prot · G509119 · 1981-12-31 00:00:00 — återkommer med de argument somtidigare har använts från borgerligt håll, nämligen att bristen i budgeten göratt man inte kan avdela mer personal mot ekonomins brottslingar. Jag vill frågaÅke Polstam direkt: Är medveten om att nya tjänster för poliser,åklagare och liknande som regel ger större inkomster till statskassan än vad deinnebär i fråga om utgifter? Hur kan man då niotivera ett nej till flertjänster med brist i budgeten? säger att vi socialdemokrater borde kännabelåtenhet över att ni inte har tagit fram flera tjänster. Får jag då erinra omatt vi från socialdemokratiskt håll har föreslagit 225 helt nya polistjänster -ett avgörande därom kommer att fattas . Det skall bli intressant attse hur man från borgerligt håll ställer sig till det förslaget. Sedan en kommentar till påståendena från borgerligt hållom att orsaken till att man inte kan avdela fler polistjänster till ekorotlarnaär brist på personal. Jag har bett att ta framuppgifter från , och via personalbyrån där har jag fåttföljande besked om bemanningen på ekorotlarna. "Mycket få" av poUstjänsterna vid de ekonomiskarotlarna, ekorotlarna, är vakanta. Ett undantag finns dock, nämligen vid denenhet mot ekonomisk brottslighet som sorterar under rikskriminalensbedrägerirotel. Antalet sökande till ledigförklarade tjänster är som regel inteså stort. Men, säger man avslutningsvis, även om antalet sökande är få, tordeman därav inte kunna dra slutsatsen att det skulle vara svårt att rekryteraytterligare personal till dessa rotlar. Sedan påstår att bedrägerirotiarna lider skadaav att man förstärker ekorotlarna. På den punkten har jag också bettupplysningstjäns- Lokala polisorganisationen m. m. ten om besked frånrikspolisstyrelsen, och det beskedet lyder så här: "Personalsituationen påbedrägerirotiarna (vad gäller antalet besatta respektive icke besatta tjänster)är 'normal'. Som ovan nämnts blev många av tjänsterna påekorotlarna vid deras inrättandebesatta med personal som kom från bedrägerirotiarna. påverkadesåledes personalsituationen på dessa rotlar (flera vakanser). Vakanssituationen på bedrägerirotiarna har emellertid nu ånyo blivit 'normal'." Detta är sanningenom personalläget. "Brist på personal" hoppas vi därmed kanavföras som argument för att det inte skulle gå att tillsätta fler poliser ijakten på ekonomins brottslingar. 122 () replik; Bristen på medel i budgeten kan väl ändå intevara någon uppfattning som inte känner till. Ni har inte heller yrkatpå nya tjänster i det här sammanhanget, och jag förmodar att det är av sammaanledning. Ni har yrkat på omfördelning, och det är precis vad vi villåstadkomma. Även om har fått uppgift frånupplysningstjänsten om att det skulle vara normal besättning påbedrägerirotiarna kan man ändå inte - med den balans som dessa rotlar har -åderlåta dem. Som jag sade i mitt första anförande blir det så att de somflyttar måste ta med sig sina ärenden från bedrägerirotiarna till ekorotlarna -och då har man inte vunnit någonfing. Vad vi behöver är nya tjänster, ny personal som vi fårutbilda - och det är det söm tar tid. Jag tror inte heller att rekryteringensom sådan är särskilt svår. Jag håller nog med om att det kan varaganska lätt -lättare än vad det har varit - att rekrytera. Men dessa nyaär ju inte färdiga när de kommer, de kan inte jobbet - det är problemet. Om vihade en lösning på det så skulle nog den här frågan ha varit avklarad tidigare. Det måste vara detta som gör att ni inte heller har mer änett fåtal tjänster mer än vi - jag tror att man kan räkna dem på händernasfingrar - som ni vill omfördela. Detresonemang som för stämmer alltså inte. I nästa ärende som vi skall behandla, som gällernarkotikabekämpningen, har ni yrkat på 229 tjänster. Det skall vi ocksååterkomma till. 123ARNE () replik; Jag frågade i mitt första inlägg, med direktadress fill , vad ni från borgerUgt håll tänker göra för attförsöka arbeta av de enorma balanser som jag beskrev finns enbart när detgäller