prot · G50942 · 1981-12-31 00:00:00 — Delta säger man med hänvisning till de socialdemokratiskafonderna, som skall förse näringslivet med riskvilligt kapital. Man säger attdel inle fattas några pengar, företagen har pengar. Hur mycket av det här som är ren taklik från SAF vet intejag, men det stämmer i varje fall med andra uppgifter som man har fått fram omall det är en mycket god likviditet ute i del svenska näringslivet. Del saknasalltså inle pengar. Faktum kvarstår; investeringsavdraget har ingen störreeffekt ulan är att betrakta som en skattelättnad eller gåva. Då måste man frågasig; Hur har regeringen råd med detta? Det skall ju sparas och dras in på deflesta håll, åtminstone när del gäller dem som har det knapert tidigare. Vi inom vpk har i vår motion bedömt kostnaden, och vi sadeaft detta kommer att kosta minst 500 miljoner. Vi var ganska försiktiga, och vigjorde också en reservation därför att vi hade svårt att räkna fram siffran.Socialdemokraterna har sagt att det rör sig om 1 eller 1,5 miljard, kanskemer, beroende på alt man får dubbla effekter . Budgeten har ett stort underskott. Men avdrag i den här storleksordningen skall skapas, även om ingenkan säga om de har någon betydelse för investeringarna. Ge ål dem som har - det är regeringens politik. Denpolitiken sväljer alltså majoriteten i skatteulskollel med argument om all delkanske skulle ha en psykologisk betydelse. Jag tycker att det är mycket dåligaargument. Jag yrkarbifall till vpk-motion nr 58 i de delar som är aktuella. In vesteringsa v drag 19WILHELM (); Det förslag om investeringsavdrag som vi nudebatterar är ett av inslagen i regeringens ekonomiska politik. Det har fått ennågot försenad behandling i skatteutskollel eftersom vi, som , fann all 2 protokoll 1981/82:42-45 Nr 42 förslaget behövde viss justeringnär del gällde investeringsavdragets utnytt- Torsdaeen den jande i samband med s. k. finansiell leasing. 3 december1981 Utskottet är enigt om altinvesteringsstimulanser är nödvändiga, även om vi inser att det finns en viss risk med upprepade investeringsstimulanser, i Investerinssavdras synnerhet om deär av samma slag. Man kan nämligen komma att betrakta stimulanserna som ettpermanent kostnadsreducerande inslag, och då får man inte den pluseffekt påinvesteringarna som eftersträvas. När det gäller utformningen av invesleringsavdraget förinventarier - det förslag som framlagts - skiljer sig utskottsmajoritel och-minoritet åt. Vi i utskollsmajoriteten tycker del är bra attinvesleringsavdraget konstrueras på ett nytt sätt, som ett 10-procenligi avdragi samband med redovisningen av mervärdeskatt. Vi tycker det är bra att stödetdärigenom kommer all riklas mera direkt till den konkurrensulsalla delen avnäringslivet. a. faller banker, försäkringsbolag etc. utanför tillämpningsområdet.Det är också positivt all stimulansen omgående kommer näringslivet till hända- detta även om förelaget inte skulle nå ett vinstresullal i sin verksamhet sommedför beskattning. Sammanlaget har man, tycker vi, anledning all räkna medatt den nya formen skall locka fram flera nya investeringar än den gamla. Socialdemokraterna yrkar i sin reservation avslag påförslaget och vill i stället fortsätta med det nuvarande systemet. Man angertvå skäl. Det ena är den dubbla belastning på statsbudgeten som uppkommer genomalt nuvarande system belastar budgeten i efterskott, medan den nya ordningenmedför anspråk på statsmedel omgående. Utskottets majoritet menar alt denna temporäramerbelastning på statskassan inte är något allvarligt hinder för att pröva denmervärdeskatle-anknutna modellen. Del är bara en bokföringsmässig förskjutningi tiden av utbetalningarna. Och denna modell bör i övrigt ge så mycket bättreeffekt alt det är väl värt att pröva den. Socialdemokraterna tycker också all denlikviditetsförbättring för företagen som förslaget onekligen medför inte ärangelägen . I det fallet har skatteutskottets majoritet liksomfinansutskottet motsatt åsikt. Jag yrkar därför avslag på reservationen. kommunisterna har i sin motion 58föreslagit att invesle-ringsavdragen skall avskaffas. Man vill göra rent husmed alltihop. Enligt vpk tjänar investeringsavdragen bara till alt säkerställabolagens vinster och aktieägarnas uldelningsinkomsler. Där har ett enigt skalleutskott en helt annan uppfattning.Vi menar att de här avdragen kan stimulera till ökad aktivitet i näringslivetoch därmed också förbättra sysselsättningen. Därför avstyrker vi vpk-motionen. Jag ber att få yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på den socialdemokratiska reservationenoch på vpk-motionen. 