prot · G509147 · 1981-12-31 00:00:00 — Men ändå, är det inte en förlångtgående regeringslojalitet av den högste vårdaren av vår författning? Skulle bifalla propositionen fårförsäkringskassorna överväga vad som då skall ske. Jag förmodar attriksförsäkringsverket, som är tillsynsmyndighet över kassornas ekonomiskaförvaltning, och kassornas egna revisorer har svårt att godta att kassornaavhänder sig 1,3 miljarder på så lösa grunder som det här är fråga om. Det kaninte heller uteslutas att vad som hände i i liknande sammanhang kankomma att smitta av sig. Slutligen riktar jag mig direkt till den frånvarandesocialministern och säger: Jag inser väl att det kan föras en diskussion omhuruvida fonderna skall vara kvar eller disponeras för andra ändamål. Hadesocialministern eller någon av hennes medarbetare funnit det mödan värt attbyta ett enda ord ' med oss i förbundet, eller om det hade passat bättre direktmed kassorna, kanske vi gemensamt skulle ha kunnat finna en lösning som varitacceptabel för både kassorna och sparplanen. Det är också, herr talman, bittert att socialministern,som fillhör ett parti vars folkrörelseförankring jag aldrig ifrågasatt, harvisat så htet respekt och så litet intresse för den tradition och det starkalekmannainflytande som präglar försäkringskassorna att frågan icke varit värdens det kortaste samtal. Jag kan försäkra, herr talman, att detta oroarförsäkringskassorna mer än förslagets materiella innebörd. I detta anförande instämde , , , , , , ,i , , , , , , , ,, och (alla s). 42 (): I motion 1733 har och jaghemställt om avslag på regeringens förslag att avveckla försäkringskassornasfonder och begärt att frågan om fonderna skall övervägas på nytt. Vi hänvisar i motionen till bl. a. försäkringskassornastraditioner som självstyrande fria enheter och fondernas roll som buffert försjukförsäkringsändamål. Vi har också föreslagit den lösningen att fonderna skallställas till statsverkets disposition, men att användningen därvid endast skallkunna gälla sjukförsäkringsändamål. De fonder vi diskuterar byggdes ursprungligen uppgenom avkastningen från medlemsavgifter, kommunbidrag och statsbidrag. På dettasätt finansierades sjukförsäkringen . De erkända sjukkassornabildades , och de medel som inte gick åt för att bestrida årets utgifteravsattes till en sjukhushjälpsfond som skulle utgöra reserv för det fallinnevarande års medel inte förslog. Fonderna följde sedan med till de allmännasjukkassorna då lagen om allmän försäkring trädde i kraft . De allmännasjukkassorna betraktades som offentiigrättsliga personer, och den allmännasjukförsäkringsavgiften finansierades genom sjukförsäkringsavgifter frånmedlemmarna, arbetsgivarbidrag och statsbidrag. 1961/62 beslutades om nuvarande organisafion med allmännaförsäkringskassor. Lagen om allmän försäkring kom till och förstatligande avkassorna diskuterades i samband med detta. Enligt AFL 18 kap. 15 § skallöverskott i verksamheten avsättas till en fond för den allmännasjukförsäkringen och kapital och avkastning får tas i anspråk endast i den månkassans inkomster ej förslår till täckande av löpande utgifter. äger finansieringen rum genom generellaarbetsgivaravgifter och egenavgifter som beräknas på grundval av löne- ochinkomstsumman, , och statsbidrag . Fonderna för den obligatoriskasjukförsäkringen består av avkastning på av staten utgivna förskott, desjukhjälpsfonder som övertagits av de erkända sjukkassorna samt överskott avavgifter från de försäkrade. Genom den ramstyrning som skall tillämpas fr. o. m. den 1juli 1982 i försäkringskassorna kommer kassorna att i princip jämställas medstatliga myndigheter. Ansvaret för den allmänna sjukförsäkringens finansieringhgger numera helt på staten. De ursprungliga fonderna hade ett starkt inslag avprivata medel. Genom att fonderna följt med vid samtliga omläggningar avsjukförsäkringssystemet har det privata, enskilda inslaget i fonderna alltmerspätts ut. garanterar staten den utgiftsökning för sjukförsäkringen somkan behövas ett