antalet konkursmål- ärendena är så många som de var åretinnan den nya lagstiftningen trädde i kraft, och de bara ökar och ökar- om niinte vill avdela ytterligare tjänster. Vad vi föreslagit är att man skallomfördela 25 tjänster. Ni nöjer er med det antal som regeringen har föreslagit,och i och med det säger ni att de tjänster som socialdemokraterna föreslår intebehövs. Det är riktigt att det behövs ny personal - det är detvikfigaste. Och jag har redovisat inför kammaren att i det avgörande somriksdagen skall träffa har vi socialdemokrater ett förslag om 225nya polistjänster. Det skall bli mycket intressant att se hur man frånborgerligt håll ställer sig till det förslaget. Min andra fråga som jag ställde i första repUken till ÅkePolstam var; Är det fel när jag påstår att ytterligare personalresurser till poliseroch åklagare i jakten på ekonomins brottslingar som regel ger mer inkomsterfill statskassan än det ger utgifter? Är det rätt eller fel? Det voreintressant att få besked om det. Lokala polisorganisationen m. m. 124 () replik; Jag tror att det är rätt. Bara det att vi kanfå fram dessa tjänster kommer säkerligen att ge inkomster. Jag hävdar att detfinns personal, och jag hävdar att det går att rekrytera. Men jag hävdar ocksåatt personalen inte är färdigutbildad. Och så länge den inte är det och intekan göra jobbet får vi inte heller någon bättre avbetning av balanserna. Såvitt jag förstår har vi inte några delade uppfattningari den här frågan i övrigt. frågar: Vad skall vi göra för att arbeta av dehär enorma balanserna i fråga om konkursmål? Ja, vi har inga andra resurser ändem vi disponerar f. n., och därfill kommer de personer som vi kan flytta överifrån utredningsverksamhet som gäller traditionell brottslighet. Det är denvägen vi måste gå. Men de är ju inte färdiga, och därför får vi lov att drasmed den här situafionen tills vi kommer i fatt. Det är ingenfing annat attgöra. Jag sade i mitt inledningsanförandeatt inte ens , som har planerat för verksamheten, vet hur denomfördelning av tjänster skall gå fill som blir nödvändig med ert förslag.Personalen finns inte ännu i sinnevärlden. Den finns naturligtvis ipersonalstaterna men måste bU färdig för att kunna användas för detta arbete. 125JÖRN (vpk): Det finns länder där polisen uppträder grovtrasistiskt - så i . Det finns länder där polisen normaltmisshandlar folk-så på . Det finns länder där polisen är djuptkorrupt - så i . Vid en jämförelse framstår polisverksamheten i sompräglad av i stort hyggliga rättsförhållanden. Den har sina brister. Den harockså folk som beflitar sig om att bekämpa bristerna. Men det finns en sektor som måste undantas från dettaomdöme. Det är säkerhetspolisen. Och trots uppmärksamhet och vissa åtgärder påsenare år inträffar inom detta särskilda revir ting som är helt oacceptabla. Iangiverisystemens och godtyckets skuggspel frodas en praxis som man inte börtillåta. Aktuella händelser har här bekräftat vad det förflutnaredan säger oss. En undersökning på parlamentarisk basis, som går till bottenmed denna Lokala polisorganisationen m. m. märkligaoch okontrollerade verksamhet, är därför nödvändig. Ett alliansfritt land har i vår tids europeiska omgivningbehov av en säkerhetstjänst som verkligen företräder nationens intressen ochdemokratins konstitutionella synsätt. Detta behov är inte fyllt i -och det har aldrig varit det. Det fanns när samarbetet i flyktingfrågor med vårsydliga granne flöt alltför friktionsfritt. Det fanns när man kunde bligripen och åtalad för att man bar en tidning med viss politisk färg synlig ihanden. Vi som i legal ordning deltog i demonstrationer mot i lärde oss snabbt att känna igen de flitigakontrollanter och fotografer som sändes ut att svärma kring våra offentligamanifestationer. En och annan gång upptäckte vi också folk som stuckits in isolidaritetsorganisationer för att där samla uppgifter om medlemmar. Och vi såg kontrasten mellan denna paranoida skrämseltaktikoch den sällsporda toleransen inför