prot · G50930 · 1981-12-31 00:00:00 — Låt oss inte tala om att det är subventioner när det ändå är fråga om en ren låneverksamhel. Jag har fått reda på vad del är för rörelser sompågår i bostadsområdena. Vad är det för några som lämnar bostäderna? det är främst arbetslösa ungdomar som återvänder hem. Andra grupper byter nedsig, de orkar inte längre med hyrorna för sina lägenheter. Vidare säger man alt det nu är färre ungdomar som hör avsig och frågar efter bostad och att när det gäller bostadsbyggandet - i den måndet förekommer; vi är ju snart nere på en bottennivå - styrs efterfrågan motmindre bostadsyta. Ungdomarna dröjer med att flytta från sina föräldrahem. Det är precis detta som sker. Vadän säger i talarstolen om de ekonomiska frågorna kan hon intekomma förbi att vi är på väg in i en myckel besvärlig krissituation påbostadsmarknaden och att hon har huvudansvaret för att vi inte mera effektivtkan stödja de grupper i samhället som för sill boende är beroende avsamhällspolitiska åtgärder. 120THURE JADESTIG (s) replik; Jag ber att fä tacka talmannen för att jagbereds tillfälle att upprepa min fråga om hyresförlusllånen. Min frågeställningtill bosladsministern var, inte minst med hänsyn till bostadsstyrelsenshemställan i sin petitaframställning, huruvida ellersenare kommer med förslag som möjliggör att berörda kommuner medstora hyresförlustlån kan förvänta sig att få någon form av statligdelkompensalion för delta. Jag utgår från all statsrådet mycket väl är insatt ivilka problem en del kommuner har på delta område. Jag har här en uppgift från min egen kommun om atthyresförlusllånen 1982 kommer att kosta kommunen , enligtkommunens budget. barman fått ett extra skalteutjämningsbidragpå . , Del återstår i det närmaste för kommunen att täckadetta med en extra utdebitering med ca . Kan det vara rimligt att en frånsysselsättningssynpunkt krisdrabbad ort skall behöva ha denna belastning i fortsättningen?Det är en ort där arbetsmarknadssituationen är sådan, att bara under detta århar 680 människor blivit permitlerade frän sina arbeten, och därbefolkningsutvecklingen är väldigt negativ. För att ytterligare konkretisera mig vill jag säga attenligt samma ekonomiska beräkningar frän denna kommun, så kommerhyresförlustlånen alt kosta 8,1 milj, kr. 9.4 milj. kr. under 1984och 11,1 milj. kr. Nog vore det. bosladsministern, skäl att verkligenundersöka vilka förutsättningar staten har att medverka till att bära en del avde konsekvenser som dettakan föra med sig. Det har i alla fall visat sig att den möjlighet sombosladsministern hänvisade till när man tog bort hyresförlustlånen, dvs. attdessa kostnader skulle täckas genom skalteutjämningsbidrag, var en chimär. och jag har inte engemensam målsättning för bostadspolitiken. Pä mitt håll tänker vi inte raseraden genom att ta bort räntebidragen och över huvud taget omöjliggörabostadsproduktion i detta land. Men jag tror inte all vi behöver diskutera denfrågan mer just . Vi hade en rejäl omgång . Jag debatterade dåmed och med , och försöker . Jagtror inte-hur många talare ni än avverkar i denna talarstol - att ni kanförneka att resultatet av er politik blir det som jag har sagt. Visst måste vivara återhållsamma, och vi kominer att tvingas all gå vidare medbesparingsinsatserna. Men frågan är alltså vilken målsättning man över huvudtaget har med politiken, Axel menar att jag hade refererat tillhyresgäströrelsens skrivning och därmed hade velat ge sken av att man där skullevara nöjd och till freds med framtiden. så är bevisligen inte fallet.Hyresgäströrelsen har kommit med en rad krav på nya subventioner. Det gällerkrav på sänkta oljeskatter, dvs. en kostnad på 2 miljarder. Vidare gäller delkravet att vi inte skall genomföra någon reducering av räntebidraget, vilketinnebär en kostnad på 200 miljoner, kravet på nya underhållslån, dvs, enkostnad på 500 miljoner, osv. Jag vill inte förneka att det är bekymmersamt för mångamänniskor i . Så kominer det att vara framöver. Men vadjag menar är att vi löser icke