prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — Genom att rösta med densocialdemokratiska reservationen kan de förhindra en neddragning av stödet,vilken innebär en förlust för fri debatt och nyhetsförmedling som inte kan ståi rimlig proportion till de ur statsfinansiell synvinkel marginellabesparingarna. Med detta yrkar jag bifall till den socialdemokratiskareservationen om organisationspresstödet. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 80 (): presstödsbetänkandeillustrerar bra hur krångligt det svenska presstödet blivit. I en rad motionerföreslås nya stödformer eller förändringar i de gamla. Det finns också krav påuppräkning av de utgående bidragsbeloppen. Presstödethar utvecklats i den riktning som dess kritiker befarade när det infördes.Det är för det första komplicerat. Bestämmelserna leder ofta till att 90 tidningarna utformas efter stödetskonstruktion och inte utifrån journalis- Den som i likhet med mig sitter i presstödsnämnden Nr 118 harständigt fillfälle att konstatera hur nya produkter kommer till och de den gamlaförändras, primärt i syfte att kapa åt sig maximalt presstöd. har 14 -i 1 qot alltsåpresstödet inte medverkat fill journalistisk förnyelse utan tvärtom till 5, ./, gspres- För det andra leder stödet lätt till fiffel. Det finns sombekant exempel -alls inte bara några enstaka - på hur man tricksat för att fåut så mycket pengar som möjligt. har fått taställning fill fall där det enda uppenbara syftet har varit att lura staten påpresstödspengar. För det tredje har presstödet lett till att mångafidningar numera är helt beroende av stödet för sin existens. Vi har ettväxande antal fidningar som kallt räknar med presstödet som en självklarinkomstpost. Dessa tidningar har uppenbarligen inte några som helst chanser attstå på egna ben, att gå ihop. På så sätt blir dessa tidningar beroende avstatsmakternas presstödspolitik för sin framtida existens. För det fjärde har presstödet invaggat vissa tidningar ien sådan säkerhet att de underlåtit att vidta nödvändiga rationaliseringar.Utan presstöd hade förmodligen några tidningar inte existerat . Men de somhade.varit kvar hade definitivt varit effektivare. För det femte har orättvisorna mellan olika tidningarförstärkts i och med att presstödet har ökat för en deltidningar medan vissa inte haft eller har något presstöd över huvud taget. För det sjätte har utvecklingsbidragen använts till vadjag skulle vilja kalla för utpressning. Tidningar har kommit tillpresstödsnämnden och sagt; Vi behöver si och så många miljoner. Får vi intedet, måste tidningen läggas ned, och då är det presstödsnämndens fel. Ni får taansvaret för vad som sker. För det sjunde har kostnaderna för presstödet ökat ochutgör numera inte någon obetydlig post i statsbudgeten. Även om det direktapresstödet inte har hållit jämn takt med inflationen, som , så gäller förvisso motsatsen för de indirekta subventionerna, t. ex.momsbefrielsen, som innebär att staten går miste om en betydandemervärdesskatteinkomst. Finns det då inget positivt att säga om presstödet? Jo,presstödet har onekligen inneburit att vissa tidningar har kunnat fortleva somannars med all säkerhet inte hade kunnat komma ut eller som hade tvingats kommaut under ändrade betingelser, t. ex. att man hade måst minska på periodiciteteneller komma ut i ett mer begränsat format. Vi har inte haft någon omfattande pressdöd under1970-talet, det skall konstateras. Däremot kan man säga att de tidningar som gick bra när presstödet infördes i princip gör det också och att de som gick dåligtgör det fortfarande. Några undantag finns, men de förändrar inte bilden i stort. Dess värre har presstödet inte använts till att vidtaga åtgärder för att få tidningarna att stå på egna ben utan normalt sett för att täcka löpande driftförluster. Några undantag finns emellertid när det gäller viljan till förnyelse och satsningen på nya produkter. En tidning som Svenska Nr 118 har såväl ökat sin upplaga som genomgått en betydande Ett annat exempel på