inflödet i landet av baltiska SS-män ochderas vapeninnehav. Vi förvånades över hur kroatiska separatister kunde frittinresa från , och och t. o. m. samlas till kongressi Folkets hus i . Det skulle ett ambassadörsmord och en flygkapningtill innan det ansågs med rikets intressen förenligt att rikta någonsäkerhetspoUtisk uppmärksamhet mot Ustasja-fascismen. Och det är på sin plats att återigen ställa frågan,om man skall tillåta en verksamhet som kan få en snickare vid Marinmuseumavskedad som säkerhetsrisk - och det utan att någon saklig grund behöverredovisas. Det är också dags att ställa frågan vilka kontakter somegentligen förekommer mellan säpo, den korrupta franska säkerhetstjänsten, deni konspirationer mot demokratin inblandade italienska säkerhetstjänsten, den ide italienska kuppförberedelserna inblandade västtyska säkerhetstjänsten ochden i mordaffärer i engagerade israeliska säkerhetstjänsten. Det är just i högsta grad relevant att ställa fråganvad som egentligen legat bakom det underliga fallet . År det riktigtatt säkerhetspolisen blandat sig i själva processen? Det är en rimhg begäran,att ett svar på den frågan kan ges här . Fallet är ju inte helt nytt, ochdet skulle förvåna mig om man inte i utskottet är underkunnig om saken. Och omdet är så som det antytts, att BergUng varit objekt i en bytesaffär - då är dethelt klart att detta inte är konstitutionellt försvarligt. måste härha klara besked om vad som förekommit. Bekräftas de misstankar som cirkulerarmåste utrikesminister uppenbarligen avgå. Vi nås av ytterligare en affär beträffande säpo, som nuseglar upp. Det är i högsta grad angeläget att full klarhet skapas kringhuruvida företrädare för säpo har försökt besticka enskilda palestinier tillatt idka angiveri mot personer verksamma i PLO. Jag ställer frågan till utskottets talesman : Ärdessa båda senare ting, om de nu visar sig ha substans, försvarbara? Vad ämnarman på parlamentarisk nivå företa sig för att skapa klarhet? Mantycker sedan att justitieutskottets socialdemokrater kanske borde undvika att irådande klimat så kritiklöst skriva ihop sig med den borgerliga majoriteten påden här punkten. Eller är det så, att man känner marken bränna under fötternainför en förutsättningslös och öppen diskussion i dessa frågor? Är det kanskespöket från Sahlgrenska och hamn som kastar sin skugga här? I så fallkan jag något förstå tystnaden. Vore jag socialdemokrat skulle jag ocksåskämmas över sådant. Detär hög tid, herr talman, att får ett ordentligt grepp om vad somskett i detta skumma hörn av den administrativa apparaten. Kravet på enparlamentarisk utredning är mer aktuellt än någonsin sedan . Såär också fallet när det gäller en förändring av den s.k. personalkontrollkungörelsen.Enligt grundlagen skall sådant som ingriper i enskilds personliga förhållandenregleras i lag, inte i förordningar, som inte utformas av riksdagen.Personalkontrollkungörelsen bör därför enligt vpk:s mening ersättas av en lag.Det får också vara slut på det godtycke som utövas. Det bör äntiigen bli regelatt den kontrollerade får tillfälle att bemöta de påståenden som samlas frånhemliga och ibland uppenbarUgen rätt obskyra källor. SlutUgenberörs i betänkandet åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten - en punkt därvpk också har en motion, den tredje i sammanhanget. Det finns, som har varit inne på, inga proportioner mellan de trumpetstötarregeringspartierna utstöter om sin vilja att bekämpa denna brottslighet och detfaktum, att av polistjänsterna ägnas den här tunga delen avbrottsligheten. Det är ju så att saker som oljeskandalen i sprider ettlöjets skimmer över samhällets möjligheter och premierar en form av särdelesosmakligt skojeri. Trots det tycks inte någon i regeringen eller iöverstyrelsen för ekonomiskt försvar reagera inför att oljeutlåning förekommerockså på en rad andra platser än . Med dessa kortfattade anmärkningar yrkar jag bifall till samtliga vpk:smotioner. m. m. 126 (); Jag skall inte ge mig in i någon debatt