prot · G50930 · 1981-12-31 00:00:00 — Om man t. ex. ger hyresrabatter till nyproducerade bosläder under enviss lid skulle, inte oväntat, de som flyttade in rabatten börjadegälla kunna fråga varför inte de också får rabatt. Liknande fenomen skullekunna uppstå när rabatten upphör. På så sätt kan nya bestämmelser, nya ingrepp,lätt leda till nya krav, osv. Min uppfattning är att det behövs andra åtgärder för altfå ordning på de problem som rör bostadsproduktionen och de höga kostnader somär förbundna med den. Men egentligen ligger de stora frågorna utanför dagensdebatt, och del finns anledning att återkomma till dem. Socialdemokraterna vill förlänga underhållslänen medytterligare . har så sent som sagt att övervägandenavseende underhållsftnansieringen bör anstå till dess ett definitivt förslagföreligger. Det har alltså varit känt alt mer pengar här inte var att vänta.Bl. a. mot denna bakgrund finns del nu ingen anledning att bifalla denreservationen. När det gäller reservation 1 vill jag konstatera attsocialdemokraterna här inte tagitstegel fullt ut. Även om man. somsocialdemokraterna vill, flyttar ut tomträttskrediterna från staten skulledessa vara prioriterade. Då skulle iinnu en viss lånevolym rymmas inom denprioriterade sektorn och av den anledningen skulle vissa andra negativaeffekter uppslå i systemet. Tomträttsiån och underhållslån, m. m. Nr 30 Flerr talman! Jag vill mot dennabakgrund yrka bifall till utskottets Onsdagenden hemställan vid punkterna 1-9 ochbifall till reservation 5. 18november 1981 ' i'S ''" ''"'å passa på tillfället att någotberöra det inledningsanfö- rande som höll före middagsuppehällel. Tomträttsiån och moderater för vårt agerande iutskottet. Något av orden trolöshet eller trolös underhållslån användes t. o, m. Det är kanskenågot förvånande att man tar upp en debatt på detsättet beträffande utskottets handläggning av ärenden. Som viilkänner till arbetar vårt utskott så. alt ledamöterna yrkar bifall till enproposition eller motion eller på annat sätt ger sin vilja till känna, ochdetta är alltså preliminära ställningstaganden. Det är på intet sätt någontingsom man vid justeringen måste hålla fast vid. Det är först vidjusleringssam-manlrädet som det slutliga ställningstagandet äger rum, I det här aktuella fallet - det gäller tomträttslånen -stödde vi preliminärt den socialdemokratiska motionen. Vi fann den vara detbästa förslaget. När justeringssammanträdet närmade sig hade emellertid centernoch ett annat förslag, som innebar att man frånträdde propositionenpå en viktig punkt. Från vår synpunkt var delta förslag det allra bästa. Vi togoss då friheten all stödja det. Så har del gått till. Jag kan förslå att känner indignation överatt det blev på det här sättet, men man får väl inte låta besvikelsen speglasalltför mycket i debatten. 110 () replik; Det är ett par saker jag vill säga till , Jag känner absolut ingen indignation över uppträdande-jag har aldrig väntat mig någonting mera av i dessa frågor. Jagtillhör den del av svensk arbetarrörelse som aldrig någonsin har trott att detfinns beröringspunkter mellan socialdemokratin och den gamla högerpolitiken. Jag känner ingen indignation. Tycker inte BertilDanielsson själv att genom det här agerandet sviker den mytbildningsom man försöker alt åstadkonnna i svensk politik. Här finns enligt min meningutrymme för en mycket skarp självkritik. Jag tror att skall fundera litet närmareöver denna avvikelse från det normala förfaringssättet. Även om vi har delademeningar brukar vi försöka hålla vår hederskodex högt. Jag skall inte gå in på diskussion omvad vi uttalat i vår reservation-det har jag redan diskuterat med KjellMattsson. Jag tror att det är fullt tillräckligt. Men en sak vill jag säga. När talade om socialdemokratin,bostadspolitiken och regleringarna gick det en fläkt av 30-talet genomkammaren. Det är gammal skåpmat som brukar las fram på moderaiernas egnasammankomster. sade att det nu inte finns något utrymmeför utgifter och att vi håller på att