speciellt år. Utskottethar stannat för att godkänna den i proposition 100 föreslagna Anslag till och de allmännaförsäkringskassorna m. m. Anslag tih och de allmänna försäkringskassornam. omläggningen,dvs. att överföra fonderna till staten. Tillvägagångssättet, att fonderna förett enda år kommer att förstärka budgetens inkomstsida, är jag fortfarandekritisk emot. Någon besparing är det ju inte fråga om, och budgettekniskt ärdet tveksamt. Principen att fonderna skall överföras till statsverketeller- som i realiteten sker - avvecklas är heller inte invändningsfritt urlaglig synpunkt, men med anledning av dels den omläggning avbudgeteringssystemet som närmar kassorna till den statliga verksamheten, delsatt statsverket ansvarar för även de extra tillskott som kan behövas försjukförsäkringen , behövs inte fonderna som buffert. Med hänsyn härtillkan fondöverförandet accepteras. I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 12 behandlasockså den moderata motionen nr 1268 av m. fl. Där föreslås atten samrådsgrupp inrättas för att förbereda och följa rationaliseringsarbetetinom och de allmänna försäkringskassorna. Det framhållsockså i motionen att med rationalisering och slopande avkontantutbetalningen av dagersättningen man i största möjliga utsträckningskall söka förbättra och effektivisera verksamheten på ännu eftersatta områdenoch att personal som frigörs i och med rationaliseringen överförs till andraområden, för att förbättra och effektivisera verksamheten, t. ex. fillrehabiliteringsarbete eller, för att öka inkomsterna, tillåterkravsverksam-heten. Med hänsyn till de omställningssvårigheter som kan uppståoch den tid som kan behövas för rationaliseringsåtgärderna föreslår utskottetatt anslaget Förvaltningskostnader ökas med 35 milj. kr. Därigenom förhindrasomedelbara uppsägningar. Om storleken på anslaget, som således avses som hjälpunder en övergångsperiod, är parfierna i utskottet överens. Däremot föreliggerolika förslag vad beträffar finansieringen. Den socialdemokratiska gruppen föreslår att beloppet skalltas ur delpensionsfonden, vilken emellertid står på minus. Utskottetsborgerliga majoritet har föreslagit att pengarna skall tas ur avkastningen avde försäkringskassefonder som föreslås överförda till staten. Avkastningen,som inte har.medtagits i budget, uppgår till ca 100 miljoner den 1 juli.Statskassan förstärks således med ca 65 milj. kr. , trots attanslaget till ökar för att förhindra omgående uppsägningaroch i stället på ett konstruktivt sätt tillvarata personalens kompetens i andrauppgifter. som försäkringskassorna får respit vad beträffaruppsägning av personal och omläggning av arbetet ligger det logik i att statentill kassornas disposition i det här sammanhanget ställer del av avkastningenjust av de medel, fonderna, som avsetts för sjukförsäkringen och dessadministrafion. Ett enigt utskott har avstyrkt vår motion.Jag är trots allt glad för den hjälp till lösning beträffande kassornasomställningsproblem vi kunnat hitta, och jag yrkar bifall till utskottetsförslag. 43NILS CARLSHAMRE (m): Jag har med stigande förvåning lyssnat tilldenna debatt. har fem talare med många ord och inteutan en viss hetta i huvudsak diskuterat allt det varom utskottet är i detnärmaste enhälligt, men ytterst få ord har spillts på de rätt perifera ting,där reservanter och utskottsmajoritet faktiskt skiljer sig åt. När det gäller första delen, om administrationsanslagetoch rationalisering av försäkringskassornas verksamhet, är ju reservanter ochutskottsmajoritet eniga. Resonemanget rörande den fortsatta rationaliseringenkan gått sammanfattas utifrån båda utgångspunkterna med de ord som majoritetenanvänder, nämligen att försäkringskassorna skall ha just den personal defaktiskt behöver. Det säger utskottsmajoriteten, och på samma sätt kan man läsareservanterna. Detta leder fram till samma slutsats: för att klara dettabehöver kassorna 35 miljoner mer än vad regeringen beräknat. Det är viockså eniga om. Vad skiljer oss? Jo, var vi skall