prot · G509117 · 1981-12-31 00:00:00 — Den första frågan var, som framgick av interpellationen.föranledd av den ganska intensiva debatten i massmedia om en eventuellsammanläggning av och domänverket. Division nyttjanderätter har i interpellationssvaretangetts svara för av domänverkets totala omsättning. Det varegentligen mot bakgrund av den tidigare nämnda sammanläggningen av domänverketoch som man kunde befara att denna speciellt inriktade, men mycket lilla,division nyttjanderätter skulle så att säga drunkna i den stora sammanlagdaenheten. Många av arrendeintressenterna hyste nog de farhågorna. Samfidigt servi att divisionen med sina 80 miljoner i omsättning klarar sig gott såvälorganisatoriskt som ekonomiskt. Statsrådet konstaterar dock att f. n. är ett utbrytande avdivisionen olämpligt och hänvisar till den decentraliseringsprocess som undersenare år gett divisionen en självständig ställning. Därtill kommer synpunktenatt en omstrukturering av fastighetsinnehavet kan resultera i att verket i ökadutsträckning säljer jordbruksmark. Mot den bakgrunden och i nuvarande läge kanjag dela statsrådets uppfattning. Jag vill dock tillägga att omstruktureringenav jordbruksmark bör ske i samförstånd med berörda arrendatorer. Jag vill också erinra om att det nu remitterade betänkandetfrån arrendelagskommittén som lagförslag upptar en viss förköpsrätt för den somarrenderar arrendefastigheten. Kommittén var enhällig. Den andra frågan - inte minst viktig - om principerna fördomänverkets arrendeprissättning föranleddes av att division nyttjanderätter iårsberättelsen uttryckt att målet för prissättning skulle vara en"marknadsanpassad" arrendenivå. I interpellationssvaret haremellertid angetts att verket framfört att det citerade uttrycket varit"mindre väl valt". Svaret bekräftar också att "domänverketsambition är att uppnå skäliga avgifter med beaktande i första hand avavkastningsförmågan". Jag skulle ha kunnat nöja mig med det anförda somkommentar till interpellationssvaret och konstatera att man nu har observeratatt vi har en gällande lag, som innebär att hänsyn tas till arrendeställetsavkastning. Men jag vill ändå, herr talman, göra ytterligare en kommentar idetta sammanhang. blev tillsatt 1975 var mofivet att arrendatorns Om verksamheten vid domänverket besittningsskyddhade urholkats genom att arrendemarknaden kännetecknades av en bristsituation.Detta innebar en så uppskruvad prissättning att arrendatorn i många fall intekunde stanna kvar trots att han hade rätt därtill. I stället förmarknadsbegreppet infördes således begreppet "avkastningsförmåga" iarrendelagstiftningen just för att stärka arrendatorernas skydd till hem ochnäring. Lagändringen innebär att avkastningsförmågan påarrendestället skall vara vägledande vid prissättningen, även om, som detriktigt nog anges i interpellationssvaret, detta endast gäller vid förlängningav arrendeavtal. Vad beträffar utarrendering till ny arrendator ansåglagstiftarna att det, på grund av det svårkontrollerade i det enstaka fallet,var klokast att avstå från lagstiftning. Detta utesluter dock inte detangelägna i att även tillämpa avkastningsvärdet som riktmärke när jordägarenplacerar in en ny arrendator. Särskilt angeläget är det att de publikajordägarna, exempelvis kronan och kyrkan, tillämpar avkastningsvärdet också vidutarrendering till ny arrendator. Därvid uppnås ett stabilare förhållande ochvederbörande kan, som det kallas på lantbruksnämndsspråk, ha utsikt att pårimliga villkor kunna genomföra sitt åtagande. Det är ur den synpunkten som det i rådande bristläge ärförkastligt att vid nyutarrendering använda anbudsförfarande. Det voreintressant att veta huruvida domänverket och statsrådet finner det förenligtmed stabilitet och goda långsiktiga förhållanden, att nyutarrendering skerefter andra grunder än anbud. En ytterligare fråga som bör beaktas vid utarrendering avjordbruksfastighet är hur man tillämpar indexregeln. När den förraarrendeutredningen föreslog att det skulle bli