prot · G509147 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:147 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Folkpartietsparfigrupp har som suppleant i under anmält och som suppleant i finansutskottet anmält ÅkePersson. suppleanti finansutskottet () 2 §Justerades protokollen för den 5 innevarande månad. 3§ Svar på fråga 1981/82:362 om vissa invandrares militärtjänstgöring har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder dels föratt unga invandrare med dubbelt medborgarskap inte skall behöva göramilitärtjänst i två länder, dels för att förhindra att invandrare från Turkietför ut valuta från för att friköpa sig från militärtjänst i hemlandet. Kravpå att värnplikt fullgörs i såväl som i annat land kan uppkomma om eninvandrare har s. k. dubbelt medborgarskap. En ledande princip i den svenskamedborgarskapslagstiftningen och i dess tillämpning är att förhindra uppkomstenav dubbla medborgarskap. har anslutit sig till 1963 årsEuroparådskonvention om begränsning av fall av flerfaldigt Om vissa invandrares militärtjänstgöring medborgarskapoch om militära förpliktelser i fall av flerfaldigt medborgarskap. I enlighethärmed gäller sålunda att en svensk medborgare som har förvärvat medborgarskapi annan stat automatiskt förlorar sitt svenska medborgarskap och att den somvill bli svensk medborgare genom naturalisation som regel skall avsäga sig sitttidigare medborgarskap. Dubbelt medborgarskap uppkommer emellertid i ettbetydande antal fall på grund av att många stater inte medger förlust avmedborgarskap i staten i fråga. Enligt skall den som är medborgarei två eller flera stater inte åläggas att göra militärtjänst i mer än en avdessa stater, och militärtjänsten skall göras i det land där vederbörande harvaraktigt hemvist. Konventionen utgör således, såvitt gäller de anslutnastaterna, ett effektivt instrument för att undvika att den som ärsvensk medborgare och medborgare i annan stat skall behöva göra militärtjänst imer än en stat. Det är dock flera medlemsstater i som inte harratificerat konvention, bl. a. , och , ochdärtill kommer att flera aktuella utvandringsländer inte är medlemmar iEuroparådet. Mot bakgrund av att problemen i samband med dubbla medborgarskaphar ökat i alla invandringsländer i har i Europarådetbegärt att denna fråga skall tas upp till behandling. verkar också föratt de medlemsländer som inte har anslutit sig till konventionen skall göradet. De svenska värnpliktsbestämmelserna står iöverensstämmelse med de grundläggande principerna om undvikande av dubbelmilitärtjänstgöring. Enligt 5 § värnpliktslagen kan befrielse från tjänstgöringmedges helt eller delvis för bl. a. den som genom naturalisation blivit svenskmedborgare det kalenderår då han fyllt eller senare och för den somstyrker att han har gjort militärtjänst utomlands. Enligt turkisk lag kan vissa turkiska medborgare som borutomlands mot erläggande av ett visst belopp bli frikallade från större delenav den tvååriga obligatoriska militärtjänstgöringen i . De svenska valutabestämmelserna syftar bl. a. till attreglera utförseln av valuta med hänsyn till målen för den svenska ekonomiskapolitiken. prövning skall ske mot denna bakgrund, och hänsyn tillaspekter av det slag som aktuahseras i fråga kan sålunda intebeaktas vid bedömningen av ett valutaärende. En i bosatt utländskmedborgare har rätt att utan särskilt tillstånd föra ut högst . imånaden av sin arbetsinkomst till sitt hemland. Är beloppet högre krävstillstånd från . Det är som självständigt har att bestämmavilka föreskrifter om valutareglering som skall gälla inom de ramar som finns ivalutalagen och valutaförordningen. 