några som helst grundläggande problem genom allspäda på med nya subventioner av olika slag när det gäller boendet. Del gälleri stället att sänka kostnaderna och att inrikta aktiviteten på det. Det går.och måste gå, i nyproduktionen. och måste gå. i de befintligabostäderna, Jaghar här pekat på en, mycket begränsad, åtgärd; värmen med0,och minska varmvatlenproduktionen . och vi får snabbt ihop500 miljoner. Det är en ytterst liten början. Men det är mycket mer effektivt,för det får också andra positiva effekter, nämligen effekter på vårhandelsbalans, minskad oljeimport osv. Det är sådant vi måste koncentrera osspå. Det finns ingen återvändo. tyckte att det var ett underligt anförandejag höll, och det är väl bra om jag på det sättet kan bidra tillnöjesverksamheten. Men jag förslår inte vad menar, när hansäger alt utskottet har avfärdat förslagen i propositionen. Det finns en mängdförslag i den, och de är välvilligt behandlade. Utskottet har gjort småavvikelser och haft litet olika åsikter om tomträtlslånen, vilket väl må varautskottet tillåtet. Det är ju inte något nytt när det gäller civilulskottet.och jag tycker inte att det är någon stor fråga. Vidare säger alt det bara är lån vi begärnär det gäller ökade utgifter över budgeten. Det är sant att underhållslånen ärjust lån, men den 18 noveinber 1981 Tomträttsiån och underhållslån, m. m. Tomträttsiån och underhållslån, m. rn. de har budgeteffekt, och de påverkar budgetunderskottet.Regeringens sätt att'sköta den här frågan är något som ständigt är uppe tilldebatt här i kammaren. Men det finns andra förslag, där del är fråga om rena ramabidrag och alltså inte handlar om återbetalning. Jag var tidigare inne påfrågan om hyresrabatterna. De skall vara temporära. Man skulle höja hyran med20 kr, per kvadratmeter i de nya lägenheterna . Men detvisar sig alllid att sådana temporära åtgärder är svåra att jobba sig ur. De har en hyreseffekl på . per kvadratmeter.Från visst håll här i kammaren påslår man att det är omöjligt att avskaffa dem,för det får katastrofala följder. Men man är beredd att införa ettsystem som innebär att människor skall få . per kvadratmeter ihyreshöjning i botten och därutöver de normala hyreshöjningarna pågrund av driftkostnadsökningarna. Jag måste fråga mig hur de människor som efterfrågar dessabostäder skall ställa sig. De måste ju ta hänsyn till hur stor slulhyran blirdet tredje året när de sätter sig i lägenheterna, för del är ju inte så altmänniskor kommer all få oanade möjligheter till standardökningar ochrealinkomslökningar som gör att de kan räkna med kraftigt ökade löner under dehär tre åren. så att de klarar påfrestningen med ytterligare . Jag skullevilja påstå alt det är näst intill bedrägligt att göra på det här sättet. Men låt mig också något jämföra förslagen omhyresrabatter, som alltså skulle sänka hyran med . per kvadratmeter detförsta året i bristorter, med de åtgärder som regeringen har föreslagit och somriksdagen har fatlat beslut om . sänkningen av den garanterade räntan frän 3.9 %till och införandet av räntebidrag från inflyltningstiden och fram tilldess alt statliga bostadslånet betalas ut sänkt hyran med . Hyrorna skulle vara . per kvadratmeter högre om vi intehade vidtagit dessa åtgärder. Det är visst inte pä det sättet all regeringen har legatpä lalsidan när det gällt att försöka upprätthålla bostadsproduktionen. Men jagmåste med den erfarenhet som jag har säga att jag är övertygad omatt det är möjligt att via ökade statliga bostadssubventioner locka fram ettkraftigt ökat bostadsbyggande. Om en reducering av hyreskostnaderna med ,per kvadratmeter inte åstadkommer ett kraftigt ökat bostadsbyggande, tror jaginte heller att ytterligare . per kvadratmeter kommer att göra det. Till delta kommer alla de andra negativa effekterna av trappar ned hyran under , så alt den pressas ned långt under envettig real nivå, osv. Men del skall bli intressant att ta del avbyggprisutredningens överväganden när det gäller denna fråga. Den har ju tilluppgift att se