20HANS i (vpk); Fru talman! När den typ avinvesteringsavdrag, som gäller fram , förra åretintroducerades efterlyste vi en värdering eller beräkning av vad deskulle kunna ha för effekt. Del fanns ingen sådan då, och vad jäg kan förståfinns ingen nu heller. Om det finns någon sådanberäkning, så var vänlig ochpresentera den, så vi får höra vad den innehåller! Såvitt jag har kunnat finna har man ingenstans kunnatvisäatt förra årets beslut om investeringsavdrag skulle ha haft någon som helst effekt'. Den enda statistik jag har hittat är faktiskt SAF:s. I en prognos visasatt investeringarna har gått ned med 'undef det år söm detta investeringsavdrag funnits. Det har alltså skett en minskning av investering arna, trots alt man förmodligen tänkt sig att man med avdraget skulle få till stånd en ökning. Vad man däremot vet är att investeringarna utomlands ökarkraftigt. Med tillstånd har man t. o. m. fört ut 4,9miljarder kronor ur landet för att investera. Det aren ökning motförra året. Dessa ganska generösa gåvor har alltså ingen som helst effekt påinvesteringarna, i varje fall inte som man kan mäta: Vad, tror ni i utskottet, behövs för att ändra på dessaförhållanden? Hur mycket gåvor, bidrag och avdrag kommer det förslag om ,om del visar sig att denna negativa tendens ökar? Den enkla sanningen är väl ändå den att ni är fångar i erteget nät av bidrag, gåvor och subvenfioner till en kapitalism och enföretagsamhet som inte hat något intresse av att investera i vårt land. Voredel inle dags alt omvärdera hela denna politik, i stället för att åstadkommasådana här lappverk? Det är ju en ny politik som behövs. Är det inle dags allinse del? Det här nya systemet har ingen som helst betydelse. Del ären gåva som är helt onödig i ett ansträngt budgetläge. In vesteringsa v drag 21 (); Jag är litet förvånadöver att så lätt avfärdar frågan omlikviditetsförändringarna för företagen och särrihällef och säger att del häregentligen bara är en bokföringsfråga. Om jag inte har fel är regeringensvanligaste taktik när den skall lägga fram besparingsförslag all den säger: Viskjuter den här utgiften ett eller annat år framåt i tiden, så sparar vipengarna i den just nu ansträngda budgetsituationen. Här hade man kunnat skjutautgiften framför sig ulan all del, enligt min uppfattning, på någotsätt hade inverkat på syftet med utgiften. Man hade alltså kunnat förbättrastatens upplåningssitualion med , och del anser jaghade varit av stort värde i den nuvarande situationen. 22WILHELM (); Vi nonchalerar inte den inverkan som utgiftenhar på statsbudgeten, , men vi anser å andra sidan att vi framförallt inle har råd alt avslå från att söka efter alla möjligheter att stimiilerainvesteringarna. Vi tror att delta nya grepp med så att säga kontantutbetalning i samband med investeringarna skall locka till en hel del nyainvesteringar, och då får vi alla glädje av det. Del är bakgrunden tillförslagel. Nr 42 De som investerar har nog iallmänhet inte någon överlikviditet. Torsdaeenden ' sy""''!' " företagen,som kanske får störst glädje av det nya 3 december1981 systemet. Del är väl riktigt, i , att det inte går att i Investerinssavdras PS'"' mäta hur mycket detinnevarande årets investeringsavdrag har givit - vi harallmänt sett haft en utomordentligt låg investeringstakt det här året. Men vi vetinte heller hur myckel som hade investerats om vi inte hade haft 23 HANS i (vpk); Del var just en värdering