prot · G509138 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare blir det säkerligen mer av ekonomiska sanktioner motSydafrika . Det finns tydliga tecken på ökade politiskamotsättningar inom den styrande vita minoriteten i republiken, somANC har inlett vad som väl är början till en ökad sabotage- ochgerillaaktivitet. Ingen väntar sig dock någon snabb förändring. Därför ärdet väsentligt att det svenska biståndet fortsätter och byggs ut på ettsystematiskt sätt - och här hemma är det absolut nödvändigt att vi brännmärkerde moderata försöken att undergräva vår Sydafrikapolitik. har förtfram många skamlösa förslag . Frågan är om inte den kvarts miljardsom de nu vill beröva apartheidmotståndarna är det allra mest skamlösa. Jag är övertygad om att de 1 415 milj. kr.som vi vill anslå till södra är ett beslut, som vi har anledningatt vara stolta över. Om andra västliga industriländer ställde upp med biståndi motsvarande grad skulle problemen i södra lösas mycket snabbare. Detär något av en moralisk plikt för oss att göra vad som står i vår makt för attfå bort de sista resterna av den vita kolonialismen i . Först när det harskett kan det nya krafter odelat inriktas på en fredlig ekonomiskuppbyggnad. 64 HÄDAR () replik: Jag delar uppfattning att våraansträngningar att stödja kampen mot apartheidpolitiken i inte fårförtröttas eller undanskymmas av kriser i andra delar av världen. Situationen iSydafrika är oacceptabel. Som framhöll går också en mycketstor del av det svenska biståndet fill de stater som gränsar till Sydafrika.Det är riktigt att bra att så är fallet. Jag vill erinra om att regeringen nu påbörjat enöversyn av den lag om förbud för svenska företag att investera i somvi har fillbaka. I det sammanhanget finns, förhoppningsvis, godamöjligheter att finna ytterligare vägar att stärka det svenska motståndet motapartheidregimen i . 65 () replik: Av kan man få den uppfattningen att vi från moderat håll hadesärbehandlat södra när det gäller våra besparingar på biståndsbudgeten.Jag vill bara fillrättalägga detta missförstånd och säga att vi i vårabedömningar - och för detta har redogjorts både av och av mig -har följt samma princip och gjort analyser av varje land för sig. Beträffandede länder där besparingarna har varit större har också större reservationervarit innestående av orsaker jag fidigare har redogjort för. 66STURE () replik: säger att intehar behandlat staterna i södra på något annat sätt än när det gällerandra anslag. är möjligt - jag har integjort den jämförelsen - men vad jag pekade på var effekten av den moderatapolitiken gentemot . Man vill minska anslagen till södra med262 milj. kr., och det är pengar vilkas huvudsyfte är att stödja kampen motapartheidregimen i södra . Denmotivering som lämnas i den moderata mofionen är ju att man skall dra ner och isista hand avbryta biståndet till mottagarländer ur kretsen av socialistiskaenpartistater. Här har man alltså gjort en förhandsanvisning av att man intetänker sig några anslag till frontstaterna framöver. Jag tror att det är enpolitik som livligt applåderas i . Internationelltut\'ecklingssamar-bete m. m. Anf.67 () replik: slutsatser får stå för honom själv. Hur orimliga de ärtror jag framgår av hur debatten har förts från vår sida. Anf.68 () replik: Slutsatsen framgår hur tydligt somhelst av den moderata motionen. Det är bara att läsa innantill där, det är baraatt addera de siffror för besparingar på anslagen till södra som finns ide moderata reservationerna, som vi om skall rösta om. Då blirslutsatsen den, att på ett mycket klart sätt har tagit avstånd frånvad som är traditionell svensk politik när det gäller att stödja motståndarna motapartheid i södra . Det är att beklaga, och jag tror att moderatasamlingspartiet gör väldigt klokt i att ändra den här politiken så snabbt sommöjligt. Det är ett markerat avsteg från vad vi har varit eniga om,och det är naturligtvis mycket beklagligt att vårt största borgerliga partiskall gå på tvärs med vår svenska Sydafrikapolitik. 69 (vpk): Behoven av återuppbyggnad i södra är obegränsade.Förstörelsen av skolor, sjukhus och bostäder i de palestinska flyktinglägrenfortgår alltjämt under de återkommande israeliska attackerna. Det är för dagenomöjligt för PLO att göra en kalkyl över vad ett humanitärt bistånd skullekunna användas till och hur mycket som skulle behövas för alla de många objektsom ständigt kommer till och förnyas. Detär mot den bakgrunden man måste läsa utskottsbetänkandets passus om PLO på s.69. Där påpekas att vpk-yrkandet om 10 milj. kr. i särskilt bistånd till denpalestinska befrielseorganisationen avstyrks med hänvisning till detomfattande stöd som huvudsakligen kanaliseras via FN:s hjälpprogram UNRWA. Viaden vägen ger alltså ett bistånd på 55 milj. kr. Mendet är här