efter hur subventionerna har påverkat effektiviteten och produktionskostnadernaöver huvud laget. Vi har också vidtagit andra åtgärder för alt upprätthållabyggsysselsätt-ningen. behandlades frågor häri på det området. Det är alltså inte bara lån ulan också ytterligarebidrag som man begär.Jag har velat ta upp dessa frågor, eftersom jag tycker alt man inte Nr 30 bara skallbeskriva förslagen från vpk och från socialdemokraterna så, alt de Onsd-iupn d n partiernaaccepterar regeringens politik men vill lägga fram en de! Jag menaratt del också i sak finns invändningar mot de konkreta förslagens "f°"'"g' Tomträttslån och har tagit upp en fråga vid sidan om det somdirekt nnderhållsl ° behandlas i kammmaren . Jag har inte funnit alt detföreligger något direkt yrkande på punkterna om stöd till lomma lägenheter iden befintliga bebyggelsen. Jag har här i kammaren tidigare svarat på en frågaom detta och sagt att regeringen f, n. inte avser att lägga fram några förslagsom skulle återinföra de hyresförlustlån som vi förut har haft. Avsikten harheller aldrig varit att skatteutjämningsbidragen skulle täcka hela bortfalletav hyresförlustlångivningen. Självfallet bidrar de i ganska stor omfattningtill all läcka kommunernas kostnader för tomma lägenheter i de kommuner där detfinns många tomma lägenheter och där dessa har stor effekt på den kommunalautdebiteringen. 122 AXEL () replik: Troligtvis är både och jagdåliga, ja närmast odugliga som pedagoger. Vi har försökt efter måttet av vårförmåga alt beskriva för bostadsministern att det icke år fråga om subventionerutan om lån när det gäller underhållsverksamheten och del krav på 253 milj, kr.för 1982 som vi har ställt i motionen. Jagger för min del upp- envisare ån jag, och han kanske kommer igen. Bosladsministern sade i sitt genmåle något som varintressant: Kom inte dragande med del här småplottret! Det löser i alla fallinga problem, och förresten har vi inte råd med del heller. Jag medgergärna att253 milj. kr. inte är särskilt mycket pengar, om vi jämför med de siffror somvi nu är vana vid i dessa tider med sparplaner pä 12 ä . Sedan sade bosladsministern att vadsom skall lösa dessa problem är de stora, tjusiga, politiska penseldragen, denhandlingskraftiga regeringens åtgärder i de stora politiska frågorna. Jag ärlitet ängslig för detta. Jag tror inte alt det finns tillräckligt mycket färg imålarburken för alt del skall bli några tjusiga penseldrag. Och än mindre trorjag det blir frän nyår. Om ryktena talar sanning åläggs bostadsdepartementetatt för sin del bidra med en dryg miljard kronor i det besparingspaket som kommer.Del skulle vara intressant om bostadsministern, som är i form , villebeskriva för oss litet av vad det kominer att innebära. 23TORE (vpk) replik: , beträffandehyresförlustlånen finns del förslag i det betänkande som vi nu behandlar. 9 i utskottets hemställan behandlas vpk:s motion om återinförande avhvresförlustlånen, ett krav som vi alltså har återkommit med också i deltasammanhang. Sedan säger all man inte löser några somhelst nya problem genom nya subventioner. Men var och en begriper väl ändå altom vi har ett Tomträttslån och underhållslån, m. m. problemför hundratusentals hushåll som inte vet hur de skall få pengarna all räckatill och inte ser någon möjlighet alt klara hyran om vi får de storahyreshöjningar som aviserats, så löser man naturligtvis problemen för dem omman går in med subventioner för att undvika - eller hålla nere - dehyreshöjningarna. Det krävs då insatser så alt säga för stunden. Men pånågot kan man plocka in de pengarna - och mångfall mer - genom attse till all skapa rättvisa mellan olika upplåtelseformer pä bostadsmarknaden.En del av de miljarder i skattesubventioner som framför allt de rikavillaägarna med de stora husen och de stora lånen tillgodogör sig kan förasöver till hyressektorn, eller rättare sagt slussas in till statskassan, via etttak för ränteavdragen och en ökad realisationsvinstbeskattning - för att nu latvå konkreta exempel. Lägg de pengarna pä de allmännyttiga hyreshusen, åstadkomdärmed effekten att få ett stopp för hyreshöjningarna, inte bara i allmännyttanutan på hela hyresmarknaden! Det skulle vara subventioner som skulle göra nyttadär de kom. var sä säker! 