av vadavdragsreglerna har haft för effekt som vi efterlyste . Ni har inteförsökt göra någon sådan värdering heller, och jag förstår att det ärsvårt. Vi kan emellertid se alt investeringarna har minskat - ivarje fall är det en mycket stark prognos från SAF. Däremot har de svenskaföretagens investeringar ökat utomlands. säger att han tror all de föreslagnaavdragsreglerna skall ha en god effekt. Det trodde ni också, men delfinns ingenting som säger att det gamla förslaget hade någon effekt. Är del nyaförslagel så mycket bättre att det skall bh någon revolutionerande förändringav investeringsviljan? Jag tror inte det. Vad vi däremot vet är alt deföreslagna investeringsavdragen belastar en ansträngd budget oerhört hårt i ettläge då vi enligt regeringen själv behöver minska utgifterna. 24 (): Det är riktigt, iHallstahammar, att investeringarna har minskal , men vi vet inle hurmycket de skulle ha minskal om vi inte hade haft några stimulanser. kan fråga näringslivets representanter vad de anser om nödvändighetenav sådana här stimulanser. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (fortsatta investeringsstimulanser för inventarier)Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 för yrkande 8 i motion 58av m. fl. Mom. 2 (mervärdeskalteanknutna invesleringsavdrag)Utskottels hemställan bifölls med 154 röster mot 151 för reservationen av ErikWärnberg m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Vissa handikappfrågor Föredrogs socialutskottetsbetänkande /82:13 om vissa handikappfrågor. 25 (vpk): I socialutskotlets här aktuella betänkandebehandlas två vpk-förslag, dels förslaget all regeringen i nära samarbete medhandikapporganisationerna borde upprätta ett konkret ålgärdsprogram för detinternationella med mottot full delaktighet i fråga om jämlikhet,dels förslagel att man borde inrätta ett permanent organ förflerhandikappsfrågor. Enligt utskottets redovisning kan man när det gäller densenare punkten vänta ett förslag från regeringen inom en inte alltför avlägsenframlid. Vi noterar detta med tillfredsställelse. När det gäller den första punkten kan jag emellertid intevara lika nöjd. Utskottet har uppenbarligen missuppfattat vårt förslag ochdärigenom kommit all mer eller mindre sabotera det. Förslaget gäller ett konkretålgärdsprogram för . Det är litet sent att då lägga fram ettbetänkande för under . Utskottet harockså blandat ihop motionsförslaget med ett arbete om ett nationellthandlingsprogram på handikappområdet för 1980-lalet, som den nationellaberedningsgruppen för , trots ett visst borgerligt motstånd, hartagit på sig uppgiften alt lägga fram. När vi ser tillbaka på kan vi, även omdet är litet tidigt att göra någon slutgiltig summering, konstalera alt deltaår inte har blivit del genombrottsår för handikappfrågorna som man kunde hahaft anledning all hoppas . Det är ingen större skillnad påalt vara handikappad i och med tanke pådeltagande i samhällslivet. Det har inte heller fattats några politiska beslut,som tyder på att det kommer all bli några avgörande förbättringar i framtiden.Däremot har regeringens politik inneburit att handikappgrupperna drabbats avbetydande ekonomiska försämringar och även försämringar på andra områden, t.ex. beträffande färdtjänsten. Med andra ord har det visat sig alt det krav påett konkret åtgärdsprogram för som vi ställde varsynnerligen befogat. Det är nu inte längre meningsfullt all yrkabifall till vpk-motionen om delta åtgärdsprogram, eftersom det inte ensåterstår en månad av . Jag har alltså inget yrkande. 