med om hanspåståenden om främmande makters underrättelsetjänst och obestyrkta påståendenom vad svensk säkerhetspolis sysslar med. Det får i de hänseendena stå för hansräkning. Jag fäste mig dock vid att vad kommunistiska staters motsvarighetersysslar med inte med ett ord berördes av . Vpkhar i vanlig ordning väckt en motion, nr 923, om - som det heter -upplösning avden del av säkerhetspolisens organisation som innebär registrering ochrapportering av politisk verksamhet. Söm framgår av utskottets betänkande hardenna fråga under en följd av år varit föremål för mycket noggrann bevakningfrån utskottets sida. De fastställda principerna för registrering enligtpersonalkontrollkungörelsen avser enbart medlemmar i sådana organisationer -politiska eller andra - som har våld på sitt program eller som kan befarasanvända våld för sina politiska syften. organisationen m. m. medlemmari sådana organisationer gäller därtill en ytterligare begränsning som innebäratt vederbörande genom sina åtgärder gett anledning till misstanke om att haneller hon kan vara beredd att delta i sådan, med våldsamma medel iscensattverksamhet. Vpk-motionen 923 måste alltså tolkas så, att detdemokratiska samhället skall frånhändas möjligheten att genom personalkontrollskydda sig mot sådan farlig verksamhet som riktar sig mot det demokratiskasamhällsskickets fortbestånd. Utskott och riksdag, med undantag för vpk, har under årenslopp inte velat gå den vägen. Vpk får fortsätta och motionera på den punkten ochfinna sig i att riksdagsmajoriteten har en annan uppfattning. Det belyser välegentligen bara skillnaden mellan vpk;s synsätt och de övriga partiernas. finns emellerfid en nyhet i form av vpk-motionen1230, där krav ställs på att personalkontroll skall finnas kvar,.om än iförändrad form. Jag måste fråga om logiken i detta. Vill vpkavskaffa personalkontrollen, som föreslås i partimotion 923, eller vill vpk haden kvar men i form av lag och med vissa förändringar, som i partimotion 1230?Här finns såvitt jag kan förstå enligt vanlig logik ett motsatsförhållande, mendet är kanske fråga om en marxistisk dialektik som det är en trängre krets avinvigda förbehållet att förstå. Sakfrågan i motion 1230 gäller bl. Utan att gå in på en vidlyftigteknisk-juridisk utläggning om det kan väl ändå kort sägas följande. Personalkontrollkungörelsens administrativa system i siganses inte innebära någon begränsning av individernas fri- och rättigheterenligt regeringsformen. Kungörelsen reglerar endast ett administrativtförfarande vid tillsättning av vissa tjänster. Den riktar sig till myndigheteroch inte till enskilda. Tillsättning, avskedande eller omplacering regleras medlagstöd, bl. a. i lagen om offentlig anställning. Effekterna av hurmyndigheterna vid t. ex. en tjänstetillsättning använder uppgifter frånpersonalkontrollen - om de har utlämnats är däremot av känslig natur - det ärerkänt av alla. Det har lett till - det är viktigt - att både inhämtning ochutiämnande av uppgifter enligt denna kungörelse omgärdas med särskildparlamentarisk kontroll. Vid den översyn av personalkontrollkungörelsen som skeri och i förutsätter utskottet att denrent författ-ningsmässiga regleringen av personalkontrollkungörelsen prövas ivederbörlig ordning. Det gäller också den av vpk aktualiserade frågan omrätten till kommunikation med den som berörs i de här ärendena. Såvitt jag harförstått fattar numera alltid särskilt beslut omkommunikation skall äga rum eller ej i sådana här ärenden. Jag fårmed det, herr talman, yrka bifall till utskottets hemställan. 