prot · G50958 · 1981-12-31 00:00:00 — Av särskilt intresse är ettprojekt som syftar till att ge information om kvinnoforskning till grundskolanslärare via studiedagar. Vidare skall man i starta en granskning avuniversitetets kurslitteratur ur jämställdhetssynpunkt. Arbetet skall utföras isamarbete med i Forums regi. har flera kvinno- ochjämställdhetsarbeten på gång. Inom kvinnohistoriska seminariet arbetar redanetablerade kvinnohistoriska forskare. Från rapporteras flera intressantaforskningsprojekt, exempelvis i ämnet pedagogik om kvinnor ochvuxenutbildning, från tekniska högskolan om kvinnor i tekniken och frånmedicinska institutionen om bl. a. effekter på fosterdiagnostik. Jag vill med denna snabbinventering framhålla att det ärkvinnoperspektivet som ställs i centrum. Det är ju det gemensamma och centralaför jämställdhets- och kvinnoforskning. Det är viktigt att peka på att dettainte kommit fram i den av män dominerade forskningen. Mansdominanseninom forskningen har också haft rent vetenskapliga konsekvenser. Främst märksdetta i problemformulering och vid val av forskningsområden. Kvinnornashistoria, arbetssituation, kultur, språk och identitetsutveckling hör till deförsummade områdena inom forskningen. En ökad satsning på kvinnoforskningbehövs för att vi bättre skall kunna förstå våra villkor . för att viskall kunna korrigera en mansdominerad teoribildning på vissa områden och föratt vi skall kunna ta fram mönster och identifikationsobjekt. När det gäller de medel som anvisats för uppbyggnad avbasorganisationen för jämställdhetsforskning vid universiteten har man noteratdet tråkiga i att det i vissa fall saknas vilja hos rektorsämbetena atttillmötesgå Forum för kvinnliga forskare med basresurser, t. ex. lokaler ochinredninij. vilja frågaom utbildningsministern aktivt vill medverka till att gå kvinnliga forskaretill mötes när det gäller de här anslagen. De medel som anvisas disponeras av de lokalahögskolorna och universiteten inom de ramar som har angivits. När det stårjämställdhetsforskning innebär det naturligtvis inte bara dessa fora förkvinnliga forskare utan kan också gälla andra jämställdhetsprojekt, mensjälvfallet utgår jag från att universiteten anvisar medel till projekt somligger inom ramen för jämställdhetsforskning. Om viss översyn av de etiska reg-lenta för lokalradion 17 (): Det skulle vara bra att få veta alldelessäkert att utbildningsministern aktivt vill medverka till att vid resp.universitet - kanske genom att litet stöta på rektorsämbetena - just hjälpaForum för kvinnliga forskare till lokaler och inredning av dessa. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:178 om viss översyn av de etiskareglerna för lokalradion har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för en översyn av de etiska regler som gäller för lokalradionsärskilt i vad avser könsdiskriminerande inslag i programmen. Frågan föranleds av ett inslag i programmet som sändes i lokalradion över medrepris . Det är inte min uppgift att yttra mig om enskilda programi radio och TV. Det ankommer på radionämnden att pröva om brott har förekommitmot gällande bestämmelser. Jag vill däremot hänvisa till att radiolagen, 6 §, bl. bestämmelsen att programföretag skall hävda" principen om alla människorslika värde och den enskilda människans frihet och värdighet". Ispecialmotiveringen till denna bestämmelse (radioproposition) angerjag att den också avser hävdandet av jämställdhet mellan män och kvinnor. Jag vill också fästa uppmärksamheten på att avtalet mellanregeringen och innehåller en tydlig föreskriftom att den enskildes privatliv skall respekteras i programverksamheten, om inteett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. Dessa uttalanden, som har ställt sig bakom, ochföreskriften i avtalet är enligt min uppfattning fullt tillräckliga för attgarantera att könsdiskriminerande inslag, eller inslag som träder den enskildesrätt till Om viss översyn av de etiska reglerna för lokalradion respektför sitt privatliv för när, inte skall behöva förekomma i programverksamheten.Jag finner inte någon översyn av gällande bestämmelser erforderlig. 