prot · G50979 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är möjligt allkommunikationsministern har haft dessa konktakter och fält dessa synpunkter.Och jag vill instämma i vad tidigare sade; De som jobbar påvägverket har gjort ett utomordentligt bra jobb under svåra förhållanden föratl upprätthålla framkomligheten på vägarna. Men del är ändå så, altÅkeriförbundet har uppvaktat kommunikationsministern och atl del är bekymratför den här utvecklingens effekter på lång sikt. Och de tre fackligaorganisationer som representerar yrkesförarna har i en skivelse till regeringengett uttryck för dessa bekymmer. Så nog finns det grupper som så att sägakonkret kör ute på fältet och som är bekymrade för utvecklingen på lång sikt. Kommunikationsministern säger nu alt det blev 100 miljoneröver 1981 och att del inte är så farligt, för dem kan vi använda 1982. Jag troratt han skall vara myckel försiktig här. Min diskussion har alltså gälltfrågan: Vad händer ? Vi har fått i uppgift att medutgångspunkt anslagstilldelning göra en femårsplanering fördriftverksamheten. Man skall kunna ändra i planen, sägs del. Men vi uppdrar åtlänsstyrelser och kommuner att med utgångspunkt i denna plan göra en planering.Det är klart all de tycker alt del är konstigt om man hell plötsligt ändrar iplanen. Vidare säger kommunikationsministern att har enbra framförhållning, och den har man nytta av när man kan ta fram medel viaAMS. det finns en framförhållning. Jag tror det finns vägbyggnadsprojekt ien vägbank på 1,5 miljarder som är färdigplanerade och som myckel snabbi kanlas i anspråk. Men då kommer vi in på ett annat bekymmer, år hade vi 400-500 miljoner i anslag till vägväsendei som inte gicköver ulan över arbetsmarknadsverket. Under vissa år hade vi fränfinansfullmakten s. k. särskilda medel som också gick till vägväsendei. Men detbekymmersamma i denna situation är ju att vi bara fick 185 miljoner- om jag minns siffran rätt - från arbetsmarknadsverket. De särskilda medlenhar helt försvunnit. Utöver vägverkels anslag hade vi alltså under tidigare årstora resurser, som slussades via AMS. Jag kan väl hålla med om del som sadesfrån vpk-håll, nämligen atl vi har varit irriterade över atl så myckel har gållöver AMS. Det är delta i kombination med den successiva minskningen avbyggnadsanslagen som har gjorl alt del är så bekymmersamt. Jag vill, herr talman, sluta mitt inlägg med att säga atlvi från var sida inle kan acceplera det kortsiktiga anslagslänkande som ledertill atl del nuvarande vägnätet slits ned i allt snabbare takt, med kraftigiförsämrad trafiksäkerhet, minskade arbetstillfällen förvägpersonaleni glesbygden och påtagligt ökade transportkostnader för vår industri som följd.Genom en ökad medelstilldelning till väghållningen bör de negativakonsekvenserna för de anslällda, för trafikanterna och för näringslivet kunnamoiverkas. Del är därför vi har lagt fram detta förslag om 50 miljoner itilläggsanslag. Jag tycker all kommunikationsministern, som är en klok man,skall gå till departementet och fundera över om inle delta är etl bra förslagoch komma lillbaka till med det. Vi har också föreslagit alt manskall satsa ytterligare 100 milj. kr. pä driftsidan, utöver det somkommunikationsministern har föreslagit . Med anknytning till vad kommunikationsministern sade omvägverkels framförhållning, om färdigplanerade projeki, vill jag erinra om atlvi tycker all man i delta bekymmersamma sysselsättningläge skall utnyttja dessaprojekt. Det är därför som vi har lagt fram della förslag, som vi skallbehandla , om alt öka anslagen på byggsidan. Vi har krävt ca 400miljoner för kommande budgetår. Vi har plockat fram projekt, herr lalman, som ärsysselsättningsintensiva och som är angelägna ur industrins och näringslivetssynpunkt. Det gäller först och främst byggande av broar, som kan ersättafärjor. Det ger ett långsiktigt bra sparande och ger sysselsättning, inte barainom vägsektorn utan även inom stålindustrin och kanske inom varvsindusirin. Vihar pekat på en mängd objekt .som kan sänka transportkostnaderna för svenskskogsnäring och skogindustri. Det är viktigt atl vi vidtar alla åtgärder somkan hålla nere kostnaderna för skogsindustrin, eftersom skogsindustrin är enväsentlig