127JÖRN (vpk); Jag kan förstå om försöker göraden här diskussionen så kort och summarisk som möjligt. Om man går tillbaka årefter år liksom om man granskar det aktuella är det uppenbart att man här rör sig på ett område där det inte finns någon verkligkonstitutionell och politisk kontroll. Det är ett område där det har förekommitså mycket rättsskandaler att jag inte tror att något annat område kan tävla meddet här i . Det lönar sig inte att försöka avspisa mig och andra genomatt säga att de här har en så sträng kontroll. Alla vet - låt oss inte hyckla,låt oss inte spela teater- att det inte finns någon verklig politisk ochparlamentarisk kontroll. De organ som hitfills förutsatts hålla på med sådanthar ingen verklig insyn. Det visar sig nu också. Det är avslöjande att , trots att han ärutskottstalesman, inte vågar ta upp en diskussion om de egendomligheter som nuär föremål för uppmärksamhet i massmedia. Han vågar inte ta upp en diskussionom vad juristkommissionen har kommit fram till i fallet och omförhållandena vid säpo. Han vågar inte ens beröra att juristkommissionen gjortvissa påpekanden som Ugger väl i linje med de krav på en grundligare granskningsom vi från vpk:s sida har framfört. har alltså en sådan lojalitetmot den officiella apparaten att han solidariserar sig helt och hållet med denoch förnekar att det existerar några som helst problem, detta i trots av deexemplifieringar av förhållandena som jag har gjort och som skulle kunna görasmycket utförligare. Vi vet t. ex, att säpo enligt sin instruktion inte skallutvidga sitt register. Man skall tvärtom rensa ut gammalt material. Ändåprogrammeras registret för ständig påfyllning. Och man har ingen kontroll överdet arbetsmaterial som finns och som omfattar många fler medborgare än vadsjälva registret omfattar - en motsvarighet till det som förekommer i . Jag frågar återigen, och spring nu inte ifrån frågan; Vadär det som har kunnat föranleda egendomligheterna i fallet ? Och ifalldet , som det har framkommit misstanke om, har förekommit försök att fåpersoner att bedriva angiveriverksamhet visavi t. ex. PLO i , är det dånågonfing som bör godkännas? Vi vet att det har förekommit instickande avagenter i svenska solidaritetsorganisafioner, och jag frågar ; Närskall det bli slut på den typen av skumheter? Det är en rättsfråga av ganskahög dignitet. Om det moderata partiet- som åtminstone tidigare, innan det kom ide maktpositioner som det har kommit i, brukade skryta om att detslog vakt om rättsförhållandena - kunde intressera sig för derättsförhållanden som drabbar andra än partiet självt! Lokala polisorganisationen m. m. 128BJÖRN KÖRLOF (m): säger att alla vet att det intefinns en verkligt konstitutionell och parlamentarisk kontroll av säkerhetspolisensverksamhet. Jag vill påstå att alla vet att det finns en sådan politiskkontroll i . har den t. o. m. skärptsoch förstärkts genom att de parlamentariska ledamöterna följer verksamhetenoftare och mera noggrant än tidigare, bl. a. efter betänkanden frånjustitieutskottet. Jag noterar också att när det gäller fallen Wennerströmoch har båda kommissionerna givit vissa synpunkter på verksamheten,vilka nu Lokala polisorganisationen m. m. Vi får vänta på resultatet av den prövningen. sitter uppenbarligen inne med informationsom är sekretessbelagd och som jag inte sitter inne med. Därför kan jag inteföra någon diskussion med på de punkterna. Det är sammaförhållande som alltid råder när det gäller dessa ärenden. Jag tycker därförinte att det är riktigt hederligt av att ta upp en debatt omdessa enskilda ärenden. Den lämpar sig inte för kamniardebatten. Vad den skallhandla om är principerna för personalkontrollen och hur verksamheten skallbedrivas. sitter som sagt tydligen inne med information som jaginte har, och därför vill jag inte föra debatten i de termerna. 129 (vpk): har en mycket märklig logik. Hanvill inte diskutera med mig av det av honom påstådda skälet att jag sitter innemed information som han inte har. Han är t. o. m. så förmäten att han säger attde informationer som jag har och som han eventuellt inte har måste varasekretessbelagda. Så är det väl ändå inte. Det här är frågor som diskuterasoffentligt. De diskuterades i ett stort TV-program i Magasinet . Försök inte smita undan utan ge mig nu ett svar på frågan,som inte är en fråga om det enskilda ärendets konkreta sakförhållande utan somär en principiell och fortfarande hypotetisk fråga, eftersom