prot · G50948 · 1981-12-31 00:00:00 — Ett statligt dominerat företag som arbetarunder monopolliknande former är ingen god samarbetspart i alla lägen. Det ärdärför angeläget att regeringen ges i uppdrag att aktivt söka efter en eller fleranya delägare i . Utskottets talesman säger visserligen att det inte finnsformella hinder för nya ägare i , men jag vill ge regeringen ett direktuppdrag att aktivt söka efter sådana. Kan detta inte genomföras börförutsättningarna för möjligheter till en börsinfroduktion av företagetundersökas, och detta bör kunna ske när ett positivt kassaflöde inom SSABuppnås. Företagsledningen hoppas att man kan uppnå detta . Jag kan konstatera att moderata samlingspartiet redan vidbildandet av Svenska Varv ställde sig mycket kritiskt till Svenska Varvsorganisatoriska uppbyggnad och långsiktiga kapacitet. Utvecklingen inom SvenskaVarv har i stor utsträckning gett oss rätt vad beträffar behovet av en merdecentraliserad organisationsform med två fristående varvsgrupper och behovetav en väsentligt kraftigare och snabbare neddragning av kapaciteten inom företagetän vad kammarens majoritet medgivit. Vi tog vårt ansvar redan vid behandlingenav den första stora varvspropositionen 1978 och har gjort det hela tidendärefter. Vi föreslog redan då nedläggning av två stora varv, vilket vi ansågnödvändigt för att på lång sikt kunna klara Svenska Varv. Jag vill erinra omatt industriministern i denna debatt sagt att av statens stödåtgärdergått just till varven. Där har vi moderater verkligen fört en konsekventpolitik. I föreliggande förslag föreslås att statsmakten skallkunna lämna lånegarantier inom en beloppsmässig ram som uppställts förvärdegarantier. Vidare föreslås att en viss del av värdegarantierna förförlusttäckning skall kunna utbetalas innan slutlig förlust påfartygsproduktionen och kundfordringarna har realiserats. Det verkliga innehållet i förslaget visas rätt bra av ettcitat ur nr 1981, s. 20: "Av resultatprognosen framgår att Svenska Varv för1981 kommer att redovisa ett negativt räntenetto på ,eller av omsättningen." Och såkommer ett uttalande av Svenska Varvs VD, : "Ett sätt att lätta på räntebördan är attstaten" - i enlighet med propositionen - "beslutar sig för att tillSvenska Varv utbetala av tidigare beslutade värdegarantier. Dettaskulle för vår del innebära en resultatförbättring på omkring 400 miljoner kronorper år genom lägre räntekostnader, säger ." Det äralltså fråga om nya förlusttäckningsbidrag! Den nu beräknade förlusten om ca 1 500 milj. kr.leder till att Svenska Varv har ett återstående eget kapital per den sistadecember 1981 om ungefär 530 milj. kr. Gränsen för likvidation för Svenska Varvgår vid ett eget behållet kapital om 200 milj. kr. Dessutom skall ett varvsstödom ca 230 milj, kr. Företaget kan således göra förlusterom Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. maximalt 560 milj. kr. innan likvidationsplikt inträder.Med regeringens förslag skulle man kunna komma till iårsför-lust. Enligt utskottets talesman hoppas man tydligen kunna gåmed plusresultat . Jag tillåter mig att med ledning av deuppgifter vi fått från Svenska Varvs budgetarbete allvarligt betvivla detta.Jag ifrågasätter om inte årsförlusten kommande år snarare ligger i intervallet500 miljoner-1 miljard. Vad beträffar förslaget att utbetala värdegarantier innanen förlust realiserats kan sägas - förutom invändningen mot de finansiellakostnaderna - att det strider mot de principer som tidigare fattatbeslut om. Ingenting i propositionen talar för att tidigare fattade beslut idetta hänseende skulle vara felaktiga. Det är svårt att se vilka nya skäl för ytterligarebetydande kapitaltillskott till Svenska Varv som skulle finnas för regeringensförslag. Utskottets talesman har i debatten angripit oss ochpåpekat att vi fattat ett industripolitiskt beslut. Vimenar att det, när vi behandlar denna proposition med förslag omkapitaltillskott på över 3 miljarder till diverse olika statliga företag, finnsall anledning att göra en markering med utgångspunkt i vår industripolitiskagrundsyn. När det gäller Statsföretags organisation vill jag barasnabbt kommentera vår ståndpunkt. Vi tycker att det är märkligt att vi ännuinte kunnat se något resultat i propositionsform av en utredning som blev klar1978. Jag noterar också att egna kolleger i utskottet har varitmed och skrivit ett särskilt uttalande om detta. De har också förutsatt att ettregeringsförslag snabbt skall framläggas. Med dessa motiveringar ber jag att få yrkabifall till de moderata reservationerna 4, 10, 11, 12 och 13. 