124OSKAR () replik: Jag betvivlar inte att BirgitFriggebo här försöker ge bidrag till nöjesverksamheten. Men vad vi kritiserarhenne för är alt hon inte ger några bidrag till bostadspolitiken - och det ärju det vi diskuterar. är vi överens om all underhållslånen i vår tappning är återbetalningsskyldigaoch att det inte är fråga om subventioner. har tagit upp frågan omhyresrabatterna. De, säger hon. är ju rena rama bidragen. Men det är fel - deär inte alls rena rama bidragen. Om är hygglig och läser vårmotion pä s. 50 i motionshäfiel, raderna 24 och 25, finner hon all det slår attden temporära hyresrabatteringen sedan skall avvecklas genom återbetalning medlika årliga belopp . Jag uppfattade att i ett tidigare skedesade någonting om den statliga ulhyrningsgarantin. Då vill jag nämna att det päraderna 32-33 på s. 50 i motionshäftet står att kostnaderna förhyresrabalteringen och uthyrningsgarantin i nyproduktionen i vårt förslagberäknas till 50 milj. kr. Den siffran kan bostadsministern kvittamot den besparing vi socialdemokrater åstadkommit beträffande ändradetomträttsiån. Där finns det exakt 50 milj. kr., som vi sparat genom de nyaförslagen. Del är alltså inte fråga om bidrag eller subventioner. Detär fråga om pengar som till varje öre skall återbetalas till statskassan. Jag ställer inga andra krav på dem som deltar i debattenän all de i varje fall skall ha läst igenom de ärenden som vi diskuterar. Delframgår helt tydligt alt antingen har bosladsministern inte låst igenom vad viskrivit i vår parlimolion eller också bryr hon sig inte om vad vi sagt i den. Jag vill sluta med all säga att vi, när vi diskuterade dehär frågorna senast, sade att vi skulle ha en socialt acceptabel avlösning avunderhållslånen och att sådana förslag borde föreläggas i sådan tidatt reglerna kunde o. m, . Orsaken till att vi nu diskuterar förnyade Nr 30 underhållslånär ju att bostadsministern inte har återkommit med mer Onsd-Hren dpn Hade vi haft sådana hade inte den här debatten varit i n aktuell. Vi har sagt - och där ligger vår skepsis tillunderhållslånens Tomträttsiån och konstruktion - att vi vill ha merlångsiktiga lösningar, så att vi kan ge ett underhållslån ordentligt stöd beträffande de sociala problem som är involverade i bostadspolitiken. Del är vad vi är ute efter, och det tycker jag attbosladsministern skall respektera. 125 () replik; Jag har inte frågat bostadsministern huruvidahon ämnar återinföra hyresförlustlånen. Jag har aldrig hemställt tillbostadsministern att staten skall ta på sig hela den ekonomiska bördan. Vad jagfrågat om och inte fått svar på är huruvida regeringen har för avsikt att undervåren komma med förslag med anledning av hemställan i desspelita. Styrelsen har insett frågans allvar och innebörd. Och vore delrimligt - när nu bostadsministern äntligen vill ta upp frågan i någon form-attfå klart besked: Kommer det andra bidragsformer än det s, k. extraskatieuijämningsbidra-get. som är en mycket snedvriden bidragsform för dessakommuner? Hyresförlusterna i de drabbade kriskommunerna - som gällerbortåt 200 milj. kr. totalt om man drar in samtliga kommuner - beror inte påatt dessa områden har dåliga bosläder, inte på bristfällig boendemiljö iområdena, inte på bristande bostadssocial service, för dessa bostadsområden äri regel väl tillgodosedda i del avseendet, utan orsaken är den förändradebefolkningsutvecklingen, som är en följd av närings- ocharbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknadssituationen i dessa kommuner. Där har staten och regeringen ett delansvar. Och är detockså rimligt att höja ambitionsnivån när det gäller att biträda dessakommuner. 