3 (): Jag tackar invandrarministern för svaret, somjag tycker är både utförligt och positivt. Jag har i min hand ett brev från en ung invandrare. Han ärgift med en svenska och har familj. Han har svenskt och turkiskt medborgarskap.De turkiska myndigheterna harnämligen vägrat att befria honom från det turkiska medborgarskapet. Han harkallats till militärtjänstgöring i som tar . Tillsammans med deneventuella svenska militärtjänstgöringen blir det . En vägran attefterkomma de turkiska myndigheternas kallelse innebär, enligt brevet, att hanriskerar att för all framfid utestängas från , där han har sina rötteroch fortfarande har anhöriga och vänner. Hanhar erbjudits att betala pengar till för att slippa del avtjänstgöringen. Jag har här också turkiska försvarsministeriets fattade beslutom att erbjuda i andra länder arbetande turkar att köpa sig fria frånmilitärtjänstgöring. Jag vet inte vilka konsekvenserna blir om denna invandrareinte betalar, men sannolikt kan han inte åka hem mer. Förde flesta, vare sig man är invandrare eller inte, är det här mycket pengar - . plus kostnaden för resan ner för tjänstgöring ,som: ändå måste fullgöras. Enligtvalutabestämmelserna har en invandrare, som framgår av invandrarministernssvar, rätt att till hemlandet skicka . på ettår- av sin arbetsinkomst. Märk väl att det skall vara pengar som han tjänat påarbete i . Hur många får . netto över efter skatt? Dettakan tyckas vara ensak, men jag kan inte hålla med om det. Vi har härett socialt ansvar. Vihar ca 18 000 turkar här i , många av dem unga män i aktuell ålder. Oftahar dessa män egna familjer i , som får svårt att klara sitt uppehälleunder den fid då familjeförsörjaren inte finns i landet.Jag har också fått kontakt med ett par socialförvaltningar, som bekräftat vilkaproblem som kan uppstå i samband med de här utgifterna för att familjefadern för det första skallslippa del av värnplikten i hemlandet, fördet andra ändå skall tjänstgöra och inte kan försörja familjenoch för det tredje skallföreta den dyrbara resan till hemlandet. Visstkan pengarna låiias upp och sedan återbetalas under något tiotal år-och det ärväl också vad som sker. Men det är i så fall inte helt i enlighet medbestämmelserna, som förutsätter regelbunden avsättning från arbetsinkomsten. Enligten uppgift som jag har fått från militära myndigheter kan det röra sig om ett ökandeantal unga män som får de här problemen. Jagtycker som sagt att invandrarministerns svar är posifivt, men jag vill ändåfråga invandrarministern hur hon ser på de sociala problem som följer i dettasystems spår. Jag har, som sade, ganska utförligt besvarat frågan vilkamöjligheter som f. n. finns att komma åt problemen. De möjligheterna är alltsåganska begränsade. Huvuduppgiften är att undvika Om åtgärder för att förebygga synskador på grund avdiabetes dubblamedborgarskap - det är det frågan egentligen gäller. I arbetar vioförtrutet på att man skall komma fram till en ordning där man så långt dettaär möjligt undviker dubbla medborgarskap. Som jag sade har vi alldeles nyligenpå nytt rest frågan i . Det var bara ett par saker som sade som jagdirekt vill ta upp. antydde, att om den person som det här gällerskulle resa hem och göra värnplikt där, skulle han behöva göra militärtjänst itvå länder. Så är det icke. Om han skulle åka hem och göra sin värnplikt, kommerhan icke att behöva göra militärtjänst i . har ratificerat denkonvention som innebär att om militärtjänst görs i ett annat land, behöver maninte göra militärtjänst också i . När det gäller policy beträffande valutautförselhar regeringen alltså inte några konsfitutionella möjhgheter att påverkadenna, eftersom sorterar direkt under och dessutom i höggrad är ett självständigt verk, som fastställer sina egna bestämmelser. Där harman alltså inte tagit hänsyn till vad de pengar skall användas till som man gertillstånd till att föra ut. Jag är naturligtvis medveten om att det för depersoner som det gäller kan vara problem, men de problemen kan bara lösas pådet långsiktiga sätt som jag har redogjort för. 5 (): Jag har fått bekräftelse på att allaansträngningar görs för att komma fill rätta med dessa problem. För egen delmåste jag säga att jag tycker det är stötande att det kan gå till på dettasätt, och jag är övertygad om att invandrarministern också tycker det. Det ärotäckt att unga familjer och enskilda kommer i kläm på detta sätt. Jag tackar som sagt för svaret, och jag utgår från att detarbetas vidare för att stoppa denna hantering. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:357 om åtgärder för att förebygga synskador på grund av diabetes har frågat mig vilka åtgärderjag har för avsikt att vidta för att underlätta för diabetiker att i fidförebygga av sjukdomen betingade allvarliga synskador. Synförsämring är tyvärr en vanlig komplikation efter långtids diabetes. Patienter som får sjukdomen löper störst riskatt få en grav näthinneförändring (retinopati) och allvarlig synnedsättning.Efter 25 års diabetes drabbas av patienterna av små punktvisablödningar i näthinnan som en. följd av blodkärlsförändringar. Dessa påverkarinte synförmågan märkbart men är en varningssignal. Som regel ökar kärlförändringaroch blödningar med tiden, och synen sätts ned. har av diabetikernaerhållit en allvarlig synskada till följd av blödningar i ögat. Patientermed sådana synskador behandlas främst med två metoder -fotokoagulationoch glaskroppskirurgi. Fotokoagulationinnebär att man med hjälp av ljusstrålar åstadkommer en bränneffekt pånäthinnan för att begränsa nybildning av blodkärl och förhindra blödningar. Denmetoden används främst i förebyggande syfte för att förbättra patienternasutsikter att behålla synskärpan. Möjlighetertill fotokoagulation finns vid de flesta ögonkliniker i landet. Väntetid förbehandling kan dock förekomma. Enhgt de uppgifter som jag har fått finnsmöjlighet att inom landet få behandling med fotokoagulation, om detta bedömsvara lämpligt ur medicinsk aspekt. Några uppgifter har heller inte framkommitom att pafienter söker sådan vård utomlands. Fören större blödning i glaskroppen, som försämrar ögats funktion, fanns dettidigare ingen lämplig behandling att erbjuda. är det möjligt att ivissa fall operera bort den genomblödda glaskroppen genom s. k.glaskroppskirurgi. Väntetiderna för en sådan operation kan tyvärr fortfarandevara långa. Det kan förekomma att patienter söker sig utomlands för behandhng.Socialstyrelsen avser att särskilt studera detta ämne . Jagvill sludigen också peka på att det redan nu är möjligt att genom speciell dietoch noggrann kontroll av ämnesomsättningen fördröja en näthinneförändring ellerminska dess svårighetsgrad. Dethar alltså skett en snabb utveckling inom detta område under de senaste åren.Eftersom uppmärksammar problemen, finns det inte anledning attnu vidta några ytterligare åtgärder. Omåtgärder för att förebygga synskador på grund av diabetes Anf.7 (): Jag ber att få tacka för att herr talmannen gett mig fillfälle att taemot svaret på denna fråga i stället för , som är förhindrad attvara här. Sedanvill jag naturhgtvis också tacka statsrådet för svaret, kanske framför allt förden uttömmande redogörelse hon lämnade för behandlingsmetodernafotokoagulation och glaskroppskirurgi. Jag fick emellertid inte något direktsvar på frågan. Statsrådet sade att möjligheter att få behandling medfotokoagulation finns vid de flesta ögonkliniker i landet och att väntetiderkan förekomma. Men utnyttjar man den här möjligheten? Tillämpar man metoden iden utsträckning som är motiverad med tanke på det stora antal diabetesblindasom vi faktiskt har, framför allt bland personer i åldrarna mellan 30 och 50år? Det gäller alltså här människor i produkfiv ålder, och deras situation försvårasav att möjligheterna att få arbete är mindre än för de flesta andrahandikappade. Omsituationen vore helt tillfredsställande, hade det ju inte funnits någonanledning för diabefikerna att anordna vare sig affischkampanjen för rätten attse eller någon särskild insamling. Jag undrar därför hur man utnyttjarmöjligheterna till behandling med den här metoden. Clearar man mellan olikasjukhus eller olika regioner och skickar patienter till sjukhus där man Om åtgärder för att förebygga synskador på grund avdiabetes har störremöjligheter att ta emot dem och har mer erfarna och rufinerade läkare? Tydligtär att det inte