56JOHAN () replik: Jag har tidigare klart sagt att skalldriva sin verksamhet med målsättningen om lönsamhet. Det finns alltså inga delademeningar om det. Det kommer givetvis att kosta en del pengar att behållasysselsättningsgarantin, och de utgifterna får täckas med särskilda anslag. Vimenar att det för ögonblicket är effektivast att göra på det sättet. Skulle mannu göra förändringar skulle det bli förseningar och dröjsmål, vilket skullevara till nackdel för företaget och för de anställda. skapar man en särskildprojektorganisation, vilket visar att man inte vill belasta ledningen med dethär arbetet. När de olika uppgifterna, som växlar från dag till dag eller frånmånad till månad, skall lösas kan det vara en stor praktisk fördel förföretaget att ha denna organisation i närheten. Beträffande frågan om skrotet, som alla har sinuppmärksamhet riktad på. pågår förhandlingar, och man siktar till att fram tillsommaren nå ett resultat parter kan vara nöjda med. Att vi skallförsöka undvika skrotimport av stor omfattning är vi inställda på, och manhoppas att de olika järnverken i landetskall kunna komma överens om en rimlig fördelning, så att de aktuella problemenkan lösas. Jag kan intyga att industriministern aktivt har arbetatför att fördela ägandet när det gäller . Vi behöver inte skriva om det tillindustridepartementet, eftersom vi vet vad som har hänt ochvad som hände redan när företaget startade. Vilka företag föreslår PerWesterberg som nya ägare? Det skulle vara intressant att veta det. Tror PerWesterberg att en börsintroduktion, som ju är en fråga på , skullekunna ske under nuvarande omständigheter? Det är i verkligheten inte lätt attlösa de här problemen. gäller det att inte rasera det pågåendestrukturarbetet, så att man förlorar vad man just skall kunna börja skörda.Detta sade Per om , men det stämmer precis lika bra på varven.Man står nu inför utsikten att kunna driva en lönsam verksamhet. De 18riksdagsmännen träffade företrädare för Svenska Varv ochfick en intern redogörelse för utsikterna. Det sades då - och det har senareverifierats i pressen av verkställande direktören - att det finns utsikter föratt verksamheten skall "gå runt" nästa år-möjligen blir det någonliten förlust. Man har emellertid ganska goda förhoppningar , och då vill mankunna utnyttja den möjlighet som regeringen har ställt till förfogande,nämligen att använda värdegarantierna för att lösa de nu aktuella problemen. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. 57PER () replik: Vi har samma uppfattning när det gäller attåterskapa lönsamheten för , Vi vill dock när det gäller både och krav på att de inte skall behöva ta andra sysselsättningsmässiga hänsynän de som motsvarar företagsekonomiska krav, I övrigt är det statsmaktens sakatt gripa in. Vi härden uppfattningen att även om man behållersysselsättningsgarantin i en särskild organisation inom kommer den attbelasta ledningskapaciteten inom , som redan är hårt trängd. Vi menar attstatsmakten kunde ta över den projektorganisationen mot den budgeteradekostnaden för den inom och på så sätt avlasta ledningen det arbetet. Skrotförhandlingarna kommer att beröra senarei debatten. När det gäller nya ägare till vill jag notera attJohan ändå har en positiv syn på den frågan. Vi vill dock ha ett aktivtsökande efter nya lämpliga ägare i , Vi har inga nya ägare att anvisa, detärdärför vi vill ge det uppdraget till regeringen. Förmodligen kan man inte fånya ägare förrän vi har fått på fötter. Enligt prognosen skall redan 1983ge ett positivt kassaflöde, och då börjar förutsättningarna komma fram. Vi har ingen anledning att ge ytterligare pengar tillSvenska Varv. Vi har ställt hårda krav på ledningen, det var vi eniga om på denborgerliga kanten att göra - inga ytterligare stödåtgärder skulle sättas in förSvenska Varv. Enligt ledningen kan man uppnå nollresultat , mendet förutsätter i så fall att propositionen bifalles och att man får 400 milj.kr. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. form av förskottsutbetalningar. Det förutsätter dessutomatt det budgetarbete koncernledningen själv håller på med visar katastrofaltfel, för det pekar på betydande förluster, i storleksordningen 500 å600 milj. kr. Det är ganska stora summor, som inte kan bortses ifrån. Vi menar på att vi har givit så mycket till Svenska VarvAB att måste det vara stopp. Vi kan inte se några bärande motiv föratt anslå ytterligare medel till Svenska Varv. 58 () replik: Man var överens om i den tidigaretrepartiregeringen att ge Svenska Varven plan för hanteringen av driften underde närmaste åren. Det verkar nästan som om Per vill riva upp denplanen därför att det just nu behövs ett likviditetstillskott som skulletillförsäkras koncernen genom att bifaller propositionens förslag.Skulle det ge anledning att riva upp hela den satsning man har gjort på SvenskaVarv och som ger varven möjlighet att visa godtagbara resultat ? Vad regeringen nu föreslår är ett sätt att lösa detillfälliga problemen, men kraven på Svenska Varv är fortfarande lika hårda attuppfylla den målsättning som har angivit och som Per ochjag och våra partier har ställt upp bakom. 59 PER () replik: Vad som föreslås är inte i första hand ettlikviditetstillskott utan ett resultatbidrag på 400 milj. kr. för kommande år.Det är där våra utgångspunkter skiljer sig ganska kraftigt från varandra. Om ledningen för Svenska Varv hävdar att det skulle gåbättre än enligt den skisserade planen, borde det inte finnas någon anledningatt kräva ytterligare medel från statskassan för Svenska Varvs fortsatta drift.Vi kan inte se att några skäl har angivits i propositionen eller presenteratsför utskottet för att ge dessa ytterligare resultatbidrag till Svenska Varv. 60 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attmeddelande angående kvällssammanträde nu har anslagits. 61NILS (): Låt mig få säga några ord med anledning avutskottets behandling av min motion om gruvor. I motionen hade jagoch övriga s-ledamöter på Uppsalabänken krävt lika behandling av Dannemoragruvor vid uppfyllandet av kravet om lönsamhet som gäller för övrigaverksamheter inom . Vi tycker att det är ett rättvisekrav som vi harställt, men den borgerliga utskottsmajoriteten hänvisar bara till att det ärSSAB:s styrelse som har att göra de företagsekonomiska bedömningarna. Det kan ju förefalla rimligt, men när ledningen för ettstatsägt företag på detta sätt diskriminerar en enhet inom företaget, bordeutskottet ha reagerat, Jag är glad över att socialdemokraterna i utskottet solidariserat sig medDannemoraarbetarna och gått på vår linje i sin reservation. Utskottsmajoriteten hänvisar till interpellationsdebattenmed industriministern . Där uppgav bl. a.att kravet från företagsledningen är att verksamheten på kort sikt skall ledatill åtminstone ett positivt kassaflöde . Annars läggsgruvdriften ned. I klartext betyder det att om man inte uppfyller detkortsiktiga målet, finns det heller inget långsiktigt mål att resonera omlängre. LItskottet erinrar vidare om att den längre nådatiden förGrängesberg beror på att härdhallen för granultillverkning dåtas i bruk och att man måste få tid att utvärdera denna. Här har utskottetaningslöst godtagit företagsledningens och industriministerns syn på denanförda jämförelsen. Får jag då i min tur erinra om att styrelsen för så sent som beslutade om en s. k. nådatid för bådeGrängesberg och . Det tredje året, 1983 alltså, skall devisa