prot · G509162 · 1981-12-31 00:00:00 — Ägande av lägenheteri form av andelar i huset, genom bostadsrätt eller på annat sätt behöver intealls, såsom man från borgerligt håll oftast förutsätter, vara något villkoreller någon förutsättning för ett verkligt inflytande och bestämmande. Hyresgästernakan och måste få samma möjligheter till självförvaltning som boende i andraupplåtelseformer. Hyreshusens förvaltning kan successivt frikopplas frånägandet och i stället knytas till boendet, brukandet, av lägenheterna.Hyresgästerna är inte sämre skickade att ta ansvar för sina bosfäder än de sombor med bostadsrätt eller de som bor i eget hus. Jag yrkar bifall till vpk-mofionen nr 2507 och till desocialdemokratiska reservationer som fogats vid betänkandet. Övergång från hyresrätt tih bostadsrätt rn. 109SVEN (): Låt mig redan från början konstatera attregeringens förslag i alla principiellt väsentliga delar tillstyrks av en bredmajoritet inom civilutskottet. De mest avvikande ståndpunkterna förs fram avsocialdemokraterna, inte i reservationerna utan som särskilt yttrande. I dettayttrande finns det dock inslag som - i en mindre polemisk språkdräkt - infeborde möta alltför skarpa invändningar. Jag tänker då närmast på betoningen avde allmännyttiga bostadsföretagens syften och värdet av deras utbud avhyresrätfslägenheier. Dessa markeringar från socialdemokraternas sida står intei motsats till den uppfattning som torde ha ett brett stöd i . Om defgörs klart atf förslaget i propositionen inte har som mål att avvecklaallmännyttan, tror jag att vi kan få en fortsatt meningsfull debatt om hur Övergångfrån hyresrätt tih bostadsrätt m. m. ocksåbostadskooperafionen skall ges bättre möjligheter atf spela sin av väldigtmånga erkänt viktiga roll. När def gäller inriktningen på upplåtelseformerskulle säkert mycket vara att vinna, om socialdemokraterna kunde avstå frånbruket - eller snarare missbruket - av odefinierade klichéer och i ställettalade om konkreta fing. Densocialdemokratiska huvudreservationen torde vara reservation 2 om vidgadkommunal förköpsräff. En sådan ordning ställs inte som ett alternativ fillregeringsförslaget. Reservanternas syfte tycks vara aft täcka ägaröver-gångarnamed den kommunala förköpsräffen och lämna åt den föreslagna lagstiftningen atftillämpas i övriga överlåfelsefall. Den principiella motsättningen är klar ochett utflöde ur socialdemokrafins tradifionella misstroende mot de boende självaoch den motsvarande övertron på samhällets möjligheter att veta bättre än deboende själva vad som är bäst för dem. Reservafionenshänvisningar fill tidigare nerröstade reservationer ger också anledning att sesocialdemokraternas ställningstagande lika mycket som en röst för ett steg moten i allmänhet vidgad förköpsräff och därmed ett ökat samhällsinflyfande övermark och bostäder. Detta perspektiv är allmänpohfiskt och inrikfningsmässigtvärt att se klart även när def gäller det begränsade målet aft främjabostadsrättens användning. Reservafion3 om uppföljning av vissa ombildningar har väl knappast något annat syfte änatt markera en misstro mot ombildningen av privat hyresrätt till bostadsrätterutanför HSB:s och ram - en misstro som kanske inte är så allvarligtmenad, eftersom yrkandet i sak inte egentligen betyder någonting praktiskt. Deffår väl ses som ett inlägg för invärtes bruk inom de socialdemokrafiska leden. Enliknande syftning åt det invärtes bruket tycks ligga också i reservationen 5,där socialdemokraterna tydligen är känsliga för en vpk-kritik för att de intelöpt linan ut och även kunnat fridlysa allmännyttan från kooperativa idéer hosde boende. Redan i början av det här anförandet noterade jag att det inteförekommer någon sammansvärjning mot allmännyttan. Jag vill åter betona detta.Det är inte de allmännytfiga företagen i sig som är det politiska målet - de ärredskap för en bostadspolifisk ambition, som vi varit tämligen enigaom. Företagens ansträngningar atf öka boendedemokratin inom hyresrättens ramstår inte i någon principiell motsättning till önskemålet att ge de boendemöjlighet atf övergå till bostadsrätt i de fall där de själva anser atf det ärden önskvärda lösningen. Ireservafion 7 utvecklar utskottets socialdemokrater sina krav på någon typ avreglering av priserna vid överlåtelse av "begagnade" bostadsrätter.Yrkandet i reservationen är