det handlar ommisstankar som diskuteras. För det första; Har fallet använts som någonsorts bytesobjekt? Om så är fallet, är det konstitutionellt korrekt att enminister på resa i ett främmande land och gentemot ett främmande landsstatsmakt kan göra på det sättet? För det andra vill jag fråga: Är det så - som ju görsgällande i den offentliga diskussionen och som inte alls är sekretessbelagtutan som framfördes i TV i går- att myndigheter som inte normalt skall varainblandade i rättsprocessen har kunnat utöva en påverkan på denna process ifallet ? Vilka slutsatser drar man på parlamentariskt håll av detta?Tänker man göra någonting åt det? Tänker man göra någonting åt saken för attskapa klarhet? Hur skall man bedöma frågan, ifall det visade sig attmisstankarna om att man har försökt värva angivare gentemot en viss palestinskorganisation är korrekta? Är det verksamheter som i verkligheten ligger irikets intresse att syssla med? Är det sådant man skall använda resurser till? Det är frågor som jag vill ha svarpå, eftersom de uppenbarligen ansetts ha fått så stort intresse att massmedianu tar upp dem, på det demonstrativa sätt som de gör. 130BJÖRN KÖRLOF (m); kommer inte att kunna locka migatt svara om det förhåller sig på ett visst sätt eller inte. De frågorna fårhan rikta till vederbörande statsråd. Jag företräder här utskottet och harsvarat på de två punkter där vpk har motionerat. De punkternaavser bl. a. säkerhetspolisens verksamhet när det gäller om registrering och rapporteringskall upphöra eller inte, och de avser om personalkontrollkungörelsen börändras på en viss punkt. för en helt annan debatt här än i de tvåmotioner som är föremål för behandling i utskottets betänkande. Om någontingdiskuteras offentligt i massmedia, i TV-program eller något annat, är det intesäkert att förhållandena är sådana som de där framställs. Den debatten fårgärna förekomma, men det är inte säkert att det är en debatt som skall förasjust nu och här. De frågorna är inte föremål för utskottets behandling överhuvud taget, i synnerhet inte när det gäller enskilda fall. Jag vill fråga återigen - jag ställde denfrågan inledningsvis: Vill vpk avskaffa personalkontrollen helt, eller vill vpkha den kvar i den förändrade form som man föreslår i sin andra motion? Hur ärdet med logiken här: Skall vi ha den kvar, eller skall vi inte ha den kvar? Det är en av de punkter som bör kunna svarapå, för det är ju detta som debatten här bör handla om och inte om huruvidasäpo har innästlat sig någonstans eller inte. Lokala polisorganisationen m. m. 131 (vpk): svarar ju själv på den fråga hanställer till mig genom att läsa upp vad som står i vår motion. Jag behöver intesvara på den frågan. Han har ju själv besvarat den genom att först ställafrågan och sedan läsa upp hur vi besvarar den. Han ställde ju frågan bara föratt få tillfälle att göra en avledningsmanöver. Vad saken gäller nu är att det till den långa raden avegendomligheter, rättsskandaler, som samlats översäkerhetspolisens huvud och som uppenbarligen har kunnat försiggå utan någonsom helst effektiv kontroll från några parlamentariska organ nu samlat sigbrännande frågor kring åtminstone två viktiga aktuella rättsproblem. Då frågar jag: Vilka slutsatser drar man? Jag drar tvåslutsatser. Den första är att detta effektivare än någonsin visar att BjörnKörlof varken har någon uppfattning om vad som har förevarit eller någotintresse för det och att det följaktligen är riktigt som jag säger, att maninte har någon effektiv kontroll över den här verksamheten. Den andra slutsats som jag drar äratt han icke vågar diskutera dessa ting. De är för känsliga för honom, därföratt de bevisar att vi har haft rätt när vi påstått att det finns något sompåminner om en stat i staten i det här fallet. 132BJÖRN KÖRLOF (m): framhärdar i att säga att detinte finns någon som helst effektiv parlamentarisk kontroll. Han underkänneralltså de ledamöter som sitter i parlamentariska kontroll,inkl. Jag bara noterar detta.