lönsamhet, och därefter skall ett nytt beslut om gruvornas framtid fattas. , ca före styrelsebeslutet,avlämnades en socialdemokratisk partimotion med förslag om investeringar i ettlagerhus för härdning av granuler, ett förslag som senare antog.Metoden med granulerad, höganrikad slig hade tidigare provats och visat sigframgångsrik. Produktionen av granuler var alltså i gång redan vidSSAB-styrelsens beslut om en tvåårig nådatid för båda gruvfälten. Trots dettabedömdes alltså vid det tillfället att skulle få samma chans att visalönsamhet. Ändå förkortades tiden för till mindre änett år utan närmare motivering. Att då som motiv för skillnaden i prövotidpåstå att man först måste utprova granulproduktionen i är ingetannat än ett svepskäl. Sedan må nämnas att man även vid gjort storainvesteringar . a. har färdigställts en ny vagntömningsstationmed ökad fickvolym på nuvarande huvudutfraktsnivå under jord, en ny pumpstationmed tillhörande slam- och vattenbassänger samt en ny fordonsverkstad. Dessainvesteringar kan gott jämföras med de investeringar som gjorts i Grängesberg.Dannemora borde väl ha getts samma möjligheter att få utvärdera dessasatsningar efter en längre tids drift. Jag överdriver inte om jag säger attDannemora har blivit både orättvist och godtyckligt behandlat av företagsledningen.Jag beklagar att regeringen och den borgerliga utskottsmajoriteten inte insettdetta. Hela idén med en preciserad nådatid är olycklig i sig själv. Självklartskall man sträva efter lönsamhet, men det ultimativa kravet om lönsamhet ellernedläggning har vållat stor olust och oro vidföretaget. I vilken grad det påverkat eventuella nya malmkunder kan jag intebedöma. Sedan kan man också diskutera vad positivt kassaflöde är.Det stora malmlagret är självfallet en belastning i sammanhanget. Iinterpellationsdebatten menade dock industriministern att utförsäljningen avmalmlagret inte skulle inverka på driftsresultatet. Med andra ord-om jagförstod honom rätt Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. Kapitaltillskotttill vissa statliga företag, m. m. - skulleen minskning av lagret inte kunna räknas driften till godo. Då skall inteheller lagret få räknas som en minuspost, när man bedömer kassaresultatet. Mendet är ju det man gör. När man ser på utgiftssidan måste man beakta de storainvesteringar som gjorts och som positivt påverkar driftsresultatet framöver. Allt talar för att det blir påtagligaresultatförbättringar. Man har stora utsikter att bli av med hela nästa årsproduktion och dessutom kunna minska lagret något. Produktionskostnaderna harstarkt förbättrats, och möjligheter till ytterligare förbättringar finns. Dettamåste tas med i bedömningen. Med den skarpa utformning styrelsebeslutet den 26augusti fick verkar det som om man tvärt måste avbryta verksamheten den 1 juli1982, om inte avsett resultat uppnåtts. Detta kan ju inte vara meningen, mennog borde man ha uttryckt sig på ett mindre utmanande sätt. Det bäddar inte förnågon god anda vid företagsenheten. Den oro som jag talat om har kommit till uttryck på olikasätt. Vid det opinionsmöte som de fackliga och de socialdemokratiskaorganisationerna anordnade antogs ett uttalande som för kännedomtillställdes näringsutskottet. Jag skall be att få läsa upp en del avinnehållet i detta uttalande. "När 1978 det nya stålföretaget med staten somhälftenägare bildades, så ingick i fusionen även ett antal gruvor. Av dessa finns nu bara och kvar. tillhörde tidigare och . Från att ha varit ett utpräglat exportföretag blev under sina nya ägare huvudsakligen malm leverantör till de svenska stålproducenterna. Av den anledningen avbröts förbindelserna med de gamla kunderna ute i . När den malmbaserade metallurgin i Domnarvet nu lagts ned och leveranserna till inte blivit så stora som man räknat med, har avsättningsproblem uppstått för . Produktionen har därför dragits ned och anpassats till den minskade efterfrågan. ålades att uppvisa lönsamhet vid risk att annars gruvan skulle läggas ned ." De ansträngningar