få ett genomreglerat samhälle. Kommerinte ihåg att vi har en borgerlig regering? Underdenna tid har två gånger varit med i den borgerliga regeringen.Båda gångernahar de troppat av, ganska molokna och besvikna över att de inte Nr 30 lyckatsuträtta någonting värdefullt i regeringen. Vad gjordeni i regeringen mot regleringarna? Berätta för oss som sitter [ här i kammaren vilka märkliga och mäktiga insatsermoderaterna gjorde för att komma åt det svenska regleringssamhållet! Det ärviktigare än att komma Tomträttslån och med en massa svammel om hur socialdemokraterna enligt underhållslån, uppfattning borde bete sig i svensk bostadspolitik, !. 111 () replik: har uppenbarligen två skälatt vara indignerad. Del berör honom uppenbarligen ganska illa all vi log ensaklig ståndpunkt i utskottet. Jag kan inte föreställa mig-även om jagarrelativt ny här i kammaren - all del är någonting så unikt att man måste göraett stort nummer av det. När det gäller min allmänna ståndpunkt i bostadspolitikenberör det uppenbarligen också mycket illa att vi vid olikatillfällen för fram de synpunkter som vi anser bör ligga i bollen när vi formarvår politik. använder uttryck som en fläkt av 30-talet ochskåpmat som vi använder på våra egna möten! Jag tror att det kan vara ganskabra alt har tillfälle alt lyssna pä de synpunkter som kommerfram i sådana här sammanhang. Min huvudinvändning mot den socialdemokratiska politiken idessa sammanhang var och år alltjämt att socialdemokraterna tror sig kunnaklara alla problem i samhället via ökade regleringar. Så är icke fallet,Trepartiregeringen har brutit den trenden. Alltsedan 1976 har en hel radåtgärder vidtagits som har brutit den utvecklingen, kännersjälv till vilka punkter del rör sig om, så det finns Ingen anledning för migatt räkna upp dem här. Det har hänt en hel del. och jag ville i mitt inläggnyss påpeka alt från socialdemokratisk sida är man inte beredd att gå oss tillmötes. Man vill alltjämt styra. 112 () replik: Det är självklart alt jag lyssnar på BertilDanielsson. Jag har då och då lyssnat på företrädare för tidigareden gamla högern och moderata samlingspartiet. Det iir precis sammaresonemang nu som jag har hiirt . Era omdömen om svensksocialdemokrati och dess regleringsi\er är ingenting nytt - det är en fläktfrån det gamla 30-talet och ingenting annat. Jag frågade emellertid om kan berättaför oss vilka märkliga åtgärder som de regeringar vidtog som hade nöjet att harepresentanter från moderata samlingspartiet. Vad har ni gjort som harförändrat förutsättningarna för svensk bostadspolitik, för dess administration,dess byråkrati och dess regleringar',' Det är det frågan gäller. Allt det andrakan vi lämna åt sidan, för jag tror att är för känslolös föralt förstå hur viktigt det är alt samhället ställer upp på de svagas sida. Detär bakgrunden till de reservationer som vi har avgivit till civilutskotletsbelänkande. Tomträttsiån och underhållslån, m. m. 113BERTIL () replik: ger sig inte. Han vill ha enförteckning över alla de åtgärder som de borgerliga regeringarna har vidtagitsedan 1976. finns det ingen möjlighet att räkna upp allt. Ochäven om jag skulle kunna göra det har jag inte allt i minnet-jag kan bara nämnanågra få punkter. Vi har gjort det lättare att bygga i glesbygd. Det harskett en förenkling av bygglagstiftningen. Det har fatlats beslut om minskadbyråkrati på bostadsområdet. Det finns ytterligare all anföra. Men OskarLindkvist är alltså inte beredd all gå med oss på den vägen. 