fungerar som det skall, och därför vill jag ha ett meruttömmande svar, som har direkt relation till den ställda frågan. Först vill jag säga att jag i mitt svarförsökte att reda ut begreppen på det här området, och jag redovisade att detfaktiskt är fråga om två olika metoder. Jag undrar om inte harmissuppfattat situationen när det gäller vilken metod som man har väntekö till,men "eftersom han inte är här skall jag inte ta upp någon debatt om detta. Jag vill förklara för att den metod somkallas fotokoagulation utnyttjas för alla som behöver behandlas med den och somden kan hjälpa. Tyvärr kan ingen av metoderna hjälpa alla. Den metod som kallasglaskroppskirurgi och som kanske är den som har föranlett frågaär, som jag sade, en mycket ny metod. Den tillämpas ännu så länge bara vidnågra av de större sjukhusen i landet. Orsaken till det är, ,att resurserna är mindre än vad som motsvaras av efterfrågan. Dettaberor i sin tur på att metoden är relativt ny och att endast ett fåtalögonläkare har skaffat sig tillräckliga kunskaper för att kunna praktisera den.Det finns inte någon som helst ovilja -i det här fallet från myndigheternassida, så att man skulle vägra patienter att få behandling, men eftersom vi intehar tillräckligt många läkare med denna specialitet, så uppstår det väntetider.Det är därför nu skall studera detta, och ambitionen ärnaturhgtvis att så många läkare som möjligt skall kunna skaffa sig den här utbildningen. frågade också om man i sådana här fallkunde flytta patienter mellan olika sjukhus i landet. Jag har fått uppgiftenatt det förekommer samarbete här mellan landsfingen. 9BLENDA LITTMARCK (m): Tack så mycket! Statsrådet klarade ut en heldel frågor, inte bara för mig, utan även för andra. Man får väl nu hoppas attsocialstyrelsen lägger på några extra kol när det gäller glaskroppskirurgin,eftersom det tydligen är behandlingen med den som den stora oron gäller. Det finns en hel del annat man kan göra på det härområdet, som statsrådet också nämner. I svaret talas det om speciell diet,noggrann kontroll av ämnesomsättningen och sådant. Även på det området anserdiabetikerna att de behöver ha mera hjälp. De kostar enligt uppgift 1,3miljarder kronor , varav 570 milj. kr. är direkta vårdkostnader, somskulle kunna nedbringas, om man kombinerade dessa operativa ingrepp med ennoggrannare behandling över huvud taget och med ögonbottensfotografering, somnaturligtvis också är en profylax av värde. Jag beratt få tacka för svaret än en gång. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1981/82:365 om hemkonsulenternas framtida verksamhet har frågat mig om jag är beredd attmedverka till att hemkonsulenternas rådgivande och uppsökande verksamhet kanfullföljas i minst samma omfattning som . Enligt beslut vid /79 skulle den regionalakonsumentverksamheten riktas in på i huvudsak utredande, bevakande ochkunskapsförmedlande uppgifter. En förutsättning för detta var bl. a. att kommunernabygger ut sin konsumentverksamhet. Infill dess så har skett måste de regionalahandläggarna fill viss del arbeta med frågor som.också ligger inom området förkommunernas kompetens. Föredraganden framhöll i prop. 1978/79:57 om inriktning avden regionala konsumentpolitiska verksamheten att den regionala organisationenbara skall ge vägledning och information till konsumenter i kommuner som ännuinte har inrättat konsumentverksamhet. När det gäller att förverkliga de besparingar somstatsmakterna beslutar har länsstyrelserna fått prioritera bland dearbetsuppgifter som de har att sköta. Av de 39 hemkonsulenttjänster som finns i landet harenligt de uppgifter jag har inhämtat fem och en halv tjänst vakantsattsav besparingsskäl. Sådan vakantsättning har skett endast i län som har flerahemkonsulenttjänster. I något län utnyttjas f. n. en av de befintligahemkonsulenttjänsterna även för andra uppgifter inom . Länsstyrelserna är skyldiga att fullgöra de uppgifter somhar ålagts dem inom den regionala konsumentverksamheten. Regeringen serpositivt på den verksamhet som hemkonsulenterna bedriver och har interekommenderat någon begränsning av den. Länsstyrelsernas mångskiftande verksamhet och de olikhetersom finns mellan länen har gjort det lämpligt att prioriteringarna får göras avde enskilda länsstyrelserna. Regeringen följer kontinuerligt effekterna avdetta prioriteringsarbete och kan vidta åtgärder om så behövs. Om hemkonsulenternas framtida verksamhet 11INGEGÄRD (): Först ber j ag att få tacka kommunministernför svaret på min fråga. Av svaret framgår ju att regeringen ser positivt påden regionala hemkonsulentverksamheten och inte har rekommenderat någon neddragningav denna i samband med besparingsarbetet ute på länsstyrelserna. Såsom framgår av motiveringen har jag ställt den härfrågan med anledning av den oroande utveckling som kan bli följden av mångalänsstyrelsers agerande när det gäller hemkonsulenternas tjänster. I detbesparingsarbete som sker på länsstyrelserna drabbas hemkonsulenternasverksamhet mycket hårt i många fall. Eftersom det i de flesta län endast finnsen hemkonsulent, betyder varje timmes neddragning av tjänsten att viktigverksamhet drabbas. I län som har två hemkonsulenter är arbetet ofta upplagtså, att de båda Om hemkonsulenternas framtida verksamhet konsulenternahar arbetsuppgifter som kompletterar varandra. har också större möjlighet att lägga utspeciella projekt i de län där det finns två tjänster. Det gör att enneddragning även där betyder ett stort avbräck i verksamheten. När 1979 fastslog organisationen förhemkonsulenterna fanns det 39 tjänster. Målsättningen var då att stärkaorganisafionen ytterligare. Ändringar sker snabbt. finns det enligtuppgift 31,5 tjänster, och då är dessutom förändringar på gång som kan påverkadenna siffra väldigt snabbt. I t. ex. har enligt deuppgifter jag har fått beslutat flytta över den ena hemkonsulenten tillskatteavdelningen från . I finns också risk för förändringsom betyder neddragning. I har man beslutat om indragning av en tjänst avtvå fr. o. m. . Detta är exempel på vad som sker just . Den här utvecklingen betyder en 20-procentigminskning. Dessutom är det så att skrivhjälpen har minskat. Detta är en oroande utveckling nu när konsumentrådgivningär viktigare . I budgetpropositionen betonas också hur viktigthemkonsulenternas arbete är, bl. a. som komplement till den kommunala verksamheten.När nu skall skära ned sin centrala verksamhet, är detnödvändigt att den regionala har möjlighet att fungera på ett tillfredsställandesätt. som man skär ned tjänster, skär man också bort kunskap, kunskapsom är värdefull för oss konsumenter. Intresset för konsumentinformation ökar också. Dettagäller t. ex. möjligheterna att föra ut ekonomiinformafion, bl. a. till dem somfår socialbidrag. Att lära sig att spara på rätt sätt är viktigt för alla.Arbetsuppgifter för hemkonsulenterna finns i överflöd och att skära ned derasmöjligheter att utföra dem är verkligen ingen förnuftig åtgärd. Jag skulle fill slut vilja ställa en fråga som har attgöra med att riksdagsbeslutet inte alldeles skall urholkas: Ärkommunministern beredd att nu när man ser den utveckling som sker medverka förstärkning på detta område? Jag ber att få fästauppmärksamheten på att i frågedebatter får det första anförandet omfatta treminuter, det andra och de efterföljande en minut. Jag vill självfallet verifiera den betydelsesom konsumentverksamheten har, särskilt den regionala konsumentverksamheten iden uppläggning som är föreskriven av . Jag förstår också den orosom de kan hysa som intresserar sig för eller arbetar i verksamheten med denförändring som har skett i och med besparingsarbetet. Jag vill ändå säga att deförändringar som skett har varit prioriteringar inom enskildalänsstyrelser. Som jag redovisade i svaret har indragningar skett endast därdet varit mer än en hemkonsulent anställd. Jagvill än en gång poängtera vad jag sade i mitt svar, nämligen att regeringenverkligen ser positivt på verksamheten. Självfallet bör den få möjlighet attdrivas på den