26GÖRAN (); Motionärerna har, som påpekade,motionerat om ett program för flerhandikappade. Utskottet har redovisat attomsorgskommitténs förslag om en flerhandikappsberedning f. n. håller på attberedas inom . Därför är det inte möjligt att nu fatta någotbeslut. Utskottet har alltså inte varit berett att tillstyrka motionen. FruMarklund hade inle heller något alt invända mot behandlingen. Lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. sammanhanghar utskottet uttalat att de kunskaper som, styrelsen för vårdartjänst har påområdet bör väl tas till vara för framliden. Jag tycker alt det är värt alt tain. detta i utskotts- och riksdagsbeslutet. Beträffande motionen om alt det borde läggas upp etthandikapprogram tillsammans med handikapporganisationerna kan jag medge att detär väl sent alt behandla den frågan . Men har ju tidigare beslutatuppskjuta behandlingen av motionen , och följaktligen kunde man inlegöra någonfing ål saken . En tröst för motionärerna, och även för andra som ärintresserade av handikappfrågor, är ju att den beredningsgrupp som tillsattsför sammanställt ett diskussionsunderlag, som gått ut påremiss till ett .hundratal instanser. På grundval av de remissvar som, kommerin skall regeringen utforma ett handlingsprogram för resten av 1980-talet. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. Föredrogs socialutskottetsbelänkande /82:14 om lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. BRÅKENHIELM (m); De motionsyrkanden som behandlas isocialutskottets belänkande nr 14 kan efter innehållet uppdelas i tre grupper. I rnolion nr 538 av och liksomi motion nr 376 av och yrkande 1 begärs, påformellt något olika sätt, föi;ändringar i nu gällande abortlagstiftning. Liknande motionsyrkanden har upprepade gånger prövats,, och därvid avslagits av . I direktiven till 1980års aborlkom-millé har också slagils fast alt utredningsarbetet skall bedrivasmed utgångspunkt i bibehållande av principen om kvinnans beslutanderätt och denu gällande tidsfristerna. Utskottet finner nu> inte anledning att frångå detidigare ställningstagandena på denna punkt. De övriga krav som inryms i yrkandet i motion 376 omförutsättningslös utredning om orsakerna till de höga aborttalen och värderingav positiva och negativa effekter av nu gällande abortlag ryms enligtutskottels uppfattning däremot inom aborlkommilténs direktiv, och någonriksdagens åtgärd i denna del är därför inle erforderlig. I motion nr 722 av m. fl. liksorn itreparlimotionen med som första namn framställs önskemål omabortrådgivningens innehåll och inriktning. Ulskollet finner här alt en av aborlkommilténs viktigasteuppgifter är all utvärdera aborlrädgivningen och att framlägga konkreta förslagom dess framtida utformning. Jag kan också i min egenskap av kommitténsordförande intyga att aborlkommittén lägger ned ett stort arbete just på dettaområde. Utskottet anser därför att inte heller de nämnda motionsyrkandena nupåkallar någon åtgärd från sida. Huvuddelen av belänkande nr 14 ägnas de problem som tasupp i motion nr 376 av och , yrkande 2, samt imotion 930 av , motion 937 av m. fl. och motion1638 av . Dessa motionsyrkanden gäller den oföddes rättsligastatus i olika sammanhang. Utskottet gör här ett mycket viktigt principielltkonstaterande. Man finner att det i den allmänna debatten gjorts gällande altett lagfäst skydd för inle skulle kunna genomföras utan en ändring avgrundprincipen i abortlagen om kvinnans beslutanderätt. Enligt utskottetsmening kan emellertid del rikliga i sådana tankegångar ifrågasättas frånprincipiella synpunkter. Abortlagen reglerar endast förfarandet då en kvinnavill avbryta sitt havandeskap, och samhället har här, i den avvägning som skermellan kvinnans och foslrels intressen, givit kvinnan rätt att ensam bestämmafram till aderlonde havandeskapsveckan. Därefter ställer samhället vissavillkor, och vad gäller livsdugliga stadgas ett rättsligt skydd motavbrytande av havandeskapet så till vida att del endast får ske om kvinnans liveller hälsa är i allvarlig fara. Del kan påpekas att inte heller den äldrelagstiftningen på området synes ha innefattat något mera allmängiltigt ställningstagandetill frågan om rättsligt skydd för det väntade barnet i olika sammanhang. Detta är kanske förklarligt. Del är först genom senare årsvetenskapliga och tekniska framsteg och den ökade medvetenheten om olika riskeri vår omgivning som frågan om foslrels självständiga rätt har fått aktualitetpå flera olika områden. De områden