tillåtet med index vidjordbruksarrende berodde detta på att det ansågs värdefullt att kunna göraavtal som sträckte sig längre än . ansågs vara en lämplig ocheftersträvansvärd tidsperiod för ett avtal. Däremot ansågs att indexberäkninginte borde tillämpas på avtal inom femårsgränsen. sker indexberäkningenmycket varierande i de enskilda fallen. Jag tror, herr statsråd, att en alltför hårdindextillämpning ovanpå ett arrendepris, satt efter avkastningsvärdet, efterendast kan ha höjt arrendepriset så avsevärt att det med ganska storabelopp överstiger avkastningsvärdet. Därmed åsidosätts, i varje fall delvis,gällande lag. Anser statsrådet det inte i sådana fall riktigt ochnödvändigt att återföra indexberäkningen så att den överensstämmer med det ilagstiftningen angivna avkastningsvärdet? Låt mig först säga att herr andre vicetalmannen och jag är i grunden överens om värderingen av domänverketsrelationer med arrenda-torerna. Jag vill gärna understryka vad andre vicetalmannen sade om nödvändigheten av att den omstrukturering som sker när détgäller domänverkets markinnehav sker i samråd med arrendatorerna. anledningatt tro att någonting annat skulle vara fallet. Låt mig också säga att en sammanläggning mellandomänverket och den den mening som andre vice talmannentalade om inte är aktuell. Vilken 3 äoril 1982 organisatoriskform en samverkan mellan domänverket och statens skogsin- Om verksamheten vid domänverket dustrierkan komma att få är föremål för utredning. Det är för tidigt attyttra sig om detta. vice talmannen frågade om inte utarrendering skullekunna ske enligt andra principer än via anbudsförfarande. Det är självklart attregeringen inte bryr sig om vilken metod domänverket väljer när det gäller attutarrendera sina fasfigheter. Man har prövat intresseanmälan, enligt uppgiftmed övervägande negativt resultat. Det har varit svårt att välja, och det harföranlett ganska många besvärsärenden hos regeringen. Det är därför som domänverketstannat vid att anbudsmetoden i dessa fall är den bästa. Självfallet får det inte leda tillorealistiskt upptrissade priser. Det gäller ju -och jag tror inte någon kansäga någonting annat om domänverkets hantering av detta - att utnyttja detförfarandet seriöst och se till brukarens möjligheter på lång sikt att bedrivasin rörelse. Det gagnar både domänverket och samhället bäst, om domänverket fårtill stånd stabila relationer med arrendatorerna. 23Andre vice talmannen (): Jag vill tacka statsrådet för dessaytterligare synpunkter och för klarläggandet när det gäller sammanläggningen. När det gäller frågan om anbudsförfarande eller icke vidutarrendering menar jag bara - och jag tyckte jag fann förståelse också för desynpunkterna - att ett anbudsförfarande på en bristmarknad, somarrendemarknaden är, kan locka fram anbud som inte är verklighetsförankrade. Vihar flera exempel på att de som givit höga anbud helt enkelt inte har klaratföretaget. Med hänsyn till den långsiktiga princip som jag vet att domänverketarbetar efter är det då naturligtvis mycket bättre att domänverket seriöst settbestämmer vilken arrendeavgift man vill ha för fastigheten i fråga och sedanbedömer de olika sökandena till arrendet efter andra grunder. Jag ber med detta, herr talman, att än en gång få tackastatsrådet för det svar jag har fått. Överläggningen var härmed avsliitad. 9 § Föredrogs och hänvisades 1981/82:130fill jordbruksutskottet 1981/82:169till civilutskottet 1981/82:193fill utbildningsutskottet 1981/82:200fill kulturutskottet 12 protokoll 1981/82:114-117 Nr 117 10 § Föredrogs och hänvisades T,, j Motionerna 13 1 1982 1981/82:2416-2418 fill lagutskottet 1981/82:2419 till arbetsmarknadsutskottet 11 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /82:24 och 25 Finansutskottetsbetänkanden /82:21-24 betänkanden /82:46 och 47Jusfitieutskottets betänkanden /82:38, 39 och 41 betänkanden1981/82:25-27 betänkande 1981/82:36 Kulturutskottetsbetänkande /82:21 betänkanden /82:17 och 18Civilutskottets betänkanden /82:18-21 12 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs finansutskottets betänkande 21, betänkande 24och justi-tieutskottets betänkande 41 i nu angiven ordning främst bland tvågånger bordlagda ärenden. 