114AXEL (): har i debatten utförligtmotiverat de förslag på det bostadspolitiska området som framläggs i densocialdemokratiska motionen nr 46 med anledning av regeringens proposition nr30, den bilaga som berör verksamhetsområde. Därför skalljag så här i slutet på debatten begränsa mig till några kommentarer till kravetpå underhållslån även för är 1982, sett ur hyresgästernas synvinkel. Civilutskotlets borgerliga majoritet avvisarvårt motionskrav på ett underhållslån med motiveringen att fråganutreds och all man vill avvakta underhållsfondsutredningens slutbetänkande, somhar aviserats , Som både och har påpekat harunderhållslån utgått för . Med stor sannolikhetkominer den här frågan att lösas mera långsiktigt . Det är inte konsekvent och vållar stora problem för oss som justnu förhandlar med de allmännyttiga bostadsföretagen om hyran , Underhållsullagel i hyran har pa senare år ökat mer änandra delar av den totala hyran - från . per kvadratmeter till 34kr, - trots alt underhållslån utgått de tre senaste åren.Inför 1982 vill de allmännvttiga bostadsföretagen höja underhållsdelen i hyran medöver från nuvarande , per kvadratmeter till . per kvadratmeterom det inte blir något underhållslån . Sammanlaget innebär hyreskraven en höjningmed i genomsnitt av hyran - alltså . mer för ennormal trerummare. Hyran tar nära en tredjedel av en genomsnittliginduslriarbelarlön. Vilka är det som drabbas? de mest betalningssvaga, ochdet är det allvarliga i situationen. Ungdomar, barnfamiljer och lågavlönade, desom av borgerligt styre har fåll se sin reallön försämras, är desom får slå för fiolerna. Många unga har helt enkelt inte råd attefterfråga en egen bostad. Den sociala bostadspolitiken faller sönder bit förbit, och regeringen står bredvid som passiv åskådare. Ett bifiill till vårt förslag om 253 milj, kr.i underhållslån skulle innebära att kraven på hyreshöjning kundedämpas med upp till 10kr, per kvadratmeter och år i det allmännyttiga bostadsbeståndet, i hus Nr30 byggda ., den Det har sagts tidigare i debatten, men det tål att upprepas; |j.> Del äringen subvention som vi begär, inget statsbidrag till hyran. m. m. hemställer att - i likhet med - ställer pengar till Tomträttsiån och förfogande för delta ändamålsom lån. Och län skall som bekant återbeta- underhållslån las. Jag kan erinra om att de underhållslån som har utgått detre nu amorteras och att beloppen rör sig . Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationer som är fogade till civilulskottets betänkande. Jag kan konstatera att bostadsdepartementetsdel av propositionen om den ekonomiska politiken har fått en välvilligbehandling av utskottet. Bakgrunden är .självfallet att de förslag sompropositionen innehöll ju inte enbart kan motiveras ur besparingssynpunkt utangäller önskvärda förändringar i regelsystemet och också är motiverade utifrånandra utgångspunkter: minskat svartjobb vid ombyggnad av småhus,antibyråkrati. 'rättvisa osv. De meningsskiljaktligheter som förekommer beror på olika åsikterom andra förändringar. Socialdemokraterna och vpk föreslår ytterligarepäspäd-ningar pä budgetunderskottet, medan har aviserat för framtidenytterligare kraftigt sparande inom bostadssektorn. Jag skall inte här ga in på hela den ekonomiska politikenoch förutsättningarna för uppläggningen av bostadspolitiken. Del är saker somhar diskuterats i andra sammanhang här i kammaren. I ställetskall jag något diskutera lämpligheten av de förslag som har framlagts motbakgrund av de begriinsade resurserna. Socialdemokraterna vill alltså späda på. villrasera bostadspolitiken, och regeringen ligger ungefär mitt emellan med ettansvar för den ekonomiska politikens restriktiviiei, men också med ett ansvarför all försöka uppnå de bosladssociala målen. Det finns ingen anledning atthär diskutera kommande besparingsförslag - del får vi göra i ettannat sammanhang. Man kan också hänvisa till den debatt som fördes i kammarenförra veckan. Socialdemokraterna framlägger ett förslag om att sänkahyrorna eller påverka hyresutvecklingen i nyproduktionen och i befintligaallmännyttiga bostadsförelag. Jag behöver inte erinra kammaren om alt riksdagenvid ett flertal tillfällen har gjort uttalanden beträffandebostadssubventionernas utveckling. Vi har varit överens om att dessa inte kanöka i någon väsentlig grad. Helt klart är naturligtvis att hyresutvecklingen skallkunna bromsas både i nyproduktionen och i de befintliga bostäderna. Men denviktigaste åtgärden för att åstadkomma delta är att minska kostnaderna, inteatt