19 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Bakgrunden till min fråga är de grova anspelningar somförekom i lokalradioprogrammet den 28 oktober 1981.Enskilda namngivna människor vid en i utsattesför hämningslöst kränkande påhopp. I det aktuella programmet förekom könsdiskriminerandeinslag på ett uppenbart sätt. En bred allmän opinion inkl. berördafackföreningar har uttryckt sin avsky inför detta s. k. satirprogram. Utbildningsministern har klarlagt att nuvarande reglerinte tillåter könsdiskriminerande inslag. Jag ser därför med tillförsikt frammot kommande utslag från radionämnden, dit programmet är anmält. Programmet ärnu även anmält till allmänt åtal. Jag är införstådd med att utbildningsministern inte kanyttra sig om enskilda program i radio och TV. Men är det ändå inte oroande attövertramp av den här arten sker alltför ofta? I fråga om det här nämndaprogrammet gäller det en programredaktör som tycker att det är stimulerande medrutinmässiga anmälningar till radionämnden. Enligt redaktörens egen uppgift iAftonbladet närmar sig antalet till radionämnden anmälda program siffran 100. Mina frågor blir: Är övertrampen oroande? Är det rimligtatt det inte blir några som helst konsekvenser för en vid flertalet tillfällenav radionämnden prickad programansvarig? Låt mig först än en gång klargöra att jaginte har någon anledning att diskutera enskilda program eller programinslag. I den mån övertramp förekommer beror det enligt min meninginte på att föreskrifterna för programverksamheten skulle vara bristfälliga.Uppmärksamheten måste snarare riktas på den praxis som småningom harutvecklats inom programföretagen när det gäller tillämpningen av gällandebestämmelser. Jag har ingen grund för att påstå att de ansvariga inomprogramföretagen skulle brista i uppmärksamhet på det problem som härföreligger. Jag uppmärksammade t. ex. att programdirektören vid SverigesRiksradio svarade på en fråga i personaltidningen just rörde spänningen mellan gällande lagar och föreskrifter och enskildaproducenters personliga uppfattningar om hur programverksamheten skallutformas. Programdirektören uttalade därvid bl. a. följande:"De som arbetar inom Riksradion har i och med anställningen åtagit sig atttillämpa bestämmelser- na i Radiolagen och avtalet med staten om hurprogramverksamheten skall utövas. Är man inte beredd att följa bestämmelserna utan i ställetväljer att nonchalera dem och även förakta radionämndens utslag anser jag bör ompröva sin anställning som radioreporter." Han sammanfattar Riksradios syn på de anställdasförhållande till lag och avtal så här; "Den som inte vill eller inte ansersig kunna följa de lagar och avtal som styr programverksamheten skall hellerinte ha rätt att göra program." Jag delar den uppfattningen. Men det är inomprogramföretagen man har att dra de praktiska slutsatserna när det gäller brottmot gällande lag och avtal. Om statsbidrag till viss studiecirkelverksamhet 21 (): Jag tackar utbildningsministern för dettauttryckliga klarläggande av hur man bör tolka de regler som finns. Jag tyckersjälv att det är ganska klart hur gällande regler skall tolkas. Jag hoppas attde ansvariga inom programverksamheten också drar slutsatserna av dem. Överläggningen var härmed avslutad. 8§Svar på frågorna 1981/82:181 och 185 om statsbidrag till vissstudiecirkelverksamhet har frågat mig om jag villmedverka till att gränsdragningen mellan statsbidragsberättigad och ickestatsbidragsberätfi-gad studiecirkelverksamhet mjukas upp. har frågat mig om jag vill medverka tillatt det nya statsbidraget till folkbildningen inte förhindrar studiecirklar idans. Jagbesvarar de båda frågorna i ett sammanhang. I den folkbildningsproposition som förra vårentog ställning till (1980/81:127) behandlas frågan om gränsdragningen mellansådan cirkelverksamhet som skall kunna få statsbidrag och sådan som inte skallkunna få det. Jag framhöll i det sammanhanget att denna fråga måsteföljas och prövas i en fortlöpande diskussion mellan tillsynsmyndigheten, dvs.skolöverstyrelsen (SÖ), och studieförbunden allteftersom verksamhetenutvecklas. I anledning av fråga om jag vill medverkatill att studiecirklar i dans också fortsättningsvis skall kunna bedrivas med statsbidrag- jag utgår från att det är det frågan gäller - vill jag anföra följande. Jag har mig bekant att SÖ haft specielluppmärksamhet riktad på dans som studiecirkelämne. Särskilda avgränsningar hari samråd med studieförbunden gjorts för att skapa garantier för attcirkelverksamhe- Om statsbidrag till viss studiecirkelverksamhet ten idetta ämne skall svara mot de allmänna krav som ställs för att statsbidragskall kunna utgå. Jag finner dessa insatser mycket positiva och ser dem somexempel på det samarbete mellan tillsynsmyndigheten och studieförbunden somfortlöpande behövs. Jag har förstått att det är kvarstående svårigheter sommotiverat att man inom SÖ nu vill pröva att ställa dansen utanför de ämnen somkan studeras i cirkel med statsbidrag. Ambitionen att i samarbete mellan SÖ ochstudieförbunden åstadkomma en tydlig gränsdragning ligger helt i linje med denfördelning av ansvar och uppgifter som gjordes i propositionen. Jag vill dock fästa uppmärksamheten på vad som också sadesi det sammanhanget; I olika sammanhang har ifrågasatts om studier i vissaenskilda ämnen bör kunna berättiga till statsbidrag. Enligt min mening ankommerdet inte på regering och riksdag att i detalj reglera vilka ämnen som kangodkännas för statsbidrag. Bedömningen om en studiecirkel skall berättiga tillstatsbidrag måste göras utifrån syftet med studierna och förutsättningarna atti det enskilda fallet i rimlig utsträckning uppnå detta syfte. Tanken bakom detta uttalande i propositionen var att detbeträffande varje ämne som kommer i fråga för cirkelstudier med statsbidrag börvara möjligt att göra sådana avgränsningar att de grundläggande kraven förstatsbidrag uppfylls. SÖ och studieförbunden har tydligen när det gäller dansenkommit till ett annat resultat. Några föreskrifter som skulle innebära att statsbidraginte kan utgå till studiecirklar i konst och konsthantverk har enligt vad jagerfarit inte utfärdats av SÖ. Med hänsyn till att så har fattat besluti dessa frågor är jag inte beredd att medverka till några förändringar avgällande regler. 23GÖREL (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Som jag sade i min fråga anser jag att studieförbundensrika utbud av kurser inom konst- och kulturområdet stimulerat många människoratt utveckla det intresset vidare. Jag har inom min bekantskapskrets någraexempel på kursdeltagare som från en enkel början genom kurs i studieförbund ikonstämnen och gamla tillverkningsmetoder avancerat, i några fall till duktigautövande konstnärer och i något fall genom allt djupare studier till egen,kvalificerad forskning inom ämnet. Statsbidraget gör att kurserna kan hållas på enavgiftsmässigt vettig nivå. Det gör det således möjligt för många människor attdelta. Att många människor ges denna möjlighet är enligt min mening kriterietpå folkbildningsverksamhet i djupaste mening. Ur dessa grupper rekryterasockså ibland eliten, konstutövarna och forskarna. Och i varje fall är detta dengrupp som framför allt utgör publik, en förutsättning för eliten. På samma sättsom vi i idrottssammanhang behöver en breddidrott, varifrån såväl vissaelitämnen som alla de som rent allmänt intresserar sig för idrott rekryteras. behövsstimulans av intresset hos den grupp som "lär sig" konst av skildaslag. Vad beträffar danskurserna kan det ju om dem påstås attdet är fråga om motion och ingenting annat, men riktigt så enkelt är det inte.Dans ger motion, men det kan också vara fråga om ett djupt intresse av det slagsom jag tidigare nämnt. Kurser i olika dansformer har intresserat olikagrupper. Så är fallet beträffande exempelvis folklig dans, historiska danser,internationell folklig dans, klassisk balett osv. Motion och dans ger dessutomglädje samt fysiskt och psykiskt välbefinnande. Ett brett dansintresse blandsåväl ungdomar som vuxna, alltså bland dem som efterfrågar de aktuellastudieförbundskurserna, smittar också av sig t. ex. på barnen. Och för barn ärdans och rörelselekar en nödvändighet. Det armin bestämda uppfattning, ochdärvidlag har jag stöd av en rad forskare. är terapi för barn och bidrarpositivt till barns såväl fysiska som intellektuella utveckling. Här finns alltså ett samband mellan det intresse somstimuleras genom studieförbundens kurser och det fördjupade intresse och dekunskaper som utvecklas av ett fåtal, men å andra sidan finns det också sambandmed det intresse som kan och bör leda till att våra barn får den glädje ochstimulans de har rätt till. SÖ:s gränsdragning mellan statsbidragsberättigade och ickestatsbidrags-berättigade kurser inom det estetiska området tycks mig såledesganska orättvis. Av statsrådets svar framgår att statsrådet inte kännertill att SÖ har utfärdat föreskrifter som innebär att statsbidrag inte kan utgåför studiecirklar i konst och konsthantverk. Jag har i min hand SÖ-FS1981:138, där det står: "Cirklar i konst, slöjd och konsthantverk somuteslutande har till ändamål att ge kunskaper för framställning av produkterkan inte få statsbidrag." Jag skulle gärna vilja ha statsrådetskommentar till den här föreskriften från SÖ. Om statsbidrag till viss studiecirkelverksamhet 24YLVA (): Jag får tacka utbildningsministern för svaret. För det första vill jag fästa uppmärksamheten på vadutbildningsministern uttalade om vikten av att ett samarbete mellanstudieförbunden och tillsynsmyndigheten fortlöpande pågår. Det är självfalletså att cirkelverksamheten för varje ämne skall stämma överens med de allmännakrav som ställs för att statsbidrag skall kunna utgå, och det är positivt gemensamt finner en framkomlig väg att definiera innehållet. För det andra underströk statsrådet vad som uttalades ifolkbildningspropositionen om bedömningen av i vilka fall en studiecirkelskall berättiga till statsbidrag. Tanken bakom detta var alltså att det förvarje ämne bör vara möjligt att göra sådana avgränsningar att de grundläggandekraven för statsbidrag uppfylls. Det anser jag vara den springande punkten närdet gäller dels att säkerställa mångfalden av studieförbundens estetiska utbud. Om statsbidrag till viss studiecirkelverksamhet dels också att säkerställa olika människors tillgång tillstudiecirklar på lika villkor. utvecklade detta en hel del. Jag har också den uppgiften att man i vissa fall skallkunna studera konst och konsthantverk med statsbidrag. Då uppkommer detförhållandet att den som föredrar att t. ex. studera vårt kulturella arv närdet gäller konst och konsthantverk kan göra det i cirklar med statsbidrag, menden som vill studera vårt kulturella arv när det gäller t. ex. folkdans ochhistoriska danser kan inte göra det. Man frågar sig då: Var finns logiken ochvar finns rättvisan? Utbildningsministern säger sig inte vara beredd attmedverka till några förändringar när det gäller principerna för gränsdragningmellan statsbidragsberättigad och icke statsbidragsberättigad studiecirkelverksamhet.Med hänsyn till vad som sades i propositionen menar jag inte heller att detbehövs, men jag ifrågasätter om SÖ;s beslut verkligen följer tankarna ipropositionen. Jag vill därför fråga om utbildningsministern är bereddatt medverka till att antingen undanröja SÖ:s beslut, som ju gäller budgetåret1982/83, eller till att det efter 1982/83 skall finnas möjligheter att medstatsbidrag anordna studiecirklar också i dans. Till vill jag säga att när detgäller konst och konsthantverk finns det inget generellt förbud. Däremot finnsdet en gränsdragning mot cirklar som bara sysslar med tillverkning, och det ären gammal avgränsning som det gäller. frågar om jag vill medverka till att SÖ:sbeslut när det gäller statsbidrag till dans för /83 omprövaseller medverka till att möjligheten att få statsbidrag till cirkelverksamhetvid dans återinförs efter det budgetår det fattade beslutet gäller. Jag konstaterar att beslut hartillkommit på rekommen-dafion av gränsdragningsnämnden, det speciella organ medföreträdare för studieförbunden och SÖ som har att behandla just sådana härfrågor. Beslutet är alltså tillkommet i den ordning som förutsättsi folkbildnings-proposifionen och i riksdagsbeslutet. Jag har inte för avsiktatt träda SÖ i ämbetet och undanröja dess beslut. Den verksamhet på dansens område som från i årinte kan bedrivas med stöd av bidraget till studiecirkelverksamheten kandäremot fortfarande - utan hinder av det beslut SÖ fattat - bedrivas inom ramenför vad som kallas kulturverksamhet i folkbildningen och till vilkenverksamhet särskilt statsbidrag utgår. Jag uppfattar inte SÖ:s beslut som uttryck för någonönskan att nedvärdera dansen som kulturyttring. Däremot har svårigheternatydligen varit stora att åstadkomma en tillfredsställande gränsdragning mellansådan verksamhet som lämpligen kan bedrivas i studiecirkelform och sådan sominte fyller kraven i det avseendet. Jag utgårfrån att man under det här året får goda erfarenheter av hur det praktisktfungerar när man organiserar dansen inom kulturverksamheten och utnyttjar debidragsmöjligheter som därvid står till buds. 26 (): Det är glädjande att höra attutbildningsministern ändå är positiv till att man under det kommande åretförsöker finna lösningar som gör det möjligt att studera också dans istudiecirkelform. Jag tycker att det bör finnas en möjlighet att främjaockså den estetiska verksamheten inom studiecirkelns form, just därför att detger olika grupper tillgång till cirklar. Som det nu är, blir det storaskillnader mellan dem som vill ägna sig åt konst eller konsthantverk och demsom vill studera dans. Jag skulle också vilja anföra ett citat urfolkbildningspropositionen, ett annat än det som utbildningsministern androg isitt svar. Där står nämligen också: "Den estetiska verksamheten är - rättbedriven - en viktig del av det fria och frivilliga folkbildningsarbetet och tillgång i arbetet med att förverkliga samhällets kulturpolitiskamål." Jag menar att i den delen skall också dans kunna räknas in ifortsättningen. åtgärder mot viss politisk studiecirkelverksamhet 27 (): Jag förstår utomordentligt väl att man kanbehöva avgränsa statsbidragsberättigad och icke statsbidragsberättigadkursverksamhet bättre än som har skett. De kurser som jag har nämnttycker jag dock borde räknas till de statsbidragsberättigade, eftersom deonekligen- och den uppfattningen tror jag också utbildningsministern har - harså stor betydelse för stora grupper och har ett så starkt samband med kulturellverksamhet på annan nivå. Jag har en känsla av att det brister litet grand isamråds- och informationsverksamheten mellan ochstudieförbunden, och jag har en förhoppning att det på den punkten skall blibättre. Överläggningenvar härmed avslutad. 9§ Svarpå fråga 1981/82:144 och interpellation 1981/82:98 om åtgärder mot viss politiskstudiecirkelverksamhet har frågat mig om jag ärvillig att medverka till att anställda inte skall ha rätt att under arbetstiddelta i studiecirklar med uttalad partipolitisk inriktning och därmed uppbäratimstudiestöd. har frågat mig om jag vill medverka tillatt vuxenstudiestödet inte utnyttjas för att genom studier på arbetstid görasocialdemokratiska medlemmar rustade för att delta i valarbetet inför valet . Frågan om rätten att under arbetstid delta i utbildningfaller inom arbetsmarknadsministerns ansvarsområde. Jag inskränker mig därförtill att ta upp frågan om rätt till timstudiestöd. Om åtgärder mol viss politisk studiecirkelverksamhet Rätten till timstudiestöd regleras i studiestödslagen(1973:349) och studiestödsförordningen (1973:418). I studiestödslagen stadgasatt timstudiestöd kan utgå till studerande som deltar i utbildning av det slagsom regeringen eller den myndighet som regeringen utser bestämmer. I studiestödsförordningen sägs att timstudiestöd kan utgåtill studerande