på en i och för sig - jag vill inte frånta försvarsministerndet - ärligt menad kohandel. Om säkerhetsintressen vid delningen avkontinentalsockeln i Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2159lill lagutskottet /82:2160-2164 lill socialutskottet /82:2165 tilltrafikutskottet 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2166av m. fl. 1981/82:2167av m.fl. Hälso- ochsjukvårdslag, m. m. 1981/82:97) 1981/82:2168 av m.fl. 1981/82:2169 av RolandSundgren m. fl. 1981/82:2170 av m. fl. Vissa luftfartspolitiskafrågor (prop. 1981/82:98) 11 § Kammaren åtskildes .