en tidning som arbetat under 14 aoril 1982 'skilda förhållanden men ändå lyckats med en rejäl upplageförbättring är Stödtill daesnres- föreslår socialdemokraterna till årets riksdag en höjningav produk- g,j tionsbidragen. Det finns goda skäl att avvisadetta. läget innebär att vimåste spara på alla upptänkliga områden. Det finns mot denna bakgrund ocksåskäl att avvisa det socialdemokratiska förslaget om att öka stödet tillorganisationstidskrifterna. Motiveringen är dels den samhällsekonomiska, somjag just har nämnt, dels de skäl som jag har räknat upp inledningsvis i mittanförande. Jag tror nämligen inte, herr talman, att en automatisk ökning avprodukfionsbidragen får just de positiva effekter för dagspressen som vi välalla är ute efter. Det handlar faktiskt inte bara om att räkna upp bidragenutan också om att förändra vissa delar av presstödetskonstruktion. Vi har haft en debatt om presstödet som ialltför stor utsträckning har koncentrerat sig på bidragsnivåerna och inte,tycker jag personligen, tagit upp en rad akuta problem när det gällerpresstödets konstruktion. Låtmig säga att socialdemokraterna i den här frågan bedriver en renöverbudspolitik. Det finns såvitt jag kan förstå ingen trovärdighet i deras talom försiktighet med statsutgifterna; jag har förgäves försökt se några sådanaförsiktighetsmått under den här vårriksdagen. Detfinns i själva verket, som jag sade, goda skäl att spara på presstödet. Detansåg också den förra trepartiregeringen, som så sent som i början av förraåret ville spara 30 milj. kr. ändrade regeringen sig och ökade på i stället.Från moderat håll anser vi att en besparing på 45 milj. kr. är möjlig, och jagber att få yrka bifall till den moderata reservation vid utskottets betänkandesom behandlar denna punkt. Jagtalade inledningsvis om hur krångligt presstödssystemet är. är krafter igång att ytterligare krångla till. Förslaget att företag som inte ger utdagsfidningar skall kunna få pengar ur pressens lånefond är ett gott exempel pådetta. Det finns inget rimligt skäl att utvidga presstödet ytterUgare, och jagber att fä yrka bifall till den moderata reservation där vi inte vill vara medom att ge regeringen en beställning på det här området. Det finns slutligen anledning att aktivt arbeta för att derationaliseringsmöjligheter som finns inom pressen tas till vara. Från moderatasamlingspartiets sida anser vi att presstödsnämnden bör ges möjlighet attuppställa rafionaliseringsmål för de tidningar som uppbär presstöd. Det ärviktigt att nämnden får den möjligheten, I annat fall riskerar vi attpresstödet undan för undan kommer att öka och att allt fler fidningar blirbidragstagare. Det är förvisso ingen bra utveckling för svensk press, Anf.81 () replik: Jag lademärke till att nästan helt avstod från att argumentera för dekonkreta förslag som man lagt fram om dagspresstö- Det kan jag förstå. Om det inte vore såallvarligt skulle jag kunna säga. attde förslag som man yrkar bifall till i reservationen måste betraktas närmastsom ett dåligt skämt - så långt svävar nämligen förslagsställarna från denverklighet som tidningsbranschen upplever. Detrör sig först och främst om vad man kan kalla en omvänd 13 §. Man vill på vissaorter att förstatidningens presstöd skall dras från andratidningens. Låt mig tatidningen som ett exempel på detta. noterade enförlust på 2 milj. kr. vill skära ner produktionsbidraget för dentidningen med . plus en tiondel av 6,3 miljoner, alltså med närmare1,7 milj. kr. Det skulle innebära den fidningens död. Likasåhar med i sitt förslag att man skall dra ner produktionsbidragetöver hela fältet . Däremot tänker de inte på någon avgörande punktminska presstödet till högtäckningstidningarna, utan bara filllågtäckningstidningarna. Man kan ta som exempel på detta. Där är det en intäktskillnad mellan och Västgöta-Demokraten på 33 milj.kr., och vill då minska Västgöta-Demokratens bidrag med 481 000 kr.Eller ta - hemlän - som exempel! Där finns det intäktskillnad till fördel på ungefär 28 milj. kr., menmoderaterna vill beröva den svagare fidningen . Ochta , där det finns en intäktskillnad mellan ochSvenska på 731 milj. kr. Detta är en helt orimUg presspolitik. Detär sant att det inte har blivit någon pressdöd dåsocialdemokraterna och kunde hålla i presstödet. Men om moderaternafår bestämma, då kommer pressdöden tillbaka. 82 ()replik: Orsaken till att jag inte i detalj gick in på det moderata förslaget äratt jag inte tycker att man skall ta upp kammarens tid i onödan. Det förslagetfinns nämligen utomordentligt noga redovisat i en nära två sidor långreservation fill utskottsbetänkandet, och jag förutsätter att hartagit del av denna. Jag kan naturligtvis här i talarstolen upprepa vad det helagår ut på - det finns många ledamöter som ägnar sig åt att i den härtalarstolen ständigt och jämt upprepa vad de har skrivit i reservationer ochutskottsbetänkanden. Men eftersom jag tycker att detta är en tråkig ordning,som alltmer breder ut sig i kammaren, försöker jag i görligaste mån avstå fråndetta. Vaddet handlar om är ju att moderata samlingspartiet har lagt fram ett förslagsom, om det genomförs, innebär en besparing med 45 milj. kr. Den borgerligatrepartiregeringen aviserade en besparing på 30 milj.kr. Om man tar hänsyn fill penningvärdets fall är skillnaden inte särskiltstor, men jag vill understryka att och iregeringen var med på en besparing av ungefär den här storleksordningen. De här 45 miljonerna, somOlle hetsar upp sig väldeliga över - Nr 118 han förutspår pressdöd ochallahanda olyckor, speciellt för de tidningar som Onsdaeen den '" j' representerar: de socialdemokratiska - motsvarar alltså 45milj. 14 aoril1982 ' direkt presstöd på närmare 400milj. Ingen kan påstå, herr talman, att moderata samlingsparfiet är ute med några särskilt drastiska besparings- Stöd till daesnres- '' P området. Tar man dessutom,herr talman, i beaktande att _ _ direkta och indirekta subventionertill pressen ligger på över 1 milj ard kronor totalt, såframstår upphetsning som obefogad. Jag tycker att , när han nu är så oerhörtupphetsad, borde svara på den grundläggande fråga som jag, till skillnad frånOlle , försökte ta upp i mitt inledningsanförande: Är presstödet såutformat, att det leder till att tidningarna rationaUserar, sköter sin ekonomioch har en sådan produktutveckling att de någonsin kan gå med vinst? Anser att presstödet skall syfta till atttidningarna skall klara upp sina problem och bli lönsamma ochsjälvständigt, tidningar som icke behöver presstöd? Eller anser presstödet skall utgå för alltid till de socialdemokratiska tidningar - föratt nu nämna några - som har det? Menar att presstödet inteär någonting annat än en direkt inkomstpost för dessa tidningar, som ickeställer krav från samhällets sida pä någon motprestation? skulle kanske också kunna förklara varför detidningar som tillhör hans parti nära nog genomgående går med förlust, medan detidningar som jag representerar går med vinst. 83 () replik: Det är tydligt att inte harläst på sitt eget förslag. Jag har bevisat hur förslaget i motion 1641, som nii reservationen yrkar bifall till, slår när det gäller de tidningar som liggermycket illa till på några typiska orter. Det är naturligt för mig att citera vad Svenska Dagbladetden skrev om denna motion, i vilken alltså villspara 40-50 milj. kr. på presstödet: "Utmärkt vore om så kunde ske, irådande budgetläge är alla besparingar välkomna. Dock under den självklaraförutsättningen att svångremmen kan appliceras och presstödet beskäres utan attmångfalden riskeras och oponionsbildningen stympas." Sedan påpekar det som , nämligen att krisen är värre än då backade för dettabesparingsförslag. "Lågkonjunkturen har drabbat annonsintäkterna.Inflationen påverkar utgifterna.--------------------------- Endast marginella besparingar kan på kort sikt vinnasgenom rationalise ringar, eftersom främst distributionen är ytterst personalintensiv. Till dagens krissituation kommer att vi står inför en avgörande valkampanj, som alltid med stora krav på pressen från de politiska partierna. Att i detta läge förorda en snålare attityd mot tidningarna tyder på att lyckats 94 konstruera en ny modell för attlösa pressens problem. I så fall är både partiet ochpressen att gratulera. Nr 118 .: Eller också har partiet - för vilken gång i ordningen? -lagt fram ett slarvigt Onsdaeen den hopkommet,illa genomtänkt och till sina verkningar katastrofalt förslag 14 j,p,j|1009 Tyvärr verkar det senare alternativet troligast." Sedan desshar denna slarvigt hopkomna motion blivit en lika slarvig reservation.Med Svenska Dagbladets motivering yrkar jag avslag på det till sinaverkningar katastrofala moderatförslaget. 84 () replik: Det är i och för sig rörande att höra OlleSvensson citera . Han borde göra det litet oftareoch också ta lärdom av vad som skrivs där. nöjer sig med att citera på en punkt, där han råkar ha samma uppfattning. Både och tidningen i , som representerar,uppbär presstöd. Men jag vill understryka att har hälften såhögt presstöd per exemplar som tidningen . Vad det handlar om är faktiskt att vi från moderatasamlingspartiets sida anser att det i dagens läge behöver göras besparingar påen rad områden. Vi har inte heller undantagit den politiska verksamheten. Vihar velat spara på partistödet - och för det förslaget har vi fått mycket berömpå . Det hade varit trevligt om , närvi diskuterade partistödet här i kammaren, hade ställt sig upp och citeratSvenska i frågan och följt och moderatasamlingspartiet. Det går inte att plocka ut russinen hur som helst, herrSvensson. svarade inte på de två frågor jag ställde.Jag tycker att skall göra det i den här debatten, för en gångsskull - detta berör ju grunden för hela presstödet - i stället för attdiskutera några procent fram eller tillbaka. Anser att presstödet skall syfta till att fåtidningarna att stå på egna ben och klara sig utan stadigt stöd eller inte?Anser att det finns några möjligheter för de tidningar som i daguppbär presstöd att komma ur den nuvarande situationen? Eller skall de alltidräkna med presstödet som en helt självklar inkomstpost? I den moderata motionen och den moderatareservationen föreslår vi besparingar, bl. a. genom en omvänd 13 §. Jag har svårt att se att det finns någon anledning att just på ett par orter höja konkurrensnivån godtyckligt genom att spä på med ett antal miljoner, bl. a. tillförstafidningar, som ibland går med betydande vinst. Det är vad det handlar om, dvs. att dessa tidningar får extra pengar. Vi vill också spara på samdistributionsra- batten med ytterligare ett öre per exemplar, och vi vill ha en mindre besparing när det gäller produktionsbidragen. Jag har svårt att se, herr talman, att dessa förslag skulle leda till de katastrofala konsekvenser som tror att de kommer att göra. Nr 118 vice talmannen anmälde att anhålUt att till Onsdagenden protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytteriigarereplik. 85 (); Stöd till dasspres- Herr talman! betänkande angående stödet till dagspressen och organisationstidskrifterna inrymmerställningstaganden av både ekonomisk och massmediepolifisk art, med skilda partipolitiska Vi har redanfått en försmak av det här i debatten mellan Närdet gäller själva anslagsbeloppen står och bakomregeringens budgetförslag - en totalsumma för dagspress- ochorganisations-tidskriftsstödet på 431 milj. kr. Det är en mycket stor summa. Socialdemokraternavill öka detta anslag med ytterligare 76 milj. kr., utan att klara ut var dettabelopp skall tas någonstans. vill minska anslaget med 55 milj. kr.,utan att redogöra för följderna av en så kraftig minskning. Det är därför inteså underligt att utskottsbetänkandet präglas av skiftande majoritetsbildningar.Det finns reservationer som speglar stora åsiktsskillnader och reservationerdär avvikelserna är små. Det kan emellertid, herr talman, vara på sin plats attförst ägna åt bakgrunden till de stödåtgärder som vi härdiskuterar. Jag ägnar mig då i första hand åt stödet till dagspressen. AndersBjörck hade inte mycket till övers för det svenska dagspresstöds-systemet. Nuär det ju så att presstöd inte precis är någon sällsynthet ute i världen, utandet förekommer på oUka sätt i oUka länder. Internationella forskare har tittatpå det svenska presstödet, och det är intressant att notera att dessa forskaresäger att det svenska presstödet är väl genomtänkt. Detrör ju sig här inte i första hand om stöd till företagen som sådana. Syftet medvårt dagspresstöd är ju att öka medborgarnas valfrihet i deras tidningsläsande.Därmed är dagspresstödet också en årlig investering i den svenska formen avdemokrafi. På så sätt hänger anslagen ihop med den svenska massmediepolifiken. Massmediernasuppgift i vårt samhälle kan formuleras i följande fyra punkter; Tjäna det politiska systemet genom förmedling avinformation och diskussion. Upplysa läsarna så att de blir politiskt medvetna. Bevaka individensrätt gentemot myndigheter. Tjänadet marknadsekonomiska systemet genom bl. a. annonsering. Hur är då situationen just nu och hur ser framtiden ut? dagspressen sin uppgift isamhället mycket bra. Dagspressen spelar en utomordentligt stor roll i vårt land. är tillsammans med det tidningstätaste landet i , om man räknar antalet tidningsexemplar per 1 000 invånare. Dessutom - och det är värt att notera - finns alla partier medi presskören. Den svenska dagspressen präglas dessutom av en mycket hög standard. "" Standarden är hög både vad gäller layout, trycksamt bild- och textmaterial. Omfångetär stort och distribufionen snabb. Men en hög standard har sitt Nr 118 Desammantagna kostnaderna blir mycket stora. Men möjligheterna att Onsdaeenden balanserade höga kostnaderna med motsvarande intäkter blir allt sämre. Abonnemangsprisernakan inte höjas nämnvärt. Det finns redan nu ett köpmotstånd.Det finns en klar tendens, speciellt i storstadsområdena, att de Stöd tilldaesnra- tidningslösa hushållen blir allt flera. Återstår då annonsintäkterna. Så sent som 1980 hadedagspressen ett rekordår när det gäller annonsvolymen. Men också här slår manhuvudet i taket. Man kan inte fortsätta med nuvarande ökningstakt beträffandemillimeterpriset på annonser. Det finns ju också andra reklamkanaler.Annonsbladen - närmare 200 stycken - tar sin del av reklamkakan. Direktreklamenökar och är . minskade också dagspressens annonsvolym. Vänder jag så blicken mot framtiden, måste jag slå fastatt den svenska dagspressen står inför en mycket svår omstruktureringsprocess.Den kommer att bli smärtsam. Den kommer att medföra en del nedläggningar.Frågan är bara om processen skall påskyndas. Jag finner detta vara uteslutet. Propåerna om införande av reklam-TV, kanske ocksåreklamradio, måste därför avvisas. Det har också gjort helt nyligen.Men det är illavarslande att åtminstone två riksdagspartier nu är uppbundna avriksstämmobeslut om reklam-TV, beslut som innebär ett hot mot den nuvarandedagspresstrukturen. En utväg att garantera densamma är förstås att höjapresstödet ytterUgare, Socialdemokraterna har valt den vägen och föreslår enuppräkning av produktionsbidragen . Det kostar 42 milj, kr. Vidare höja samdistribufionsrabatten med 9 milj, kr. Här menar jag attsocialdemokraterna gör det alltför lätt för sig. Måste jag påminna om attstatens lånebehov då också ökar med 42 plus 9 milj. kr. till 51 milj. kr.utöver det stora lånebehov vi har ? Att öka bidragen är att gömma undanproblemen, men vi slipper ändå inte ifrån att ta itu med dem på ett senarestadium, och då från en högre nivå. Att behålla stödet på nuvarande nivå, somregeringen föreslår, ger därför rådrum både för dagspressen och för . Samdistributionsrabatten har ju sänkts en smula.Tvärtemot vad som spåddes då , har denna sänkning inte lett fillatt de större tidningarna hoppat av från samdistributionen. Inte en endadagstidning har hoppat av. Man bör alltså kunna stanna på nuvarande rabattnivå och utvecklingen går. Av samma skäl bör förslag om ytterligareneddragning av rabatten avvisas. Åsikterna hos tidningsutgivarna är nämligen ganska klara . Man accepterar nuvarande rabattnivå, men om den sänks ytterligare kommerman att lämna Ukaprissystemet. Det skulle drabba de små tidningarna med demindre upplagorna, och då skulle det bli rop om höjning av rabatten igen meddesto större kraft. Men återfill framtidsfrågorna. Den väg som återstår är att branschen själv 97 7 protokoll 1981/82:118-119 Nr 118 tar sitt ansvar, att man allvarligt överväger möjligheterna tillbesparingar. Onsdaeen den "borde kunna minska på pappersförbrukningen, och man borde kunna ta 14 aoril 1982 ''""' " " '' sparande teknik i ett snabbare tempo. Tyvärr har både arbetsgivarna och arbetstagarna inom branschen enats om Stöd till dasspres- " långsam rationaliseringstakt. Vi får notera detta som ett faktum. g innebär samfidigt att reservation omen generell sänkning av produktionsbidragen inte går att genomföra utan svåra följder. Marginalerna är såsmå att flera fiotals företag då stupar . Och det är kanske avsiktenmed förslaget! Moderaternavill dessutom ålägga presstödsnämnden en ny uppgift. Den skall fastställarationaliseringsmål för de dagstidningar som uppbär produk-fionsbidrag. Jaglyckönskar att förklara för Svenska Dagbladets ledning hur detskall gå till i praktiken. Det förslaget är dessutom principiellt betänkligt.Det är rena rama öststatsmodellen. Staten skall alltså gå in och föreskrivaförvaltningsåtgärder i enskilda företag. Man måste fråga sig hur detta stämmermed gällande lagstiftning om aktiebolag, för att inte tala om näringsfrihet ochtryckfrihet. Förvissoär det så att rationaliseringar behövs inom dagspressen, både hos tidningar medstöd och hos tidningar utan stöd. Men den uppgiften skall vi nog anförtrotidningsstyrelserna själva. Den som bär skon vet bäst var den klämmer. Närdet gäller lån till dagspressen föreslås i budgetpropositionen ett oförändratbelopp på 25 milj. kr. Om själva anslagsbeloppet är utskottet enigt. Men detråder delade meningar i utskottet, om man bör utöka kretsen av företag som kankomma i åtnjutande av denna låneform. har den ju varit begränsad tilldagspressföretagen. Somdet påpekas i motion 1630 är det angeläget att en ökad samverkan kommer tillstånd, inte minst när det gäller sättning och tryck. Ur den synpunkten kan detvara befogat att lånemöjligheterna öppnas också för sådana tryckeriföretag sominte ägs av dagspressföretag men som trycker dagstidningar. Åandra sidan har nuvarande stödform skapat vissa problem. De fördelaktiga lånenhar gjort det möjligt för dagspressföretagen att rusta upp tryckerikapaciteten,inte bara för den egna tidningsframställningen utan också för civiltrycket.Därmed har konkurrensförhållandena ändrats också gentemot de företag somtrycker annat än dagstidningar. Såhär beskrivs i alla fall problemet inom den grafiska industrin. Frågan äralltså inte så lättlöst som den beskrivs i motionen. Undersådana förhållanden är vi reservanter inte beredda att göra en framställningtill regeringen med den lydelse som socialdemokraterna föreslår, särskilt somman där vill diskriminera fådagarstidningarna i sammanhanget. Vianser däremot att frågan bör undersökas närmare av presstödsnämnden. Slutligen,herr talman, några ord om stödet till organisafionstidskrifter-98 Iviss utsträckning är också tidskriftsstödet en fråga om rösternas mångfald Nr 118 och ekonomi. Här är det dock fråga om ett stöd till organisationerna.Vem är Onsdaeen den mest beroende av detta stöd - är det de små och svagaeller de stora och starka 14 apj.il 1982 organisationerna?Naturligtvis är det de små. Den nedskärning av organisa- tionstidskriftsstödetpå 10 milj. kr. som nu föreslås drabbar enbart de stora. De mindre organisationernaoch deras tidskrifter drabbas inte alls. sker det en uppräkning avstödet till de små. Brytpunkten ligger ju vid 940 000 årsexemplar. Underdet talet blir det ökning och över det talet Det betyder attmångfalden garanteras även i fortsättningen. starka organisationernas rösterkommer nog att höras över landet med samma styrka som förut,även om toppen på deras bidrag kapas.