126 () replik: Helt kort; anser inte att vihar samma målsättning i bostadspolitiken. Det är möjligt att det stämmer. Menjag kan i varje fall konstatera all har vi det. så till vida attvi tillsammans har sagt alt vi måste spara 12 miljarder. Och måste ävenbostadssektorn ta sin del. Därvidlag har vi ganska mycket gemensamt. Och nöjer vi ossmed det tror jag att vi kan resonera vidare också. Jag tycker inte att vi skall upprepa hela denlånga debatt om den ekonomiska politiken i stort som hölls i kammaren . vet myckel väl att han inte har rätt når han sägeralt del skall åstadkommas 12 miljoner enbart genom besparingar. göra olikavärderingar inom ramarna för besparingarna, och där kommer vi I-;;; inte attvara överens. Tomträttsiån och underhållslån, ni. Jag vet inte vad det är för skillnad på del ena eller detandra förslaget som återkommer till. Skall kompensationen kommafrån bostads-styrelsen, skall den las från gamla hyresförlustlån eller frånnågot annat? Jag har svarat på en fråga och sagt att vi inte har för avsikt altgå in och förändra den situation som råder; även om jag är fullt medveten omatt det är mycket betungande för många kommuner. Huruvida saker och ting är lån eller bidrag börjar bli enintressant fråga. Jag har aldrig . Axel , utgått från att deunderhallslån som jag själv har varit idégivare till och varit med om attinföra från början är några som helst subventioner-självfallet inte. Jag sadeockså del: Det är lån. Men det har budgeteffekt och det påverkarbudgetunderskottet. säger att hyresrabatterna skallåterbetalas. Jag har läst motionen myckel noggrant. Jag tycker all det tillhörskyldigheten om man över huvud tagel skall ha det här jobbet och delta idebatten. Jag måste uppriktigt och ärligt säga alt jag trodde alt det var mereller mindre en lapsus, men så är del alltså inte. Pä något sätt skall rabattenåterbetalas, någon användbar teknik för delta har över huvud taget interedovisats. Men det innebär alltså att man skall ha hyresrabattering under treår. Människor skall då få en hyreshöjning med . per kvadratmeter och åroch därulöver de normala höjningar som beror på driftkostnader och annat.Därtill skall de i efterhand betala tillbaka den bil de fått ihyresrabatt. Det blir ju än värre när del gäller de människornas möjlighet attöver huvud taget planera sina boendekostnader. Jag begriper icke hur delta gårihop. Därtill kommer att jag inte är övertygad om att del är möjligt att gåvidare med ökad subventionering - och därmed åstadkomma ett väsentligt ökatbostadsbyggande - mot den bakgrund och den erfarenhet vi har av de åtgärdersom är vidtagna då kapitalkostnaderna alltså har sänktsmed . tar upp en diskussion om långsiktiga ochkortsiktiga bidrag. Självfallet kan alla bidrag kortsiktigt kännas bra förmänniskorna. Men man måste också ha ett långsiktigt perspektiv. Om man ständigtgår in med nya former av bidrag eller lån eller annan underslödsverksamhelkommer det inte alt vidtas andra åtgärder. Man litar till att del alltid gåratt knalla upp till regeringen när hyreskalkylerna börjar rinnain och begära ytterligare någon krona här och någon krona där, nya argument ochnya poster. Ta bort energiskatten, oljeskatten - det är så man baxnar. Helaenergipolitiken går ut på att minska oljeanvändningen genom alt användaprispolitiken, där energiskatten ingår som en del. När det gäller långsiktig planering måste vi få en annantingens ordning där de boende får mer alt säga till om och där de i någonutsträckning kan få välja vilken service de vill ha. Vi måste få en helt annantingens ordning när del gäller energisparande. Flerbostadshusen har här icke -vare sig inom den privata eller inom den allmänna sektorn - tagit sitt ans\ar.Del är bakgrunden till den stora energisparkampanj som drivs tillsammans medenergisparkommiltén och de stora bostadsföretagen och som även hyresgäst- rörelsenär involverad i. Här måste del bli helt andra tag, en helt annan Nr 30ordning. vicetalmannen anmälde att och anhållit alt till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare Tomt -ittslå 7 , i 'ii i' m. rn. 128BO (): Jag skall ta upp den särskilda punkt icivilulskottets belänkande som diskuterats