som gjorts ifrån både platsledningenssom de anställdas sida har lett till en avsevärt förbättrad lönsamhet. Trotsdetta och utan närmare motivering har minskat"nådatiden" till mindre än . Detta finner vi helt oacceptabelt.Vi anser att det med de gjorda investeringarna, den förbättradeproduktiviteten, befintlig malmreserv och prima kvalitet finns godaförutsättningar att fortsätta gruvbrytningen vid . En nedläggning avgruvan vore en oförsvarlig kapitalförstörelse och en misshushållning med enråvarutillgång i en viktig basnäring. Därtill skulle samhället och hela bygdenhårt drabbas vid en nedläggning. Vi anser att genom företagsbildningen 1978 tog på sigett ansvar även gentemot gruvorna. Ett ansvar för en gruva som i Dannemorasfall har en över 500-årig tradition. De anställda vid har gjort vadsom på dem ankommit i en brydsam situation. fordrar vi att och landetsregering gemensamt tar sin del av ansvaret. Vi tror att det med intensifierade insatserskall gå att åter få kunder på Europamarknaden och en ökad Med i sammanhanget blygsamma ekonomiska tillskott går det attklara över krisen. Den ovisshet om framtiden som råder vidgruvföretaget och hela samhället är plågsam. Därför begär vi att man ifrånkoncernledningen och gruvdivisionen kommer till och redogör för deframtida planerna för gruvdriften vid . Regeringen bör också redovisasin syn och vilja till insatser för att rädda jobben i . Vi kräver att och regeringen tar sitt ansvar och gerDannemora gruvor en reell chans att överleva och fortsätta som producerandejärnmalmsgruva ännu ." Det tycker jag är en stark vädjan om stöd, som tyvärr harklingat ohörd. Ifrån har inkommit skriftligt svar på uttalandet. de anställda beröm förde goda resultat man uppnått, men några löften iövrigt lämnas inte. Regeringen har ännu inte svarat, men har ju heller ingenegen uppfattning i frågan, att döma av interpellationsdebatten och propositionen. Jag delar de förhoppningar som utskottet uttalat ommöjligheterna till ett positivt kassaflöde. Jag tror att man kommer att lyckasbara man får tillräcklig tid på sig. Jag har tagit kammarens tid i anspråk dessa minuter föratt försöka påvisa det felaktiga med detta kompromisslösa ultimatum, närtendensen till ökad lönsamhet är så uppenbar. Utskottet borde ha kunnat kostapå sig att ge en ärlig chans att visa sin lönsamhet. Utskottets talesman menar att det åliggerSSAB att utan inblandning driva verksamheten på ett rationellt sätt. Han medgavdock att lönsamheten nu blivit bättre och att det kan innebära att bolagetändrar på tidpunkten. Det hade varit bra, om utskottet i sin skrivning uttalatsig i den riktningen. Jag yrkar, fru talman, bifall till den socialdemokratiskareservationen i denna fråga. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. 62JOHAN () replik: Jag vill bara kort säga att jag har allförståelse för oro för de problem som uppkommer i samband meddiskussionerna om nedläggning av en gruvverksamhet. Vi har mött detta fleragånger tidigare på olika områden i vårt land, och problemen är stora. Men det är ju alldeles uppenbart att statliga företag intekan begära eller regeringens hjälp för en rad olika åtgärder som kankrävas, eller att vi skall gå in och säga: skall ni göra så eller så. Detskulle innebära att företagsledningen förlorade sin handlingskraft och sinamöjligheter att driva verksamheten rationellt. Man skulle känna sig sommarionetter under riksdag och regering om man skulle driva en verksamhet på detsättet. Det är företagets uppgift att försöka lösa problemen på det sätt som ärmöjligt. Vi vet att om det i längden inte går att driva en verksamhet medlönsamhet, dä måste någon förändring företas. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. Jag hoppas att de tendenser till bättre lönsamhet som ändåhar visat sig skall kunna ligga till grund för en förnyad prövning av den härfrågan inom bolagsledningen. Det är den enda förhoppning jag uttalar, menriksdagens beslut måste innebära att det är företagets uppgift att självt lösade här problemen. 63 () replik: Jag förstår att både och helautskottet delar mina synpunkter i frågan men att man har varit väldigt rädd föratt uttrycka detta i sitt betänkande. Det beklagar jag. säger man inte kan gå in i ett företags verksamhet och blanda sig i dessuppgifter. Men när man nu så uppenbart frångår sina tidigare löften, tycker jagnog att det vore anledning att göra ett uttalande här. säger sig JohanOlsson hoppas på bättre lönsamhet och en förnyad prövning. Det är vad också jaghoppas på. Låt mig få understryka vad jag harsagt. Jag har här två nummer av personaltidningen . I det nummersom kom ut och där den nya strukturplanen presenterades sägs attgruvorna i och skulle få en frist . Detta tyckteman vid företaget i var ganska härda villkor men sade att man skulleförsöka; det skulle nog gå om man bet ihop tänderna. Både företagsledningenoch de anställda var helt införstådda med att försöka klara verksamheten. Man lyckadesockså genom olika åtgärder att undan för undan förbättra produktiviteten, inteminst genom de stora investeringar som har gjorts. senare utkom ett nytt nummer avpersonaltidningen , daterat . Det var ett extranummer-ungefärsom om ett krig hade brutit ut. Handlingsprogrammet presenterades och det sadeskort och gott att nådatiden för skulle utgå vid halvårsskiftet 1982.Inte att undra på då om arbetarna i blev ganska besvikna på företagsledningen,när de efter det att de utlovats en nådatid fick dentiden förkortad till mindre än . Och när de hade anpassat sig till dehårda villkoren fick de den här kallduschen över sig! Då har Svenskt Stål ABmisskött sin uppgift. 64KARL BJÖRZÉN (m): Från moderata samlingspartiet har tidigareMargaretha talat om Statsföretag och industripolitikens inriktning istort och Per har talat om . Det har fallit på min lott att nutala om . Men jag vill efter detta något komplettera Per Westerbergsframställning beträffande konkurrensförhållandena inom stålbranschen. När det gäller kan jag inte underlåta att berörasocialdemokraternas inställning till frågan sådan den finns redovisad i deraspartimotion och sådan som den presenterats i inlägg här. Det ingår anklagelser mot industriministern för att haninte velat ta ställning till det ena och det andra samt krav på redovisningar,som man anser att han har krupit undan. Industriministern har haft tillfälleatt själv bemöta dessa anklagelser, och jag skall inte göra något försökatt lägga mig i den debatten. Jag ville bara inledningsvis nämna detta för att förklaraatt vi i den moderata gruppen har läst propositionen på ett helt annat sätt.Därför står det i vår partimotion: "Regeringens proposition 1981/82:56innebär i stort att regeringen ställer sig bakom de åtgärder och målsättningarsom läggs fast i 81." Vi har i dagens debatt fått detbekräftat av industriministern att vi har uppfattat honom rätt. Eftersom detinte finns meningsskiljaktigheter mellan och regeringspartierna pådenna punkt, har vi inte haft anledning att komma med särskilda yrkanden av denart som socialdemokraterna har framställt. Jag vill gärna litet närmare förklara varför vi har kommittill den slutsatsen att vi tillstyrker kapitaltillskottet till . fickför inte så länge sedan ny styrelse och ny verkställande direktör. De harställts inför fruktansvärt svåra problem i ett företag som beräknas ge enförlust på 750 milj. kr. För att man skall få ett begrepp om förlustensstorleksordning vill jag nämna att den motsvarar av omsättningen och påbara ett tillskott på . Det är självklart attdet inte kan fortsätta på det sättet. Det är vår uppfattning att den nya ledningen har tagit itumed dessa problem på ett riktigt sätt. Och jag vill gärna instämma i vadindustriministern sade i inledningen av debatten, när han karakteriseradeLKAB:s program som ett mycket målmedvetet och respektingivande program. Trots att det är mycket svåra problem som står inför,är det ändå en viss skillnad mellan och situation. är, somvi har hört, i det läget att rekonstruktionen kommer mycket sent.