13 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:166 Beslut fattade avinternationella arbetskonferensen vid dess sextiosjätte och sextiosjunde möten,m. 1981/82:168Vårdnad och umgänge m. m. 1981/82:182Ändrade regler för skogskonto, m. m. 1981/82:191Avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, m. m. 1981/82:198Statens hingstdepå och stuteri 1981/82:206 Godkännande avkonvention angående förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissakonventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller haurskillningslösa verkningar. 14 § Anmäldes och bordlades Förslagen 1981/82:19 Fullmäktiges iriksbanken förslag om ändring i lagen (1934:437) för riksbank och ilagen (RFS 1975:6) med reglemente för (Bankoreglementet) 1981/82:20 revisorersförslag angående personalresurserna för kontrollen av arbetsgivaravgifter ochkällskatt 15 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2420 av 178 1981/82:2421 av m. fl. 1981/82:2422av och 117 1981/82:2423 av m. fl. Namnlag(prop. 1981/82:156) - 1981/82:2424 av m. fl. Ändring i m. m. (vissa ändringar rörandestraffverkställighet) (prop.1981/82:153) interpellationer 1981/82:2425 av m. fl. Fortsattvalutareglering (prop. 1981/82:161) 16 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande 1981/82:26 riksvapen ochSveriges flagga m. m. 1981/ 82:109) 1981/82:24 Vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. (prop.1981/82:149) 1981/82:26 Riktlinjer för detframfida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/82:81) (förnyad behandling) betänkanden /82:23 Djurskydd 1981/82:24Avfallshantering och återvinning 1981/82:25 Trädgårdsnäringen 1981/82:26 Livsmedelskontrollm. 1981/82:27 Bilavgaser m. m. betänkande 1981/82:31 Stålindustrin 17 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1981/82:167 av (vpk) tilljordbruksministern om torvutvinning: I propositionen 1980/81:90 omriktlinjer för energipolitiken sägs att en övergång till fasta bränslen skall främjas. Ett av dessa fasta bränslen som är aktuellt och som bör tas i anspråk är torv - därom råder stor enighet. sägs vidare i riktlinjerna för energipolitiken: "Koncessionsplikten germöjlighet 179 att styrabrytningen av bränntorv bl. a. i syfte att reducera skadeverkningarna frånnaturvårds- och miljösynpunkt." Självfallet blir det svåra ställningstaganden som måstegöras, när olika aspekter skall vägas in i beslutsprocessen. Här skall hänsyntas till naturvårdslagen, miljöskyddslagen, vattenlagen och rennäringslagen.Dessa ställningstaganden borde rimligtvis bli mindre problemfyllda, om ennoggrann inventering och planering hade gjorts innan exploatering avtorven sker. I fråga om torvutvinningen får man en känsla av att detbeslutsunderlag som vore önskvärt inte har förelegat i alla de fall som ärföremål för eller tänkta för exploatering. Exempelvis är ett projekt iVästerbotten mycket omstritt. Dels är projektet mycket stort, dels skedde härundersökningar innan man hämtat in åsikterna från länsstyrelsensnaturvårdsenhet och . Från många synpunkter är striden om detta och även andratorvprojekt olycklig. Det ligger ju i hela landets intresse att vi kan utnyttjavåra stora torvtillgångar till energi och att nya arbetstillfällen skapas. Mendetta måste ändå i största möjliga utsträckning ske i beaktande avskadeverkningarna från naturvårds- och miljösynpunkt. I , där striden nu står som hetast om etttorvprojekt, utgör torvtillgångarna en femtedel av länets areal. Här bordefinnas möjlighet att bryta och utnyttja torv utan att det kommer imotsatsställning till naturvårdsmyndigheter och andra intressen. Enförutsättning för detta är givetvis att en noggrann undersökning och planeringhar skett och att olika intressen, t. ex. miljöorganisationer, samer m. fl.fått möjlighet att i ett tidigt skede framföra sina synpunkter. Den bild manhar fått av inledningsfasen i fråga om torvutvinningen är något av ett allmäntslagsmål om torvmossarna. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till jordbruksministern; Anserjordbruksministern att den inventering och undersökning av torvmossarna somskett är till fyllest, eller avser jordbruksministern att vidta ytterligareåtgärder? Avserjordbruksministern att vidta några åtgärder i anledning av deintressekonflikter som uppstått vid planerade torvutvinningsprojekt? 1981/82:168av () till kommunikationsministern om SJ:s ansvar gentemotresenärer: Konsumenternas ställning påmarknaden har länge varit föremål för statsmakternas intresse och åtgärder. Ettflertal samhällsorgan har inrättats för att tillgodose och hävdakonsumentintresset. Tyvärr har en betydande resursminskningdrabbat bl. Likaledes har länsstyrelsernas möjlighetertill insatser på konsumentområdet menhgt försvagats. Mot bakgrund av att enallvarlig inflation och en flerårig reallöneförsämring drabbat konsumenterna ärde sammantagna effekternaav den förda politiken minst sagt förödande för stora konsument- Nr 117 '"PP- den På ettområde där staten har ett direkt monopol kan man också finna hur 13 p,;] loeo konsumenternassituation är utsatt och svår att hävda gentemot företaget i Jagavser i detta fall . Som nära nog daglig resenär på Meddelande om SJ sträckan har jag sistlidna vinter fåtterfara vad internellationer företagets tidtabeller och vagnsservice kan varavärda. I båda avseendena har det vid många tillfällen varit rent bedrövligt. Med den annalkande våren och värmen kan dock konstaterashurusom tågen ofta håller tidtabellen och vagnmaterielen liksom platstillgångenär riktigt hygglig. Därför kan kanske allt synas för dagen vara frid och fröjd.Men vi vet att på andra sidan vår, sommar och höst lurar en kall och snöigvinter, som förmodligen kommer att drabba SJ-resenärerna på sätt som vi väl ochbistert känner . Flera av dem som är dagliga pendelresenärer har undersenare fid i olika former sökt hävda den enskilda konsumentens intresse ochrätt till service i relation till sitt biljettinnehav. Med anledning av enKO-anmälan som gjorts av en årskortsinnehavare har SJ:s juridiska avdelningyttrat sig till KO. Sedan jag tagit del av detta yttrande känner jag ett starktbehov av att fill ansvarigt statsråd få ställa några frågor, som jag finnercentrala med hänsyn till SJ:s monopolställning på marknaden. Av svaret att döma får en innehavare av SJ:s årskort tålaatt tåg ställs in eller är upp till 70 minuter sena på en så kort sträcka somUppsala-Stockholm. En biljett, årskort eller månadsbiljett garanteraringalunda en resa enligt SJ:s egen tidtabell eller i enlighet med de löften somges i företagets marknadsföring. Är min tolkning av ifrågavarande svar riktig finns detskäl att hysa stor oro för SJ:s affärsverksamhet och för trovärdigheten iföretagets marknadsföring. Mot bakgrund av samhällets intresse för ett utvecklat ochväl fungerande kollektivtrafiksystem är det av stort intresse att få del avkommunikationsministerns syn på tågresenärens ställning i förhållande tillstatens järnvägar i dess egenskap av huvudman för merparten avkollektivtrafiken i landet. Med hänvisning till det anförda får jag frågakommunikationsministern: Finner statsrådet det vara rimligtatt SJ friskriver sig ansvaret gentemot resenären-konsumenten på sätt som sketti nämnda svar till KO? Anser statsrådet att SJ;suppfattning om företagets skyldighet gentemot sina resenärer är förenlig medstatsmaktens strävan att hos allmänheten öka benägenheten att färdas ikollektiva former? 