fråga om ett folks överlevnadsmöjligheter. I stora områden har helaårsskördar av vete och grönsaker förstörts. Jord har gjorts obrukbar. Alltjämtfattas det allra nödvändigaste för invånarna i de palestinska flyktinglägren -livsmedel och medicin. Och angreppen och flygöverfallen fortsätter. In överandra länders territorier anser sig ha rätt att sprida 7 protokoll1981/82:138-139 Internationelh utvecklingssamarbete m. m. död ochförgörelse för att skydda sitt lands s.k. säkerhet. fortsätter ochhårdnar förtrycket av den palestinska befolkningen i de områden som istrid mot alla internationella överenskommelser fortfarande håller ockuperade.Nya ockupationer har lagts till de tidigare, som planenligtannekterar det ena ockuperade området efter det andra. Resultatet är att detpalesfinska folket måste föra en hård kamp för sin existens. I Damour i södra hade PLO byggt en skola för barnsom blev föräldralösa vid az-Zatar 1976. Denna skolaförstördes vid ett israeliskt flyganfall . 18 dödades vidbombningen. Trots pengarna via UNRWA har PLO ingaresurser för att bygga upp skolan i igen. Detta är bara ett exempel. Mendet är ett viktigt och talande exempel. De barn som skall gå i denna skola hadeöverlevt az-Zatar. Trots sina hemska erfarenheter var defyllda av livsglädje och framtidstro. De gick i en skola som hade byggts upp iDamour i . De levde inte i något av ockuperat område. 18 dog närskolan bombades till grus och spillror. Densionistiska terrorismen känner inga gränser för sin verksamhet. Det kan vara på sin plats att i denna debatt fråga varförSveriges utrikesminister inte har fördömt massakern i en moské för ett parveckor sedan. Människor hade samlats för att hålla gudstjänst. Det var ingabeväpnade fiender till staten . Det var människor i en helt fredligsituation, gamla och barn fanns bland dem, de hade samlats fill gudstjänst. 60personer stupade eller skadades när en israelisk militär i uniform verkställdedenna massaker. Men inte ett ord har hörts internationellt från omdenna händelse. Är det återigen rädslan för att stöta sig med som stämmerSveriges utrikesminister till tystnad? Biståndet till PLO kan aldrig bli för stort. Dessutomskulle ett svenskt katastrofbistånd direkt till PLO innebära ett moraliskterkännande åt ett folk som kämpar för sitt liv. Jag yrkar bifall fill vpk-motionen1981/82:530, yrkande 6, om ett bistånd till PLO på 10 milj. kr. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 70ULLA (): Under allmänna motionstiden innevarande årväckte jag tillsammans med några partikamrater en mofion vars syfte var attgenom omfördelning inom ramen för SIDA:s budget möjliggöra en ökning avanslaget fill enskilda organisationer. Det bistånd som SIDA kanaliserar genom de enskildaorganisationerna har alltmer kommit att framstå som en av de mest effektivadelarna av svenskt bistånd. Denna verksamhet är i hög grad inriktad på defattigaste grupperna på landsbygden i de fattigaste länderna. Arbetet bedrivsoftast vid konkreta projekt i liten skala och med hjälp av personal med godkunskap om och stortintresse för landet och uppgiften i fråga. Dessa faktorer har lett till attpåtagliga resultat av biståndsinsatserna har kunnat redovisas tillförhållandevis ringa kostnader. De enskilda organisationer som får bidrag genom dennasektion är de fackliga organisationerna, handikapporganisationerna, humanitäraorganisationer, kooperationen, kvinnoorganisationer. Svensk volontärsamverkanoch missionsorganisationer. För /83 föreslår regeringen att 190 milj.kr. av SIDA:s budget avdelas fill enskilda organisationer. Totalt utgör dettaca av SIDA:s budget. Flera av de nämnda organisationerna anser att det föreslagnabidraget /83 är otillräckligt för att de skall kunna genomföra redanpåbörjade projekt, stödja ett oförändrat antal volontärer och initiera ettrimligt antal nya välbehövliga och välplanerade projekt och på detta sättfortsätta att ta sitt ansvar i samarbete med systerorganisationer imottagarländerna. De flesta svenska missionsorganisafioner har genom (SMRS:s) biståndsnämnd slutit ett ramavtal med SIDA fr. o. /81. är den största mottagaren av biståndunder anslaget för enskilda organisationer. I nämnden ingår 21missionsorganisationer, bl. och Örebromissionen,Pingstmissionens u-landshjälp har på grund av sin storlek ett eget ramavtal. Svenska missionsrådets biståndsnämnd har /83 avSIDA tilldelats en indikativ ram på 50 milj, kr. De flesta av SMR:s projektsträcker sig . Budgeterade utbetalningar och ett oförändrat antalvolontärer kommer att förbruka minst 47 milj. kr. /83, vilket gör attdet inte finns utrymme för nya insatser. Samfidigt har SMR:s medlemsorganisationer,i samarbete med systerkyrkor i , förberett ansökningar med budgetplanerför 1982/83 på omkring 20 milj. kr. De projekt som tas upp i ansökningarna