som deltar i sådana studiecirklar som avses i 11-18 §§ iförordningen (1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m. m. Närmarebestämmelser om vilka studiecirklar som ger rätt till timstudiestöd skallmeddelas av () efter samråd med centralastudiestödsnämnden. Till ledning för SÖ när det gäller att fastställa vilkastudiecirklar som berättigar till timstudiestöd finns mina uttalanden ifolkbildningspropositionen (1980/81:127). Jag uttalade där att timstudiestöd,sedan nya statsbidragsbestämmelser för studiecirklar införts, skall utgå tilli princip samma typ av cirklar som tidigare, dvs. till språkcirklar,samhällsinriktade cirklar, fackliga cirklar och cirklar som vänder sig tillhandikappade. Med ledning av gällande bestämmelser och de föreskriftersom SÖ har utfärdat fattar vuxenutbildningsnämnderna i länen beslut omtimstudiestöd. Det ankommer på centrala att utöva tillsynenöver vuxenutbildningsnämnderna. När det gäller att bestämma vilka studiecirklar somberättigar till timstudiestöd är det således SÖ som har det direkta ansvaret. Jagutgår från att SÖ utfärdar de föreskrifter som behövs och också följertillämpningen. I den mån ytterligare klarlägganden från regeringens sida skulleanses erforderiiga, förutsätter jag att SÖ anmäler ett sådant behov. 29MARGARETA (): Jag får tacka utbildningsministern för svaretpå min fråga. Men jag är något förvånad över att svaret har dröjt till den 13januari när jag ställde min fråga till utbildningsministern redan den 26november. Svaret som utbildningsministern ger är undanglidande i vadgäller ansvaret för timstudiestödet. Utbildningsministern hänvisar till att SÖhar att bestämma vilka cirklar som berättigar till timstudiestöd. Men det ärändock utbildningsministern som bär det yttersta ansvaret förutbildningsfrågorna och stödet till dessa. Det visar ocksåutbildningsministerns uttalande i proposition 1980/81:127, där det anges vilkacirklar som skall erhålla timstudiestöd: språkcirklar, samhällsinriktade cirklar,fackliga cirklar och cirklar som vänder sig till handikappade. Att desamhällsinriktade cirklarna även skulle omfatta partipolitik är svårt attförstå för andra än socialdemokrater och utbildningsministern. Enligt de uppgifter jag fått är det en något egendomligbeslutsordning i dessa ärenden. Efter det att utbildningsministern avgjortvilka studiecirklar som berättigar till timstudiestöd utfärdar SÖ efter samrådmed centrala närmare bestämmelser om timstudiestödet.Därefter skall vuxenutbildningsnämnderna i länet bevilja stöd. Men det slutligaoch avgörande beslutet ligger hos studieförbunden själva, som avgör omstudiecirkeln är samhällsinriktad eller ej. Anser då studieförbunden att det är ensamhällsinriktad studiecirkel så utgår ett tilläggsbidrag, och därmed ärdeltagarna automatiskt berättigade till timstudiestöd. Har utbildningsministern möjligen tänkt på vad som kanhända om alla studieförbund skulle starta liknande studiecirklar inför ett val?Eller anser utbildningsministern att detta endast är en företeelse hos ABF ochatt socialdemokraterna behöver en extra dusör inför valet? Jag förutsätter ätten medlem av regeringen, om änutbildningsminister, är medveten om den ekonomiska situation som landetbefinner sig i och under vilka förhållanden svensk industri arbetar. Vid enjämförelse med de 15 viktigaste industriländerna inom visar det sig attSverige har en betydligt lägre produktivitet än de övriga länderna. Man blirbetänksam och frågar sig om vi någonsin skall kunna hävda oss gentemot vårakonkurrentländer och därmed förbättra landets ekonomi, när rätten tillfrånvaro på våra arbetsplatser utökas och - som i detta fall - också skallomfatta partipolitisk skolning inför ett val. Det är inte heller utansvårigheter för företagen att finna fullgodaersättare, något som också är förenat med merkostnader. Jag ser med oro på att man ytterligare belastar näringslivetmed problem och kostnader i stället för att öka förståelsen för dess i mångafall redan bekymmersamma situation.