väl inte särskilt dramafiskt. Socialdemokraternavill att inte antar förslaget till 11 a § i bostadsräftslagen och därmed gör klart att man inte får ta in stadgebesfämmelser, som ipraktiken innebär en hembudsskyldighet. Följer man regeringsförslagef så kanockså framtida bostadsrätter överlåtas fritt - något som klart ligger i deboendes intresse. hade dock här uppfattningen afthembudsskyldighet skulle kunna skrivas in i stadgarna. Remisskritiken måste emellertidanses väga tungt - särskilt när den tar upp riskerna för en splittring på bostadsrätfsmarknaden.Kluvenheten kommer också till uttryck i HSB:s remissvar, där man hävdar attorganisafionen bör få andel i en värdestegring när bostadsrätterna försäljsefter hembud.Det är värt atf notera atf man där är ute i samma syfte som man iandra sammanhang kritiserar. Den grundläggande frågan är att det ostridigt förekommeröverlåtelsepriser som måste anses vara för höga, eftersom bostadsrätterna inteblir ekonomiskt tillgängliga för en stor del av befolkningen. Detta gällerkanske framför allt i . I de här sammanhangen nämner man dåofta ordet spekulation utan att närmare ange vad def innebär för någonting. Det torde väl också vara obestritt att även om man tilläthembudsklausuler i nya föreningar, skulle det knappast få någon större effektfrån bostadssocial synpunkt på de marknader där priserna redan har etableratsig på en hög nivå. Jag utgår ifrån att inte heller de socialdemokrafiskareservanterna kan tänka sig en ordning där man skulle prisreglera retroaktivtoch sålunda närmast godtyckligt flytta reellt uppfattade värden från en gruppav boende till deras efterträdare. Reservationen 8 gäller ikraftträdandet. Så vitt jagförstår är önskemålet om en framflyttning av ikraftträdandet med ett halvårinte dikterat av de ädla motiv som reservationen ger sken av. Också här är detnärmast fråga om att för "invärtes bruk" konstruera ett rävgryt meden extra utgång som kan användas om valresultatet skulle möjhggöra någrasocialdemokrafiska initiativ av praktisk betydelse på området. Propositionens förslag om i kraftträdande möjligt,dvs. i detta fall , måste anses helt tillfredsställande när defgäller en lagstiftning av den här typen. Vpk:s yrkanden sammanfaller delvis med desocialdemokratiska reservationerna. Den avgörande skillnaden ligger i att vpkinte vill godta den föreslagna förvärvslagen och de ändringar man bedömt varaföljdändringar till denna. Man godtar inte ens lagen i förening med en vidgadkommunal förköpsrätt. Utgångspunkten för resonemangen i motionen och vpk:sslutsats har inte något glasklart logiskt samband. I stället tycks det vara såatt man rent principiellt är motståndare till bostadsrätt och därför villmotarbeta den. En mycket klar majoritet har en annan uppfattning, och därförblir väl voteringarna mest en demonstration. På en punkt har en ufskotfsmajoritet av socialdemokrateroch centerpartister gått emot regeringsförslaget och i princip vidhållit vadkommittén föreslog. Det gäller frågan om den majoritet som skall finnas påbostadsrättsföreningens stämma för ett frivilligt köp av en hyresfastighet.Den huvudregel som vi alla är ense om innebär aft ett sådant stämmobeslut skallbiträdas av så många av medlemmarna att antalet svarar mot minst tvåtredjedelar av antalet av de uthyrda lägenheterna. Poängen i regeln ärsjälvfallet att man skall ha ett starkt stöd för en ombildning och inte kunna medknapp majoritet tvinga sin vilja på en mindre men stark grupp. Föreningensframtid beror ju i sak på atf man får ett brett och akfivt engagemang. Så långtär vi, som sagt, alla ense i utskottet. Övergåtig från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt m. m. Majoriteten,bestående av socialdemokrater och centerpartister, föreslår emellertid ibetänkandet aft den här majoritefsregeln infe skall gälla närbostadsrättsföreningar som är anslutna fill de rikskooperafiva organisationerna,exemplifierat med HSB eller , köper fastigheter frivilligt, dvs. närde inte använder sig av den föreslagna förvärvslagen och inger s. k.intresseanmälan. Finns def en sådan anmälan, förfaller de rikskooperafivaorganisationernas möjligheter att träda in och köpa utan stöd av majoritetsregeln. Motivettill denna ordning är enkelt och klart. Om man, som def sägs i proposifionen,vill främja bostadsrätten, kan man som vi ser det inte