basnäring. Vi har plockat fram andra objekt som är färdigprojekteradeoch som kan sänka transportkostnaderna för övrig svensk induslri. Slutligen harvi tagit fram ett antal objekt som är en förutsättning för ell ökatbostadsbyggande. Detta är, herr lalman, etl uttryck för den vägpolitik somsocialdemokratin vill stå för, även i en ekonomiskt bekymmersam situation. Jagtror all en satsning på vägområdet både när det gäller drift och när det gällerunderhäll är etl bra säll alt få ekonomi på fötter igen. 14 (vpk); Även har berört del jag påtalade,dvs. det något underliga i detta med när det gäller AMS-arbeten ochöverflyttning av medel. Jagskall inte ytterligare kommentera det mer än alt ianslutning lill kommunikationsministerns inlägg säga alt del är klart altvägverket har projekt i beredskap för AMS-arbeten. då man har tvingatssenarelägga en så stor del av sin byggnadsverksamhet på grund av deneddragningar som har skett när del gäller medel som behövs. Jag sade lidigare all det skett en minskning av antaletvägarbetare med ungefär hälften under de senasle tio åren och atl detta i någonmån har alt göra med den ökade mekanisering som ägt rum. Men jag är inteöverens med kommunikationsministern om atl minskningen främst skullesammanhänga med mekaniseringen. Handen på hjärtat: Nog vet vi väl ändå altdetta sammanhängermed att man successivt har trappat ner och minskat möjligheterna atl hålla vägarbelarnasysselsatta i arbeten som inle enbart med en ökad mekanisering? Det saknas inle projekt , och en ökad satsning behövsför atl hindra en fortsatt kapitalförstöring då det gäller våra vägar. Det ärändå sä alt en mängd angelägna vägbyggen måsle uppskjutas, somvägnätet slits ned i en allt snabbare takt. Låt mig slutligen säga, herr talman, att jag inle allsställer mig oförstående lill regeringens svårigheler när del gäller att idiskussionerna med de olika departementen få fram tillräckliga medel, då juvarje departement vill ha de pengar som behövs för atl tillgodose olika ändamålinom departementets speciella område. Men jag vill återkomma till det jag sadei mitt första inlägg, alt det samhällsekonomiskt sett är mycket oförnuftigt attskära ned på just detta område och alt inte göra de satsningar som går altgöra. Jag hör nog till dem som menar att del vore försvarbart atl på grund avsådana saisningar något öka budgetunderskottet med hänsyn lill de positivaeffekter som satsningarna får också på ganska kort sikt. 15OVE (); Jag vill bara göra en kort kommentar till detkommunikationsministern sade om att vägarna har hållits öppna. Det är riktigt atl vägarna har hållits öppna, men man harfått vänta än man varit van vid , och del har varit tillskada för transportväsendet. Och man har fått vänta pä detta sätt. trots mycketfina insatser av den personal som arbetar ute på fältet. Låt mig bara helt kortfattat återigen fästauppmärksamheten på en sak. Det är riktigt att de som representeraråkeribranschen, både åkarna och deras anställda, har varit hos mig och framförtsina synpunkter. Det är därför jag sagt här alt just det anslag som de varrädda för skulle fortsätta atl minska icke har blivit föremål för någonneddragning i den budgetproposition som är framlagd, utan tvärtom fått enviss ökning. Jag tycker därför att man på det hållet kan se med en visstillförsikt . Jag är angelägen om atl betona detta. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:263 av () tillkommunikationsministern om transportstöd för hyvlade trävaror: Transportradel beslutade den 10februari 1982 att transportstöd ej längre skall utgå för transport av hyvladeträvaror från sågar och hyvlerier vid . Beslutet synes ej stå iöverensstämmelse med fattade bes/ut om inskränkningar itransportstödet. Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern: Vill statsrådet medverka fill att transportstöd beviljasför sådana transporter? 1981/82:264 av () fillkommunikationsministern om behovet för vissa SOS-tjänster att utnyttjatelefonnummer 90 000; Avser statsrådet att fillgodosebehovet för den SOS-tjänst som gäller jourhavande präst, jourhavandemedmänniska, jourhavande kurator och socialjour att även i fortsättningen ioförändrad omfattning fä utnyttja telefonnummer 90 000? 6 § Kammaren åtskildes .