nivå som förutsatts i riksdagsbeslutet. Ävenom prioriteringarna ligger på länsstyrelserna, får det bli så att också deförtroendevalda i länsstyrelsernas styrelser får ha en viss bevakningsuppgiftnär det gäller fördelningen av aktiviteterna inom . Det är minförhoppning att så sker. Anf.14 (): Jag tackarför detta. Idet svar som kommunministern gav står det också att regeringen följereffekterna av prioriteringsarbetet och att man är beredd att vidta åtgärder omså behövs. Jagser det som så allvarligt att jag tycker det är dags att nu vidta åtgärder föratt inte riksdagsbeslut när det gäller den regionala verksamheten heltskall urholkas. Omden svenska glasindustrins, tillverkning av dryckesförpackningar Jag vill bara säga att jag hoppas att den diskussion vi nu har haftskall tränga ut till länsstyrelserna när det gäller den fortsattaprioriteringen inom länsstyrelserna. Anf.16 (): Får jag då också säga att det är min förhoppning att trenden vänder, såatt man i stället får möjlighet att förstärka den viktigakonsulentverksamheten. Överläggningen varhärmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1981/82:374 om den svenska glasindustrins tillverkning avdryckesförpackningar Per har frågat mig hur jag ser för den del avden svenska glasindustrin som tillverkar dryckesförpackningar. Enligtfrågeställaren hotas en del av de anställda vid i södra avsked från sina arbeten till följd av minskad avsättning. Denenda tillverkaren av dryckesförpackningar av glas i är PLM AB.Tillverkningen sker vid i län. PLM tillverkarglasförpackningar vid ytterligare en fabrik, i i , medinriktning på förpackningar för livsmedel och medicinska ändamål. Totaltsysselsätter tillverkningen av förpackningsglas ca 800 personer, varav ca 400vid . Konsumtionenav vin- och spritdrycker liksom av malt- och läskedrycker har minskat, vilketenligt vad jag har erfarit är en viktig orsak till att PLM Om den svenska glasindustrins tilU verkning av dryckesförpackningar ansett detnödvändigt att nu inleda MBL-förhandlingar om permittering av personal vid bl.a. . har särskilt studerat förhållandenainom förpack-ningsglasindustrin. På uppdrag av regeringen gjorde industriverketen förstudie om branschen, vilken var klar . Verket har därefterfortsatt utredningsarbetet och presenterat en rapport omförpackningsglasindustrin och konsekvenserna av returanvändning ochåtervinning. Enligt rapporten kan efterfrågan på svenskt förpackningsglasväntas minska successivt och leda till behov av omställningarinom förpackningsglasindustrin. Man kan dock räkna med att en betydandeproduktion av glasförpackningar behövs även på lång sikt. 18PER (vpk): Det rör sig i det här fallet om 175 anställdasom ställs utan jobb. Det kanske inte är någon katastrof på en större ort, därdet kan finnas tillgång till alternativ sysselsättning, men på en liten ort,som kommun, blir det svåra problem. Det kommer att betyda i detnärmaste en fördubbling av den arbetslöshet som redan finns. Det finns också redan nu problem i området. harlagt ned sågen i Aspa, och fabriken i går med lånade pengar mot en -kan man kanske säga - oviss framtid. Vieille-Montagne i , inärområdet, har haft bra med sysselsättning men hotar med neddragningar ommyndigheterna ställer hårdare miljökrav. I problemområdet södra borde det vara billigare församhället att så att säga stämma i bäcken. Jag vill fråga industriministern om man kan utgå ifrån attPLM kommer att följa den s. k. Åslingdoktrinen och ta socialt ansvar i enregion där det knappast finns andra jobb att fillgå inom rimligt pendelavstånd. Måste inte också samhället bestämma sig för ett merlångsiktigt handlande i fråga om dryckesförpackningar? När kan man i så fallvänta sig ett sådant långsikfigt ställningstagande, så att industrin vet vadden skall rätta sig efter? Detta är också ett viktigt inslag i de förhandlingarsom kommer med anledning av varslen om neddragning. Vi måste bestämma oss för om vi skall ha aluminiumburkar,plåtburkar eller glas till dryckesförpackningar.