sätta uppregler som hindrar de prakfiskt sett mest verksamma förvärven - oftast då detgäller köp av ett stort antal lägenheter, när def kan vara svårt för deenskilda hyresgästerna atf administrera en övergång. Utskottet påpekar dock aftkravet på de boendes inflytande över ombildningsprocessen är tungt vägandeäven här. Utskottethar också ansett atf def knappast finns anledning att anta annat än att denämnda föreningarna, på annat sätt än genom en formell majoritetsregel, kommeratt bevaka att det finns ett "betryggande, manifesterat intresse förombildningen" hos hyresgästerna. Därmed borde eventuella åsiktsskillnaderkunna anses överbryggade. Det här ärendet torde bh min politiska - framför allt bostadspolitiska-epilog här i , dvs. om voteringen går som vi kan förutse. Jag villinte sticka under stol med att jag känner mig mycket till freds med att på dethär sättet ha fått vara med om atf föra bostadsräftstanken vidare inom svenskbostadspolitik. Jagber med detta atf få yrka bifall till vad civilufskoffet har föreslagit ibetänkande 41. Anf.110 (): Jag skall minimera min replik, även om jag är så mycket emot det mestaav vad sagt och vad han har tillvifat oss socialdemokrateratf det borde ta och kräva ett ordentligt meningsutbyte medhonom. NärSven börjar sitt anförande med påståendet attsocialdemokraternas särskilda yttrande ger möjligheter fill en bred anslutningskall jag nöja mig med atf läsa upp ett stycke ur vårt yttrande: "Deallmännyttiga bostadsföretagen har tillskapats för att tjäna ett viktigtbostadssocialt syfte som inte kan frångås. Det finns därför inga skäl för attomvandla dessa företag till bostadsrättsföreningar." står i talarstolen och talarom motsatsen. Litet konsekvens kan man väl kosta på sig i kammaren i , även om klockan är . 111 (vpk): Jag skall också försöka fatta mig kort. Först vill jag bara görakammarens ledamöter uppmärksamma på att sade aft det infe är allmännyttan isig som är def polifiska målet i de här förslagen och när def gäller aft främjaövergången från hyresrätt till bostadsrätt. Nej, men det är allvarligt nog atfallmännyttan finns med i bilden i det här sammanhanget. Även om def inte är deni sig som är det polifiska målet, så finns det ändå där som en målsättning också då def gäller de allmännyttiga bostadsföretagen skall främja en sådanhär övergång. Och vilka delar av de allmännyttiga bostadsföretagensbostadsbestånd def blir behöver vi inte hysa något tvivel om. Det blirnaturligtvis de mest attraktiva delarna. Sedanpåstår att vpk skulle vilja motarbeta bostadsrätten. Vi harså länge bostadskooperafionen funnits i det här landet varit akfivatillskyndare av en utbyggnad av den kooperafiva bostadsrätten. Vi har akfivtdeltagit i det arbetet. Vi har ingalunda varit och vi är inte heller numotståndare till bostadsrätt, men vi vill icke vara med om att främja en ökadövergång till upplåtelse med bostadsrätt för nyproduktionen så länge övrigapartier vägrar att medverka fill aft vi får en effektiv priskonfroll och ettstopp för överlåtelsepriserna på både äldre och nyare bostadsrätter. SvenEric Åkerfeldf har litet för bråttom när han skall dra slutsatser utifrån attvi har yrkat avslag på ombildningslagen och de följdändringar som hör fill. Jag nämnde några av våra förslag. Oavsett hurdet går har vi alltså förslag beträffande hembudsskyldighet, beträffandekontroll av överlåtelsevärden osv. Övergångfrån hyresrätt till bostadsräu m. m. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 8 §Anmäldes och bordlades Motion 1981/82:2572 av LarsWerner m. fl. Förslag tillhälsoskyddslag, m. m. 1981/82:219) 9 §Anmäldes och bordlades Finansutskottefs betänkande 1981/82:41 Vissakommittéfrågor (prop. 1981/82:150) 1981/82:51 Hälso- ochsjukvårdslag, m. m. 1981/82:97) 1981/82:52 Vissföljdlagstiftning till hälso- och sjukvårdslagen m. m. 1981/82:212)1981/82:53 Ändringar i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, m. m. (prop.1981/82:72) 1981/82:28Uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 162 UfbildningsutskoUets betänkanden den /82:36Flexibel skolplanering m.m. (prop. 1981/82:157 och 1981/ 1981/82:38 Samordnad datapohfik(prop. 1981/82:123) (förnyad behand hng) 1981/82:41Reglering av priserna på fisk, m. m. 1981/82:205) 1981/82:29 Samordnad datapolitik (prop.1981/82:123) (förnyad behandling) 10§ Kammaren åtskildes .