som berörs i de olika motionerna är avvägningenmellan kvinnans och del väntade barnets intressen i en situation då denblivande modern missbrukar alkohol eller narkotika på ett sådant sätt att delväntade barnets hälsa är i fara, del är de risker ett ofött barn kan utsättasför i en farlig arbetsmiljö liksom de teoretiskt tänkbara konflikter som kanuppslå till följd av framsteg inom fosterdiagnostik och de än så längeteoretiska men också praktiska möjligheterna då del gäller all redanunder fosterlivet behandla olika sjukdomar. I en av motionerna berörs också de olösta rättsligaproblemen kring givarinseminationen, och vi har genom massmedia gjortsuppmärksammade på nya problemområden, såsom möjligheterna till förvaring avdjupfrysta embryon för senare inplantation eller del förfarande som förekommiti andra länder, att kvinnor så alt säga lånar ut sin kropp för alt föda barnavsedda för andra föräldrar. Motionerna har varit föremål för en omsorgsfull och bredremissbehandling, och huvudparten av remissinstanserna har ansett alt någonform av karlläggning eller utredning av problemområdena är angelägen. Lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. Lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. Problemet är - vilket framgår avutskottets noggranna och utförliga betänkande - myckel mångfasetterat och på deskilda problemområdena av mycket olika karaktär. I de flesta sammanhang kan manutgå från att kvinnans och foslrels intressen sammanfaller, och någonkonfliktsituation dem emellan behöver inte uppstå. Den mest påtagligakonfliktsituationen är när kvinnan på grund av psykisk störning ellerhemfallenhet ål gravt missbruk inle förmår inse alt hennes beteende skadar delväntade barnets hälsa eller när hon inle förmår rätta sin livsföring efter deninsikt hon har. Beträffande problemen i arbetsmiljön behöver en sådankonfliktsituation inte förutsättas. Där finner ulskottet i stället att denstörsta insatsen måste göras på forskningens område, eftersom kunskapen om påvilket sätt och i vilken grad miljögifter påverkar ofödda barn är mycket ofullständig.Ett viktigt problem som gör del svårt att lösa arbelsmiljöfrågorna enbart inomramen för sjuk- eller föräldraförsäkring är att en riskabel arbetsmiljöuppenbarligen har sina dejetära effekter redan så tidigt i havandeskapet attdelta ännu ej kan fastställas. Målet måste här vara att göra arbetsmiljönofarlig för alla. Visserligen har arbetarskyddsslyrelsen vid remissbehandlingenuttalat att arbelsmiljölagen enligt styrelsens mening inrymmer tillräckligamöjligheter för all vid behov ingripa mot farliga arbetsmiljöer även medavseende på risker för , men utskottet har ändå påpekat alt det börövervägas om detta kan ges klarare uttryck i arbetsmiljölagen. Beträffande fosterdiagnostiken och möjligheterna attbehandla medfödda sjukdomstillstånd redan under fosterlivet är vi endast ibörjan av en troligen mycket snabb vetenskaplig och praktisk utveckling.Förhållandena på detta område utreds f. n. inom . Enligt uppgiftövervägs även inom en utredning om de rättsliga problemenkring givarinseminationen. Socialberedningen har också gjort övervägandenkring missbruksproblem hos gravida kvinnor och avlämnat ett betänkande somulskollet förutsätter kommer att remissbehandlas. Med anledning av yrkande somjag själv framställt i motion nr 1981/82:25 har också socialutskottet i sitt justerade betänkande om den nya lagen om tvångsvård av missbrukareinarbetat motivullalanden beträffande vård av gravida kvinnor medmissbruksproblem. Sammanfattningsvis: Det pågår alltså redan en del arbetenpå flera områden, men framför allt de juridiska aspekterna är hittillsotillfredsställande belysta. Utskottet menar alt i de fall som berörts i motionerna,och även i andra situationer, kan del finnas behov av regler som ger detväntade barnet en särskilt skyddad ställning och förhindrar att kvinnan fattarför fostret skadliga beslut eller på andra sätt åsidosätter dess intressen.Visserligen måste det här röra sig om undantagsfall. I allmänhet ärförhållandena sådana att foslrels intressen väl kan tillvaratas av kvinnan.Enligt utskottet bör det dock göras en kartläggning av i vilka situationer detkan behövas regler för ofödda samt av de problem som kan vara förknippade meden lagstiftning. Utskottet anser att som sin mening bör geregeringen till känna vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna 376, yrkande 2, 930, 937 och 1 638, yrkandena 1 och 4. ' Jag yrkar härmed, fru talman, bifall till socialutskottetshemställan i dess betänkande nr 14. 