här men som kanske kan belysas litetmer, nämligen den om hyresrabatterna. Orsaken till att bostadsbyggandet är lågt är trots allt dehöga inflyttnings-hyrorna. Det är mot den bakgrunden som vi har föreslagit ensärskild subvention av inflyttningshyrorna, så att de sänks med . perkvadratmeter, en subvention som sedan avtrappas . Med dagens svaga bostadsbyggande och låga aktivitetsnivåär del naturligt att tillgripa temporära åtgärder för att stimulerainvesteringarna. En sådan här hyresrabatt sänker inflyttningshyrorna frånkanske . för en nybyggd trerumslägenhet till kanske I 600 kr.I dagens läge skulle det vara en åtgärd som skulle fä en betydande verkan närdet gäller alt stimulera efterfrågan på bostäder, som är en svag punkt. Detskulle betyda alt en betydligt större del av de verkliga behov som finns i dagtrots allt skulle kunna tillfredsställas. Dagens bostadspolitik innebär att vimed plånbokens hjälp myckel kraftigt ransonerar bort ungdomens behov avbosläder. En tillfällig hyresrabatt skulle medföra att den typen av ransoneringblev litet mindre effektiv än vad den är . En väsentlig sida av en hyresrabatt är givetvis också attden stimulerar byggandet. Låt mig la ett konkret exempel. Jag representerar ettlän som har drabbats mycket hårt av byggarbetslöshelen. kommer 30eller kanske av byggnadsarbetarna i att gå arbetslösa. Men vi harbehov av nya bostäder även i . I kommuner som , ,, och finns en otillfredsställd efterfrågan påbostäder. Att den inte kommer till effektivt uttryck beror just på de högainflyttningshyrorna. En hyresrabatt skulle göra del möjligt för folk all klarahyrorna även i nyproduktionen. Det skulle betyda att vi kanske kunde bygga ettpar hundra lägenheter mer i länet än vad som är fallet. För landet somhelhet skulle ett stöd av den här typen kanske betyda ett ökat bostadsbyggandei storleksordningen 10 000 lågenheter. Kostnaden för en hyresrabatt ligger i storleksordningen 50milj. för 10 000 lägenheter. Det är med andra ord en mycket billig form avsubvention, som också snabbt skulle betala sig på grund av de positiva effekterpå aktivitetsnivån i vår ekonomi som den skulle skapa. Varför är då de borgerliga partierna mot delta förslag?All år mot det är helt toljdriktigt. De vill ju ta bort allasubventioner till bostadsbyggandet, VIen och kan ju intevara mot förslaget av principiella skäl. Det syftar ju bara till alt jämna utboendekostnaderna Nr 30 över tiden. Var och en som harnågon huni om hur bostadsmarknaden r 1 1 fungerar inser all enhyresutjämning över tiden är absolut nödvändig. m " 1 - lOm prisbildning när del gäller bostadsmarknaden har varitförödande i alla de länder där den har tillämpats. Sa varför inte driva utjämningen mellan Tomträttsiån och underhållslån, III. årgångarlitet längre än vad som är fallet? Ja, det är i grunden den teoretiska frågasom mittenpartierna och egentligen borde ge ett svar på. Del svarsom har antytts hår. alt det skulle ligga något syndfullt i all subventioneraned räntan , ;ir rent nonsens. Den reala räntan bestäms av ettkomplicerat samspel av ekonomiska faktorer. Det finns inga som helst teoretiskaskäl till att realräntan skulle ligga på . Även empiriskt sett vet vi attrealräntan har fluktuerat kraftigt och under långa lider legat pä noll eller t.o. m. varit negaliv. Den argumentering ni använder duger alltså inte. Det ärett rent metafysiskt argument. Del låter nästan som om del vore någon konstigprofessor som hade satt i det här. Men delta är. som sagt, enbillig reform. Låt mig ta ett par exempel: Om vi i stället höjde schablonintäktenmed låt oss säga . skulle del ge ungeftir 700 milj. kr., dvs. det skulleräcka för all finansiera hyresrabatterna 15 gånger om. och det skulle kosta envillaägare på sin höjd . Eller varför inte ge sig påskatterabatterna till aktiespararna? Tog man bort dem helt skulle man tjäna 1200 milj. kr. Men låt oss vara försiktiga, , Varför inte sänka delavdragsgilla beloppet för aktiesparandel från nuvarande , till . -alltså del som gällde före delta år?