ärmycket väl förberedda. Jag skall inte exemplifiera här, eftersom det har sketti motionen. Anslagen från SIDA till såväl som övriga enskilda organisationer har ökatväsentligt . Det är ett faktum som noteras med glädje och somkan tas som uttryck för uppskattning av det sätt på vilket medlen används. Trots detta är det naturligtvis svårt att, som SMR, ståmed färdiga projekt -med personal och med stor erfarenhet av att med mycketringa medel göra en vikfig insats - men utan tillräckliga anslag. Utskottet har i enighet talat om vikten av de enskildaorganisationernas insatser i u-världen och ställt sig bakom regeringens förslagom 190 milj. kr. till enskilda organisafioner. Centerledamöterna har till betänkandet fogat ett särskiltyttrande, med innebörden att regeringen till synnerligen angelägna ochvälmotiverade ansökningar från de enskilda organisationerna kan ta i anspråkytterligare medel. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Liknande uttalanden har förekommit vid flera tidigaretillfällen. Jag förutsätter att såväl dessa uttalanden som det nu föreliggandesärskilda yttrandet har varit och är realistiska och att en förnyad,välmotiverad ansökan från de enskilda organisationerna kan ge resultat. Mot ett enigt utskott har jag inget yrkande.Men jag har velat fästa uppmärksamheten på de stora insatser som och övriga enskilda organisationer med i sammanhanget små medelåstadkommer i flera . 71MAJ-LIS LOOW (s): Jag berdig därför åter besinna det är endubbel börda att varafattig och dessutom kvinna. Ungefär så lyder texten i en latinamerikansk kvinnosång. Det sägs ofta, och det är också något som vi alla härtorde vara överens om, att vårt bistånd i första hand skall nå "defattigaste bland de fattiga" eller skall tillgodose "världens mestangelägna behov". Vill man nå därhän med biståndet måste det vara en ständigsträvan att nå kvinnorna, som utgör halva världen och är, som man försökeruttrycka i sången, "de fattigaste bland de fattiga". Dessutom vet viatt alla insatser vi gör för kvinnor också når barnen, som är de allra svagastemen också är varje lands resurs för framtiden. De svenska insatserna riktade speciellt fill kvinnor inombiståndet började med ett speciellt utbildningsprojekt förafrikanska kvinnor. har förvisso mycket hänt. Det mest påtagligaresultatet har varit ökade anslag till s. k. särskilda program, med projektinriktade speciellt eller enbart mot kvinnor. Dessutom har vi ikvinnoorganisationerna fått möjlighet att söka biståndspengar för egnautvecklingsprojekt i samarbete med u-landskvinnorna. Jag har verkligen på närahåll kunnat se vad det har betytt, genom de projekt som vi i har kunna genomföra bland kvinnorna i Mogambique, ochMellanamerika. Jag vill inte förringa värdet av insatser för kvinnornavare sig via FN-organen, inom särskilda program eller genom särskildaorganisationer. Men vi måste ha klart för oss att de trots allt är en mycketliten del av det totala biståndsanslaget. I utrikesutskottets betänkande hardetta anslag beräknats till 15-20 miljoner. Det skall ses mot den totalasiffran för biståndet, som uppgår till drygt 6 miljarder. I likhet med vad andra representanter för mitt parti harhävdat här vill jag hoppas att vi även för framtiden skall ha detlandprogrammerade biståndet som den stora grundstenen i svenskt bistånd. Men dåmåste vi också se till att inriktningen på det biståndssamarbetet utformas såatt kvinnorna gynnas. De i och för sig viktiga insatserna inom särskildaprogram får inte tas till intäkt för att bortse från kvinnorna i landprogrammen. kvinnoinsatserminskar inte behovet av kvinnoaspekter i det ordinarie biståndet. Jag har därför tillsammans med några andrasocialdemokratiska kvinnor till årets riksdag aktualiserat mera konkretainsatser för att förbättra kvinnobiståndet inom framför allt landramarna. Jagvill inte påstå att detta inte har uppmärksammats av ,regeringen och SIDA. Jag har med hjälp av upplysningstjänsten gått tillbaka ochtittat igenom vad som har sagts om kvinnor och bistånd här iriksdagen. Det har funnits flera motioner, som också riktigt påpekade, i samma anda som den motion jag väckt . Det har iden här kammaren och i olika betänkanden sagts och skrivits mycket vackra ochkloka ord om vikten av att biståndet når kvinnorna. Men alla motioner haravslagits eller besvarats med att det redan finns sådana principer ochmålsättningar fastslagna. Kvar står det faktum att vi tid efter annan får bevis föratt biståndet inte bara går kvinnorna förbi, utan att det t. o. m. i vissa fallkan bidra till en utveckling som ger kvinnorna en försämrad situation. Vi fårse ett TV-program, där en kvinna i fortfarande ägnar den stora delen avsin arbetsdag till att bära sitt vatten till hushållet - en tung börda ochlånga avstånd - inom synhåll för en bevattningsanläggning för jordbruket somhar bekostats av svenska biståndsmedel. Vi kan läsa i en tidningsartikel om hurflickornas skolgång har minskat därför att deras arbetskraft behövts ijordbruket i takt med att ett jordbruksprojekt i blivit framgångsrikt. Tiden medger inte fler exempel, men de här två är viktiga.Landsbygdsutveckling och bevattningsprojekt dras ju gärna fram som exempel påbiståndsinsatser som anses gynna alla - även kvinnorna. Men inte ens där skerdet alltså automatiskt. För oss politiker som sysslar med internationella frågoroch biståndspolitiken är det svårt att försvara sådana här exempel som då ochdå kan redovisas i massmedia, inte minst inför kvinnorna här i . Som visäger i motionen: Kvinnorna står för halva biståndsviljan. Om vi inte kan visaatt vi verkligen har en ambition att integrera u-landskvinnorna i biståndet,kan den viljan lätt svikta. Var finns då förklaringen till att kvinnorna fortfarandeintar en så undanskymd plats i det svenska biståndet trots alla vällovligaambitioner? Ja, jag tror inte att det är någon medveten nonchalans frånnågondera parten i vår dialog med mottagarländerna, men det är en dialog somoftast förs mellan män. Det är snarare en allvarlig men kanske förklarlig bristpå insikt om och förståelse för kvinnans situation och behov. När man talar med u-landskvinnorna, förstår man huroändligt små möjligheter de har att påverka sitt eget lands önskemål ominriktning på biståndet. För del skulle det kunna betyda oerhörtmycket med fler kvinnor både i det direkta biståndsarbetet och somadministratörer av biståndet. Båda de sakerna går säkert att förändra,men innan vi kommer så långt är det andra insatser som måste göras. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. "Det hjälper inte att vi har fina målsättningar ochatt vi då och då hör att kvinnobiståndet inte är tillfredsställande. Det sviderinte i skinnet. Det behövs ett ständigt vakande öga", sade enbiståndsarbetare åt mig. Det är ett sådant "vakande öga" som vi velatåstadkomma genom att i motionen föreslå en beredning för kvinnobistånd med etteget sekretariat inom SIDA. Jag tror det skulle finnas många arbetsuppgifter fören sådan beredning, och vi har exemplifierat i motionen. Man skulle kunna tittapå rekrytering och utbildning av kvinnliga biståndsarbetare, utformningen avprojekten, utvärdering, föreslå nya projekt osv. har inte utskottet velat gå med på en beredning utanföredrar att kalla det samråd och syftar därmed på att SIDA skulle kunna hastor nytta av de kunskaper och den kompetens som finns i organisationer ochinstitutioner vad gäller kvinnors roll i samhällsutvecklingen. Jag kan instämma i påpekande att det ärviktigt att ta till vara de kunskaper som finns inom kvinnoorganisationerna.Jag vill också passa på att säga att jag är glad att ytterligarevelat markera den enighet som vi har haft i utskottet genom sitt positivaanförande här i kammaren. Ja, samråd eller beredning, det är inte så viktigt vad vikallar den här åtgärden. Det blir nu upp till regeringen och SIDA att diskuterahur man skall göra ett sådant samråd effektivt, så att motionens syfteverkligen kan uppnås. Det är viktigt att det inte bara blir pro forma utan attdet verkligen leder till inflytande och insyn. Låt mig till slut uttrycka min storatillfredsställelse med den behandling som vår mofion fått. Det faktum, attutskottet ägnar ett stort avsnitt av betänkandet till resonemang kringkvinnobiståndet och att slutsatsen blivit ett tillkännagivande till regeringeni motionens syfte, vill jag se som uttryck för att det finns en verklig insiktom att ytterligare konkreta ansträngningar måste göras för att leva upp tillmål som tidigare fastslagits i den här kammaren, för att kvinnorna skallintegreras i biståndet. Överläggningen var härmed avslutad. Den förestående voteringen kan komma att ta ungefär tvåtimmar. Jag kommer därför att hemställa att kammaren avbryterärendebehandlingen för att återuppta denna efter sedvanhg middagsrast. Kammarengodkände vad utskottet anfört. Mom. 1(tennavtalet) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 152 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2(fördelningen mellan multilaterala och bilaterala ändamål) Nr 138 Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmofion 936 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3(IFC) Utskottets hemställan bifölls med153 röster mot 152 för reservation 2 av m. fl. Mom. 4(bidraget till ) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 936 av Lärs m, fl, i motsvarande del. Mom. 5 (bidraget till Afrikanska utvecklingsfonden) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 936 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklarnation. Mom. 8 (bidrag till internationella biståndsprogram) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 avAllan m. fl. med 72 röster mot 15 för motion 936 av m.fl. i motsvarande del. 218 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 233röster mot 66 för reservation 4 av m. fl. 6 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 5(avbrytande av bistånd m. Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 66 förreservation 5 av m. fl. Mom. 6 (observatörskap i IGGI) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmofion 301 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 (bistånd på miljö- och energiområdet) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 149 förreservation 6 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 8 (återflöde och bundet bistånd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 7 avAllan m. fl. med 77 röster mot 17 för mofion 936 av m.fl. i motsvarande del. 210 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 239röster mot 66 för reservation 7 av m. fl. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Mom. 12() I en förberedande votering biträddes reservation 8 av AllanHernelius m. fl. med 66 röster mot 16 för motion 936 av m.fl. imotsvarande del. 222 ledamöter avstod från att rösta. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 9 avTorsten m. fl. med87röster mot 66 för reservation 8 av AllanHernelius m. fl. 151 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 9 av TorstenBengtson m.fl. med 153 röster mot 152 för utskottets hemställan. Mom. 13 () I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 20 avAllan m. fl. i motsvarande del med 70 röster mot 15 för motion 936av m. fl. i motsvarande del. 217 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 239röster mot 66 för reservation 20 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 15 () I en förberedande votering biträddes reservation 11 avAllan m. fl. med 66 röster mot 15 för motion 936 av m.fl. i motsvarande del och motion 1251 av m. fl. 223 ledamöteravstod från att rösta. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 10 avTorsten m. fl. med 86 röster mot 67 för reservation 11 av AllanHernelius m. fl. 151 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 10 av TorstenBengtson m. fl. med 153 röster mot 152 för utskottets hemställan. Mom. 16 () Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 66 förreservation 20 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 17 () I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 18 avAllan m. fl. med 72 röster mot 15 för motion 936 av m.fl. i motsvarande del. 216 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 238röster mot 66 för reservation 18 av m. fl. Mom. 18 () Utskottets hemställan bifölls med239 röster mot 65 för reservation 20 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 19() I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 20 avAllan m. fl. i motsvarande del med 67 röster mot 16 för motion 936av m.fl. i motsvarande del. 222 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 238röster mot 66 för , . reservation20 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod c ino' Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Mom. 20 () Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 934 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 21 () Reservation 20 av m. fl. i motsvarandedel, som ställdes mot motion 936 av m. fl. i motsvarande del,antogs till kontraproposition. Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 66 förreservation 20 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 22 (Mogambique) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 13 avTorsten m.fl. med 89 röster mot 67 för reservation 12 av AllanHernelius m. fl. 146 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 13 av TorstenBengtson m. fl. med 153 röster mot 152 för utskottets hemställan. Mom. 23 () I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 15 avTorsten m. fl. med 86 röster mot 67 för reservation 14 av AllanHernelius m. fl. 151 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 15 av TorstenBengtson m. fl. med 153 röster mot 152 för utskottets hemställan. Mom. 24 () Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 936 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 26 () Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 936 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 27 () Utskottets hemställan bifölls med239 röster mot 66 för reservation 19 av m. fl. Mom. 28() I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 17 avTorsten m. fl. med 91 röster mot 66 för reservation 16 av AllanHernelius m. fl. i motsvarande del. 144 ledamöter avstod från att rösta. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. I huvudvoteringen bifölls reservation 17 av TorstenBengtson m. fl.