späda på med nva subventioner av olika slag. Det finns ett flertal åtgärderatt vidta i Nr 30 nyproduktionen. Man kan hejdanormutvecklingen, som vi har inlett ett OnsH- (in rl mi arbete på. Man kan brytaytslandardutvecklingen, som har varit kraftig de Tomträttsiån och underhållslåii, ni. Framför allt kan man öka produktiviteten i byggandet. När det gäller befintliga lägenheter av bebyggelsenhandlar det om all skapa större valfrihet, så att människor får väljaservicenivå och därmed också den hyra de vill betala. En viktig sak är energisparande åtgärder. En sänkning avvarmvattenförbrukningen och en sänkning av uppvärmningen med 0.6grader motsvarar en kostnadsminskning på hyrorna med 500 milj, kr. Del är delbelopp som har utgått i underhållslån. En sådan begränsad ochliten åtgärd på energisparsidan motsvarar alltså det belopp som har utgått i undershållslånde . Det är en nationell fråga att se till att vi spararenergi. Del är också bakgrunden till den stora satsning på en sparkampanj sombostadsdepartementet gör tillsammans med energisparkommiltén ochbostadsorganisationerna. Det är alltså fråga om alt i första hand sänkakostnader, och här har alla ett ansvar - staten, kommunerna, byggarna,förvaltarna och hvresgäs-lerna. sade i sitt anförande alt regeringen harlyckats komma på kant med alla, Axel påstod alt det över huvud tagethade varit en passivitet över regeringens sätt att behandla hyresgästerna. Låtmig få referera till vad hyresgäströrelsen bl, a. skrivit i ett brev tillregeringen , i vilket man har framfört skilda krav. Man börjar såhär: "Hyresutvecklingen har kunnathållas inom ramen och t, o. m, en bit under den genomsnittliga kostnadsökningeni samhället. Detta har varit möjligt tack vare vissa bostadspolitiska åtgärdersom vidtagits". Det tycker jag är ett gott betyg till dem som har bidragittill den här utvecklingen. Inte minst pekar hyresgäströrelsen påunderhållslånen som en mycket viktig åtgärd. Underhållslånen har haft enbetydande och avsedd effekt. De har hållit hyrorna nere, bidragit till sysselsättningoch ett bättre underhåll. De har också - kanske ett förbisett ftiktum -bidragit till en bättre ekonomi för bostadsföretagen. Men det har ocksåinneburit att vi har lånefinansierat konsumtion. Syftet med underhållslånen har alltså uppnåtts. Underhållsstandardenhar inte tillåtits att sjunka alltför djupt, vilket det ftinns risk för när viinförde lånen. Visst hade det varit trevligt all kunna fortsätta medunderhållslånen, men vi sade redan när de infördes all de var temporära och attde skulle gälla . Vi förlängde dem med men sadesamtidigt att detta var sista gången. Parterna har vetat om den förutsättningensedan förra hösten. De har också kunnat följa och påverka arbetet iunderhållsftindsui-redningen. Även på den sidan har de alltså varitfullständigt informerade om förutsättningarna . Förutsättningarna förförhandlingarna är sålunda inte alls nya. ulan fullt ut kända av parterna. Socialdemokraterna, som i början var litet skeptiska överhuvud tagel till alt införa underhållslån men senare ändrade sig. inser att delfinns restriktioner vad gäller möjligheterna att via budgeten spä pä med nya pengar.Man halverar alltså det belopp som har utgått tidigare. Volymen 30 begränsas också av det faktum att man föreslår att lånen bara skall utgåtill den allmännyttan - vi kan fråga efter rimligheten i att premiera en speciell j< ägarform framför alla andra, Effekterna på hyran av socialdemokraternas förslag tillunderhållslån är Tomträttsiån och , per är. De effekternaskall bl. a. jämföras med effekterna av underhållslån, momssänkningen, somriksdagen fattade beslut om - det rör sig di m om ca . för en genomsniltsfamilj. Det ärklart att man måste ta hänsyn till också detta faktum när man trycker påknapparna häi i . Vi har således redan en given förutsättning: momsenkommer all sänkas, och den sänkningen kommer att ge mycket större effekter ändet skulle bli om man behöll underhållslånen. Hår har också diskuterats några förslag som