1981/82:169 av Hans Nyhage (m) tillkommunikationsministern om mellan och : "mellan ochVarberg är en katastrof." Detta är den samstämmiga uppfattningen frånlandsting och kommuner, polis och brandkår, näringslivet, fackliga och andraorganisationer, åkerier, politiska partier och allmänheten. Det råder totalenighet om att det är hög tid att radikala åtgärder nu vidtages för att sättadenna riksväg i sådant skick att den motsvarar de krav som från olika håll ochav skilda skäl ställs på en väg av denna karaktär i en allt trafikintensivaretid. Enligt föreliggande förslag från till utbyggnadav vägen skall endast delen samt en genomfart i förverkligasfram till 1994. Detta är klart otillfredsställande och otillräckligt såväl vadgäller omfattningen av utbyggnaden som beträffande tidsaspekten. Kostnaden ärberäknad till 128 milj. kr. För samtliga intressenter är det av största vikt att enombyggnad av hela sträckan från till Hallandsgränsen kommer tillstånd. Detta skulle innebära en kostnad av 182 milj. kr., dvs. ca 50 milj. kr.mer än vadden av föreslagna utbyggnaden beräknas kosta. Detta tordevara väl använda pengar, i alla synnerhet i när många människor går heltutan arbete. Det måste rimligen vara bättre att pengarna satsas på församhället nyttiga och lönsamma projekt och bereder människor meningsfulltarbete, än att de används till arbetslöshetsersättning för samma människor. Med anledning av vad jag här anfört vill jag ställaföljande fråga till kommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd medverka till att medelställs till förfogande för en ombyggnad av i en större omfattningoch i en snabbare takt än vad som anges i utbyggnadsplan? 1981/82:170av () till arbetsmarknadsministern om ökad användning avinhemska bränslen: Ett resultat av den intensivaenergipolitiska debatt som förts i bl. a. i samband medkärnkraftsomröstningen är att det numera finns en mycket bred politiskuppslutning kring en stor satsning på inhemska bränslen. Motivet för detta ärnaturligtvis det önskvärda i att minska vårt oljeberoende och vårtutlandsberoende över huvud taget. Syftet är också att de inhemska bränslenaskall kunna spela en viktig roll i samband med att kärnkraften avvecklas - iförsta hand för vår värmeförsörjning, men också för elförsörjningen viamottrycksverk. energibeslut innebär att användningen avbark och lutar skall öka från till , skogsenergi m. m. från 7 TWhtill och torv från O till . går ut i en brett upplagdpropagandakampanj mot detta riksdagsbeslut. Möjligheterna att bygga utanvändningen av inhemska bränslen enligt riksdagsbeslutet underkänns, liksom denbeslutade kolintroduktionen. I stället vill man ha en massiv utbyggnad avvattenkraft. Enligt riksdagsbeslut skall vattenkraften byggasut från till . Det är i första hand strävan attbevara orörda vattendrag som utgör den begränsande faktorn. Industriförbundetanser ätt bevarandeintressena skall åsidosättas och vattenkraften byggas ut såatt den i stället kan leverera uppemot . vill man ha tillstånd åtgärder för att ytterligare forcera fram en ökad elanvändning. En sådanpolitik, hävdar man, skulle vara gynnsam för industri och sysselsättning. Jaghemställer att få ställa följande frågor till statsrådet : Hur bedömer regeringen möjligheternaatt verkställa riksdagsbeslutet om att utveckla användningen av inhemskabränslen? Hur skulle en massiv satsning påökad elanvändning påverka möjligheterna till en smidig avveckling avkärnkraften? 18 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:336 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om förkortad arbetstid, m. m.: I en TT-intervju nyligenförespråkar arbetsmarknadsminister inrättande av fler deltidstjänster. arbetar en miljon människor på deltid.Merparten av dessa är kvinnor. Vartannat hushåll med två vuxna har således endeltidsarbetande. Det ter sig alltså ganska utsiktslöst att tro att även denheltidsarbetande -underförstått mannen - skall halvera sin arbetstid, då vi välkänner till de ekonomiska svårigheter som det stora flertalet, i alla fall inomLO-kollektivet, lever under. som arbetsmarknadsministern talar sig varm förfler deltidsarbetande på arbetsmarknaden lägger regeringen fram förslag omarbetsgivares rätt till ökat övertidsuttag. Förverkligandet av del förslagetkan bara innebära en ännu mera ojämn fördelning av arbetsfiden mellan kvinnoroch män. Jag villmot denna bakgrund fråga