ta dessa 35 miljoner.Skillnaden är egentligen att de socialdemokratiska reservanterna vill ta 35miljoner på ett ställe där inga 35 miljoner finns, nämligen urdelpensionsfonden, som inte bara är tom, utan har underskott och är skuldsatt.Gör man på det sättet kan det såvitt jag förstår inte betyda någonting annat änatt staten får låna ut ytterligare 35 miljoner till delpensionsfonden och såföra upp dem som en inkomst. Det är alltså en ren bokföringstransaktion, mendet är faktiskt där vi skiljer oss, och det har man hört ganska litet om.Annars är alltså förslagen lika på båda sidorna. När det gäller fonderna hade socialdemokraterna i sinmotion inget annat önskemål än att lagligheten av det förutsatta beslutetskulle prövas innan beslutet fattades. Denna hemställan har utskottet varit istånd att bifalla alldeles självt utan att behöva kammarens medverkan. Vi hargjort det som vi vanligen gör, genom att konsultera . är det uppenbart så, att socialförsäkringsutskottetssocialdemokratiska ledamöter inte är nöjda med det utlåtande vi fått frånkonstitutionsutskottet. Därav skulle jag ha dragit slutsatsen att man rimligenborde yrka avslag på hela förslaget om fondöverförandet. Men det gör man inte.Det fanns ett enkelt tillfälle att göra det i utskottet, för även om man intehade ett sådant yrkande själv fanns en moderat motion där det yrkades avslag påhela förslaget om att överföra fonderna till . Men denchansen tog man inte. I stället är man i reservationen noga med att understrykaatt det enda man vill är att uppskjuta beslutet. Om man nu över huvud taget menar någonting med sinaformuleringar, framgår det uttryckligen att reservanterna vill understryka attdet endast gäller ett uppskjutande av beslutet. Jag kan inte läsa det på annatsätt än att man redan i förskott gått med på att beslutet blir det ifrågasatta.Det gäller endast att det skall fattas . På den punkten skiljer sig alltså reservanterna ochutskottsmajoriteten, men detta är det hela. Anslag tih och de allmännaförsäkringskassorna m. m. Anslagtih och de allmänna försäkringskassorna m. m. Jaghar mycket svårt att förstå att det kan utspinna sig en debatt kring de delarsom vi är helt eniga om. Skillnaden är alltså den att utskottsmajoriteten har,både när det gäller att föra 5 miljoner till och attskaffa fram de 35 miljonerna till kassorna, velat ta pengarna någonstans därpengar finns. Reservanterna vill ta dem där pengar inte finns, där det barafinns skulder. Det är en skillnad som inte är alldeles betydelselös, men den ärinte särskilt principiellt betonad. Förslagetom de 5 miljonerna till skall väl ses som ett blygsamtsocialdemokratiskt bidrag till besparingar i statsbudgeten. Någon annanmotivering anges inte än att man kan spara 5 miljoner på anslaget genom att istället plocka dem ur delpensionsfonden, märk väl plocka dem ur en fond däringa pengar finns, utan där statsverket får skjuta till pengar. Vi har fått intressanta synpunkter, inte minst av , sominte blott är ordförande i , utan mig veterligt ocksåi den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Det enda som förvånar mig är att haninte i den senare egenskapen har varit i stånd att genomdriva att hansrepresentanter i utskottet - i konsekvens med de förslag som han här såenergiskt polemiserar emot - också skulle avstyrka dessa förslag. Det har manalltså inte gjort. Vi har i utskottet varit enhälliga på prakfiskt taget allapunkter som har diskuterats. Det som vi varit oeniga om gäller finansieringsfrågoroch dylikt. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (ersättning fråndelpensionsfonden till ) Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 153 för reservation 1 av m.fl. Mom.1 (medelsanvisningen till allmänna försäkringskassorna) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 18 för motion 547 av m. fl. Mom.2 (fonder för den obligatoriska sjukförsäkringen och inkomstpost under anslagetAllmänna försäkringskassor) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 151 för reservation 2 av m.fl. 12§ Ekonomisk brottslighet, m. m. Föredrogs jusfitieutskottets betänkande 1981/82:47om anslag till brottsförebyggande rådet m. m. 1981/82:100). Ifråga om detta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Ekonomiskbrottslighet, m. m. 45 (): När utredningen om brottsförebyggande rådets framtidaverksamhetsinriktning och organisafion överlämnade sittbetänkande till dåvarande justitieministern var målsättningenklar: man ville utveckla det brottsförebyggande arbetet i rådet. a. en utveckling av kontakterna med Folkrörelsesverige och enutbyggd brottsförebyggande verksamhet på regional och lokal nivå. Avdetta fanns ingenting kvar i det regeringsförslag om inriktningen av BRÅ:sarbete som fogats till årets budgetproposifion. Någon utveckling av BRÅ är detknappast fråga om - mera en avveckling. Regeringen har nämligen föreslagit attden styrgrupp och de verksamheter i BRÅ som varit avdelade i kampen mot denekonomiska brottsligheten skall avvecklas. De skall ersättas med ensamrådsgrupp i departementen. Åtgärdenär närmast ett hån mot det brottsförebyggande arbete som bedrivits för attförsvåra den organiserade och ekonomiska brottsligheten. Visstkan det vara riktigt att kampen mot denna brottslighet skall ledas avregeringen, men inte i den avvecklande form som föreslås i propositionen. Närvi socialdemokrater i vårt kriminalpolitiska program har uttalat oss för enregeringsledd kamp mot dem som begår ekonomiska brott har vi avsett ett arbetei en utvecklande form jämfört med det som har bedrivits i BRÅ. Enregeringsledning kan utan hinder paras med en brett förankrad kamp motskatteflykt och ekonomisk brottslighet. Det har vi bevisat i vårt motionskravom en kommission mot denna brottslighet. Kommissionen skulle, med ettmiljonanslag som grundresurs, utveckla en bred samhälls-kompletterandeåtgärdsverksamhet. Änen gång är det ett blankt nej som vi möter från borgerligt håll. Det räcker meden samrådsgrupp av statssekreterare i regeringen som en markering av något somman vill ersätta arbetet i BRÅ med, menar justitieutskottets borgerligamajoritet. Det är djupt beklagligt och ännu ett bevis för den borgerligaoviljan att ta reella tag mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Menvärre än så är de borgerliga mofions- och reservationskrav som vi har att taställning till. Ekonomisk brottslighet, m. m. Medan de i rättsväsendet verksammakämpar en närmast hopplös kamp mot dem som begår ekonomiska brott, ärmoderaternas åtgärdskrav bara att få till stånd "en expertgrupp meduppdrag att kartlägga omfattningen och inriktningen av den ekonomiskabrottsligheten". Detta är en bedrövelse. Ta kontakt med knarkpolisen i detnu aktuella , ! Hör med eko-rotiarnas folk runt om ilandet! Tala med åklagarna och skattefolket, ! Alla kan berättaför hur travarna när det gäller knarkbrott, skattebrott och annanekonomisk brottshghet håller på att växa dem över huvudet. Inte är det någon kartläggning av denna snabbt växandebrottslighet som de i första hand vill ha av oss politiker. Nej, det ärresurser, så att de kan arbeta av alla anmälningarna, och politikerhjälp förfortsatt brottsförebyggande arbete. har närmast kopierat den moderata partimotionen.De begär "en undersökning av orsaker till och effekter av den ekonomiskabrottsligheten". Det är beklämmande, , att inte förståratt det är konkreta insatser, inte menlösa utredningar, som vi politiker i dagmåste hjälpa till med. nöjer sig med regeringens avvecklingsförslagoch har inget eget yrkande. Redan innan vi har fattat beslut har de grupper i BRÅ somsysslat med mängder av lagförslag och andra åtgärder mot den organiserade ochekonomiska brottsligheten börjat avveckla sitt arbete. kommermoderater, centerpartister och folkpartister att besluta om denna verksamhetsupphörande - utan att den ersätts med motsvarande åtgärder på annat håll. Detenda vi kan hoppas är att BRÅ skall ha ork att samla de organisationer ochandra som är beredda att medverka i brottsförebyggande insatser mot denekonomiska brottsligheten till gemensamma tag. Den brottsförebyggande kampen iBRÅ måste fortsätta, även om en borgerlighet tar bort värdefulla resurser föråtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I övrigt vill vi socialdemokrater beklaga att ettregeringsförslag om ny inriktning av styrelsen i BRÅ inte utformades som vihade önskat, nämligen med en förstärkning av folkrörelseinslaget. Regeringentycker att det räcker att man ersätter några statssekreterare med folk från någraav rättsväsendets myndigheter. Vi har på denna punkt nöjt oss med att i ett särskiltyttrande markera vår mening att BRÅ skulle ha varit bättre betjänt av flerarepresentanter i styrelsen från samhället utanför myndigheterna. Men med enborgerlig riksdagsmajoritet och en borgerlig regering får vi för dagen finnaoss i att det förslag som utskottet har skrivit ihop går igenom. Jag yrkar med detta bifall fillreservationerna 1 och 2 som är fogade fill justitieutskottets betänkande 47. 46TOMMY (vpk): Jag får börja med att instämma iden kritik somArne här har riktat gentemot den borgerliga regeringen och denborgerliga riksdagsmajoriteten för deras slapphet när det gäller attvidta åtgärder för att motverka den ekonomiska brottsligheten. Däremot kan jaginte riktigt se någon konsekvens i agerande, när han i det enafallet säger att han har nöjt sig med ett särskilt yttrande på punkten ominriktningen av BRÅ men i det andra fallet har reserverat sig på ett antalpunkter. Det lär väl vara hka svårt, , att vinna gehör på depunkterna, med den motiveringen. Nå, det var inte detta jag skulle uppehålla mig vid. Denhär frågan rör två saker. Den ena delen är BRÅ:s verksamhet och dess styrgrupp,som är en parlamentariskt sammansatt kommission, kontra regeringens förslag attslopa styrgruppen och i stället inrätta ett samarbetsorgan inom regeringskansliet.Den andra delen är frågan om en kommission, som är parlamentariskt sammansattoch som skall verka mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Regeringens förslag att slopa denna styrgrupp inom BRÅ,och i konsekvens därmed också dess undergrupper, innebär, som vi ser det, ettslag mot den verksamhet som pågår för att motverka den ekonomiskabrottsligheten. Styrgruppen har ju under de år som den verkat utfört ettgediget och bra arbete, och det har inte minst regeringen och utskottet understrukiti sin proposition resp. sitt betänkande. Därför kan det verka en aningunderligt, när man säger att detta arbete har varit mycket bra och värdefulltmen att man vill ta bort det. Vad har då styrgruppen arbetat med? Gruppens arbete harbestått i att göra en översyn av lagsfiftningen på det här området, och man harlagt fram förslag till ny lagsfiftning. Gruppen har varit parlamentarisktsammansatt, och genom denna breda sammansättning har man kunnat väga sammanmånga olika synpunkter vid utarbetandet av förslagen. Om man avvecklar den här styrgruppen, går man miste om ettorgan med just denna breda sammansättning och likaså den möjlighet tillsamverkan som finns. Jag vill påstå att denna samverkan kan ske på ett bättresätt inom ramen för BRÅ:s verksamhet än om man splittrar det hela, så att BRÅskall svara för forskningen och samarbetsgruppen inom förlagstiftningsarbetet. Styrgruppens arbete har så att säga bedrivits under sammatak som övrig verksamhet inom BRÅ, dvs. den forskningsverksamhet som gällerorsakerna bakom den ekonomiska brottsligheten, hur denna kommer till uttryck,vilka motåtgärder som är möjliga, osv. I samarbete med dem som arbetar medforskningsverksamheten och med utgångspunkt i de forskningsresultat och forskningsrapportersom BRÅ har presenterat har styrgruppen kunnat arbeta fram förslag till lagarpå det här området. Just genom att gruppen varit parlamentariskt sammansatt harman dessutom fått en bred förankring för arbetet, som har kunnat tillföras mångafriska idéer utifrån. Styrgruppen har också haft en vidare spridning av sittarbete i undergrupperna. En av fördelarna med styrgruppen är, som sagt, att deolika forskningsrapporterna mycket snabbt har kunnat omsättas ilagstiftningsförslag. Det finns också andra fördelar. Som exempel kan jag nämnaden konferens som Ekonomisk brottslighet, m. m. Ekonomisk brottslighet, m. m. Där diskuterades åtgärdermot ekonomisk brottslighet, och konferensen utmynnade i promemorian Doldekonomi -kontrollnivå och samhällsmoral. Under konferensen, som var arrangeradav just den brett sammansatta styrgruppen, kom det fram många bra idéer, somstyrgruppen direkt tog fasta på och arbetade vidare med i sitt lagstiftningsarbete.En annan konferens, som ägde rum , utmynnade också i enpromemoria, som handlade om den svarta sektorn. Jag skulle kunna räkna upp mängder med exempel påinifiativ som styrgruppen har tagit och som givit gruppen material för arbetetmed att lägga fram förslag till lagstiftning. De lagförslag som BRÅ harpresenterat har emellertid inte lett fram till att de olika regeringar vi haftsedan 1976 har ansträngt sig för att snabbt lägga fram förslag - i den mån delagt fram några förslag över huvud taget. Att regeringen nu tänker avvecklastyrgruppen och föra över arbetet fill en samarbetsgrupp inom regeringskanslietleder till tanken att de förslag som styrgruppen harpresenterat nu inte kommer att presenteras alls. Man knyter så att säga ihopsäcken, håller verksamheten inom de för tillfället verksamma regeringspartierna-eller regeringspartiet, om nu det är vad som gäller efter höstens val - ochlämnar övriga utanför det här viktiga arbetet. kan man titta på hurde olika förslag som styrgruppen lagt fram har behandlats. I den mån de harkommit fram har det, som jag sade tidigare, tagit oerhört , innan deresulterat i ett regeringsförslag. Att döma av det arbetet kommer förslag frånden här samarbetsgruppen - i den mån sådana förslag kommer fram - att innebäraytterligare tidsutdräkt när det gäller att få förslag till . Jag kan naturligtvis förstå om regeringen tycker att detär besvärligt med denna breda förankring och breda insyn i det här arbetet. Jagtänker då på det sätt på vilket regeringen har behandlat de olika förslagenfrån styrgruppen. Men vad jag tycker är mer underligt, och då riktar jag migtill , som är talesman för socialiemokraterna här , är attsocialdemokraterna på samma sätt som regeringen har skrivit under på att slopastyrgruppen. Vad som är väldigt förvånande i den socialdemokratiskareservationen 1 är att man skriver att det är angeläget "att regeringentar ledningen i kampen mot den ekonomiska brottsligheten". har i sitt inlägg här för några minuter sedansagt vad han tycker om regeringens och den borgerliga majoritetens brist pågöranden och låtanden i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Jag finnerdet därför synnerligen underligt att socialdemokraterna kan gå ut och säga attdet är bra att denna regering, som man så hårt krifiserar, tar ledningen ikampen mot den ekonomiska brottsligheten. Det kan möjligen vara på det sättet - låt mig anta det -att socialdemokraterna spekulerar i att ta hem valsegern i höstens val, så attde därefter själva får syssla med dessa frågor inom sitt regeringskansli ochdärmed kan utestänga de borgerliga partierna och vpk. Vi har, som jag sade inledningsvis, gått emot förslagetatt slopa styrgruppen. Vi har i vår motion föreslagit att styrgruppen skall fåvara kvar Vi yrkar därför avslag på regeringens proposition härvidlag. Jag yrkar,herr talman, bifall till vår motion. Denandra frågan i betänkandet som jag vill belysa är den om en parlamentarisktsammansatt kommission mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Här må dettillåtas mig att rikta några ord gentemot det sätt varpå behandlarolika förslag. I det här fallet tar justitieutskottet upp detsocialdemokratiska förslaget till en sådan kommission, medan vänsterpartietkommunisternas förslag i två olika motioner om en parlamentariskt sammansattkommission mot skatteflykt inte tas upp i detta sammanhang. Det kan möjligenbero på att administrationen har hänvisat våra två motioner till något annatutskott.