riktar in sigpå nyproduktionen. Det år fullt klart alt byggandet behöver ökas på de orterdär vi har bostadsbrist. Men jag skulle först vilja säga att jag tycker del är braalt socialdemokraterna har gått ifrån sitt förslag , vari dekrävde att momsen på bostadsbyggandet skulle tas bort. Den reformen skulle hablivit förfiirligt dyrbar-den skulle kanske ha koslat 1,5 miljarder kronor-ochgett en ytterst liten effekt på hyrorna; bara ca , per kvadratmeter. Nuhar man valt en annan teknik - man vill ha en hyresrabatt på . Detta skall gälla i bristorler, exempelvisi - landets rikaste region, I ickebristorter skall man ha enhyresrabatt på , per kvadratmeter. Att sänka kapitalkostnaden med ,per kvadratmeter skulle betyda att man i ett slag halverar kapitalkostnaden.Det är samma sak som om man skulle sänka den garanterade räntan från till1,, Det är riktigt att behovet av en hyresuljämning mellan nyaoch äldre hus motiverar att man har en låg ränta i början, men frågan är ju hurlångt man kan gå. Jag tycker att ränta är en ganska bra ränta i enlighetmed en långsiktig målsättning med politiken. Den motsvarar ungefärligen realräntenivån.Går man under den räntesatsen, hamnar man också tmder en önskvärd real nivå,som alltså måste ligga på ungefär den nivå som vi har . Om man skulle gåvidare, enligt det socialdemokratiska förslaget, så skulle det komma att ledatill bidragsgivning över hela linjen. Litet demagogiskt uttryckt betyder delatt socialdemokraterna vill avskaffa bostadslångivningen, medan moderaternavill avskaffa räntebidragsgivning-en. 116 () replik: Anledningen till att jag begärde replik varett litet ord som bostadsministern råkade uttala. Vi moderater beskylldes förall vilja rasera bostadspolitiken. Jag vill bestämt avvisa detta påslående. Detär alls icke på det sättet. Vi är alla överens om att det är nödvändigt att vi hållerigen på utgifterna. Del har även sagt. Vi måste spara. och överens om att vi skall göra en 127 Tomträttsiån och underhållslån, in. Dessa pengar måste tas någonstans. De förslag som vi nu är i färd med att utarbeta kommerinte alt innebära något raserande. Vi kominer att anpassa dessa besparingar påså sätt all de inte förorsakar några snedvridningar i boendel. Men vi har ändåtillsammans med och målet all spara så mycket som 12miljarder . Man kan fråga sig: Vilket parti med en önskan att överlevavill med berått mod gå ut och rasera stora delar av samhällets engagemang i t.ex. bostadsbyggandet? Tanken är orimlig. Om vi hade haft gott om pengar, skulle självfallet viockså ha varit intresserade av att se till att boendekostnaderna sjönk istället för steg. Men har vi alltså utomordentligt ont om pengar, och vimåste göra stora besparingar- t, o, m. uppoffringar. Det måste vi alla varaöverens om och tillsammans arbeta för. Men det kommer inte all innebära någotraserande. 117TORE (vpk) replik; Jagvill göra ett par kommentarer till det somBirgit har sagt. Först vill jag ta upp det citat som hon hade hämtat frånhyresgästernas skrivelse beträffande hyresutvecklingen. Delskall kanske erinrasom att man från del hållet också klart har belyst hur prisutvecklingen harvarit dels , då hyrorna i stort sett höll jämna steg med annanprisutveckling, dels efter 1976. då hyrorna har sprungit ifrån övrigprisutveckling och framför allt löneutvecklingen. Det är faktiskt på detsättet. Dessa siffror ventilerade vi i interpellationsdebatten . Jag skall i detta sammanhang erinra om en siffra beträffandehyresutvecklingen som jag även nämnde då. Det gäller hyres- ochinkomstutvecklingen under senare är. Inom parentes kan jag säga att dessauppgifter också kommer från , som har gjort enutredning på detta område. behövde en industriarbetare betala avsin lön i hyra för en nybyggd ivåruinslägenhet. får industriarbetarenlov att betala av sin lön i hyra för en nybyggd tvårumslägenhet. Dettaillustrerar ganska bra hur hyrorna ökar i allt snabbare takt. Mot bakgrund av alt inte heller nu kom medeller ställde i utsikt några förslag till konkreta åtgärder som kan förbättradenna situation, måste jag fråga; Vad är det regeringen vill avvakta? Är interegeringen uppmärksam på situationen, på det katastrofala läge som råder då detgäller bostadsbyggandet i vissa områden men kanske framför allt i fråga omprisutvecklingen inom bostadsproduktionen och hyresutvecklingen? Skallregeringen avvakta ytterligare orättvisor, nya stora prishöjningar ochkostnadsökningar för bostadsbyggandet med de problem som följer i form avbostadsbrist, arbetslöshet och hyror i nyproduktionen som hundratusentalshushåll inte förmår att betala? Är det en ytterligare urholkning av samhälletsstöd till bostadsbyggandet som skall avvaktas? Eller tänker regeringen lösa en del avproblemen för hundratusentals människor utan egen bostad genom Nr 30 att låtaboendet bli så dyrt att människorna måste tränga ihop sig och minska nncriTupn den sinutrymmesstandard med utökat inneboende och andrahandsuthyrning? Tänkerregeringspartierna avvakta till dess alt marknadskrafterna tar över ännu mer av den svarta och grå marknaden, så att den blirännu mer Tomträttsiån orh omfattande och spekulationen ökar, på ungdomarnasoch de bostadslösas underhållslån bekostnad? Det är frågor som måsteställas i detta sammanhang. m. m. 118 AXEL () replik: hänvisade till ett brev frånHyresgästernas söka leda i bevis att man inomhyresgäströrelsen är nöjd och belåten med regeringens bostadspolitik. Det härlösryckta citatet handlar om gången tid. Detta har redan utvecklats här, så jagbehöver inte upprepa det. Det vi är oroliga för är vad somskall hända med hyrorna , 1982, Då kommer kapitalkostnaderna ihyran att stiga med, såvitt vi nu vet, . Nästan hälften av det beror påden extra upptrappning av basräntan som det har fattats beslut om. Om vi läggerihop summorna för den normala kapitalkoslnadsökningen som uppkommer genomriksdagsbelutet om höjningen av basräntan, inflationens verkningar och deallmännyttiga bostadsföretagens beräkningar av kostnaderna för underhåll,kommer vi fram till ett hyreshöjningskrav pä, som jag sade, nästan precis 20 %för 1982. Det är dubbelt så mycket som den förväntade inflationen . Närman dessutom vet att de som skall erlägga de kraftigt höjda hyrorna minsanninte är överbelalda - det är ungdomar, barnfamiljer och lågavlönade - tyckerjag det är rimligt alt vi frän oppositionens sida begär att regeringen litetmera handfast angriper de här problemen och inte försöker smyga undan och sägaatt det inte går på grund av det ekonomiska läget. Det är fråga om vad man villprioritera här i samhället. Bland det viktigaste för människorna är att kunnabo drägligt, även om man inte råkar tjäna sä mycket . 119OSKAR () replik: Det var i mänga stycken ett underligt inläggsom bostads-ministern gjorde. För det första säger hon alt hennes proposition har fållen välvillig behandling i utskottet. Ja, propositionen fick den behandlingen attbåda grupperingarna gått ifrån propositionen och lämnat den åt sitt öde. Ärbostadsministern nöjd med så liten utdelning, så må det vara hennes ensak. Menlåt oss bara konstatera att ingen har ställt sig bakom propositionsförslaget. För det andra säger bostadsministern attsocialdemokraterna föreslår ytterligare påspädningar på budgetunderskottet, föratt kritisera oss för att vi har begärt att de nu föreslagnaunderhållslånen skall gå till hyreshus inom de allmännyttiga bostadsföretagen. Vadär det för grupper som bostadsministern saknar i det sammanhanget? Är det deprivata hyreshusen, som inte har kommit med? 9 protokoll 1981/82:29-30 Tomträttslån och underhållslån, m. m. Nr 30 Vi har gjort denna bedömning därförall de allmännyttiga bostadsföreta- OnsHaopn dpn 8" ' enda som sysslar med en social verksamhet och som ärbetjänta av 18 nnvpmhpr 1Q81 " " °'a' statligt stöd - stöd i den form somunderhållslånen utgör. Jag måste säga till bostadsministern: oss nu slippa höra talasom underhålls lån som subventioner. De är lån - de återbetalas. De tidigare länen år man redan på väg att återbetala till statskassan.