28 (); Jag hade inte tänkt säga många ord. Det vartvå talare som skulle behandla den här frågan före mig men som av någonanledning inle fanns, med här i kammaren när debatten började. Men låt mig säga att den fråga vi nu behandlar är en storoch viktig fråga. Den får inle dö, och den kan inte dö, därför att del är enlivsfråga, en primär fråga, som berör hela vårt samhälle i högsta grad. Den harmed respekten för livet all göra. Och respekten för livet börjar vid livetsbörjan och följer sedan människan till livets slut. Närman möter den generation som inle har varit med om att stifta någon abortlag,så är del intressant all konstatera alt den generationen haren annan inställningtill de här lingen. Det är uppmuntrande all möta unga människor som har envarmare och mänskligare syn på de ofödda. I min motion om ofödda barns rättsskydd har jag skrivit:"Ett sådant rättsskydd fanns med abortlag men föll av någonanledning bort -säkert utan lagstiftarens mening - vid formuleringen av den nyaabortlagen, som trädde 1975." Att vi kan aktualisera den här frågan om foslrelsrättsskydd, sett från många synpunkter, beror på alt man fortsätter att forskapå detta område. I motionen skriver jag vidare: "Den genetiska forskningen har gjort stora rönoch därmed gett oss kunskaper, som vi inle hade ens . Bland dem som banal vägen för denna forskning och dessresultat finns tre immunologer, som föregående år (1980) fick dela nobelpriseti fysiologi och medicin,--- .Genom deras och andras forskning vet vi nu att del tillblivna barnet imoderlivet är en del av moderns kropp, utan modern och barnet harhelt egna och särskilda strukturer var för sig, varvid moderns uppgift är attsvara för vad barnet behöver av näringstillförsel m. har utskottet tillstyrkt punkterna 1 och 4 i minmotion. Även om jag inle är nöjd med utskottets skrivning, är det ändå ettlitet steg i rätt riktning. Jag vill bara understryka all jag när jag skrevpunkterna 1 och 4 i motionen inle bara menade arbetsmiljön och skador som kanförorsakas barnet genom drogmissbruk, utan jag lade här också in det oföddafoslrels rätt ur abortsynpunkt. skall man utreda detta, och vi väntar påutvärderingen av abortlagen. Jag hoppas all vi i denna svåra fråga skall kunnagå fram i positiv riktning, för jag anser alt frågan inle är löst på etttillfredsställande sätt så som vi nu har det. Lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. Lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. 29TORE (): Utskottets talesman sade några ord i slutet avsitt anförande som kom mig att tänka att det måste vara en besynnerlig världsom vi lever i. Hon ;talade om regler för ofödda. Redan rubriken tillsocialutskottets betänkande 14-lagstiftning till skydd för ofödda, m. m. Man måste i är 1981 skydda det ofödda. Tanken går tillbaka till barbariet före kristendomensseger i vårt land. Då kunde de nyfödda sättas ut. Men med den kristna tron kombudet skall icke dräpa". Med kom en lagstiftning som bekände:"Kristusärfrämsti vår lag." Och del ledde fram till fridslagarna ochden allmänt erkända principen att en är herre över liv och död. och jag har i en motion hemställt om enutredning om en ny abortlagstiftning "som lar hänsyn till barnets rätttill liv". Kravet överensstämmer egentligen med yrkande 2, alt fråganom foslrels rättsliga ställning och skydd skall utredas, i motion 376 av MårtenWerner och . Till delta har en rad remissinstanser varit positiva,bland dem . och medicinsk-juridiska förening.