arbetsmarknadsministern: Hur ser regeringen på de könsmässiga orättvisorna inomarbetslivet och hur vill ni bekämpa dem, samt vilken är anledningen fill attregeringen helt avskriver kravet på en generell nedtrappning av arbetstiden föralla? Nr 117 1981/82:337 av () till jordbruksministern om höjd Tisdauen den beredskap mot mul- och klövsjuka: / och har drabbats av mul-och klövsjuka.I harhitintills ca 15 besättningar drabbats och något tusental djur slaktats. Meaaelandeom Smittan härrör från , som tillämpar metoden isolering jämte frågor vaccinering för att bekämpa dennatyp av epizootier. frånÖsttyskland anses föreligga. Den svenska beredskapen mot mul- och klövsjuka har höjtsoch såväl landbruksstyrelsen som veterinära myndigheter har vidtagiterforderliga åtgärder, bl. a. vad avser kontakter med mejerier. Enligtuppgift brister det emellertid i tillgång på exempelvis citronsyra, klorkalkoch jodopax - alla oumbärliga desinfektionsmedel i händelse av epizootologisksmittorisk. I anledning av det anförda vill jag framställa följande frågor: att vidtaga åtgärder som syftar till att en bättre efterlevnad avgällande internationella bestämmelser rörande rapportering av epizootier kommertill stånd? Är tillgångentill ändamålsenliga desinfektionsmedel för att förebygga epizootologisk smittabetryggande? 1981/82:338 av () till industriministernom driften vid Dalaverken i : I det redan hårt pressadeVästerbergslagen avser nu att avveckla sin smedja vid Dalaverken iSmedjebacken. Med anledning härav anhåller jag om att få ställa följandefråga till industriministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att räddaprodukfion och sysselsättning vid Dalaverken i ? 1981/82:339 av (vpk) tillindustriministern om driften vid Dalaverken i ; Copcos ledning hartillkännagivit att den tänker lägga ned smedjan vid Dalaverken i Smedjebacken.140 personer, därav 27 tjänstemän, blir då utan jobb. Nedläggningen sker, uppges det, på grund av dåliglönsamhet. meddelar emellertid att bolagets vinst uppgårtill 584 milj. kr. och att 124 milj. kr. delas ut till akfieägarna. Dessutomhar värdet på deras aktier stigit . kommun har drabbats avsvåra lg4 sysselsättningsminskningar. Denplanerade nedläggningen innebär bara ett förstasteg mot en katastrof. Dalaverkens återstående del är direkt hotad om Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Ärregeringen beredd att ingripa och förmå att dra tillbaka planernaom en nedläggning av smedjan i Dalaverken i , och av bolagetutkräva att antalet arbetstillfällen i kommunen förblir av minst sammaomfattning som f. n.? 1981/82:340 av (vpk) till utrikesministernom katastrofbistånd till Sydyemen; Demokratiska (Sydyemen) drabbades av en svåröversvämningskatastrof. 15 människor har dödats, skolbyggnader, bostadshus ochjordbruk har förstörts. Friskvattenbrunnar har blivit obrukbara. Skördarna harspolats bort. Demokratiska är ett fattigt land, somnu drabbats oerhört hårt. Översvämningarna kommer att innebära storapåfrestningar på landets knappa resurser. Förstörelsen beräknas vara dubbelt såomfattande som efter den översvämning som ägde rum , och som föranleddesvensk katastrofhjälp. Sådana insatser krävs än mera . Jag villmot denna bakgrund fråga utrikesministern: Är den beredd att ge katastrofbiståndtill Demokratiska med anledning avöversvämningskatastrofen? 1981/82:341 av () till arbetsmarknadsministern om beredskapsarbete iform av slyröjning: och LRF iÄlvsborgs län planerade att tillsammans med arbetsförmedlingen i startaberedskapsarbete för ungdomar med att röja sly i skogsplanteringar. Avsiktenvar att på detta sätt ge bortåt 50 ungdomar i åldern sysselsättning. När man var klar att starta projektet fick AMS lokalkontorbesked om att sådana här beredskapsarbeten, enligt de bestämmelser som finns,endast får utföras i regi. Jag tycker att det är beklagligt när byråkratin på det härsättet lägger hinder i vägen för att ungdomar skall få sysselsättning. Med anledning av det inträffade vill jag frågaarbetsmarknadsministern: