prot · G5099 · 1981-12-31 00:00:00 — ungdomaratt fortsättningsvis vara fria från arbete och att skaffa sitt levebröd Allmänpolitisk där det kan hämtas. Det som har presenterat i debatt kammardebatten här lär inte ge många brödbitaråt de arbetslösa ungdomarna i . Detta budskap skall jag gärna ta hemtill dem. 80 () replik: rolig får man kanske inte lov att vara iSveriges riksdag. Och det var inte min mening att på något sått skämta bortdenna fråga. Jag tyckte bara att det var bra att det blir debatt. Jag har inte alls mindre känsla för de arbetslösaungdomarna, absolut inte. varken för eller för ungdomareller för andra arbetslösa. Arbetslöshet iirett gissel var den iin befinnersig. Det år viktigt att i riksdag tala om att det har gjorts oerhörtmycket i , eftersom vi har färre arbetslösa ån man har i andra länder.Men det vill inte eller höra talas om. Sanningen är ju den. , attbudgetunderskottet hade varit betydligt större om vi haft en socialdemokratiskregering. Ni har ju varit väldigt duktiga på att spå på i budgetarbetet underbehandlingen i utskotten. Ni har ibland också lyckats få någon med er påförslag som har kostat mer, och vi har fått ett större budgetunderskott. Om man lever i när det årkonjunkturnedgång, i en värld där det år bekymmer med att avyttra produkterna -och vi har haft ett högt kostnadsläge och en kraftig löneökning 1975-1976 - ärdet inte siirskilt lått för oss i att klara oss mycket båttre ån allaandra länder i västvärlden. Jag dristade mig till att tala om de fattigafolken. Men det får man tydligen inte göra - då flyr man ut. Lever viinte i en global värld? Har vi inte ansvar för människorna i världen somsvälter, som fryser, som torteras och som inte har mat för dagen? Det var råtthäpnadsväckande att höra detta. Tala inte från socialdemokratiskt håll ominternationell solidaritet, om ni inte kan föra denna debatt i riksdag! Förste vice talmannen anmälde att ochKarl-Erik Håll anhållit att till protokollet få antecknat att de inte iigderått till ytterligare repliker. 81 (): Många har i den hår debatten vittnat ytterligt oroande och att regeringen borde vidtakraftfullare åtgärder än vad vi sett . Så tycker iiven jag. 127 000arbetslösa, varav 61 000 ungdomar . är siffror som borde utlösasnabba och okonventionella åtgärder i syfte att bereda människorsysselsiittning. Folkpartietstår för frihet och riittvisa, hörde vi . Och jag frågar vilken frihet och rättvisa alla våra arbetslösa känner. Vi hardet inte eländigt i vårt land. Men jag försäkrar attden enskilde arbetslöse känner sig eländig. Från mitt eget hemlån vill jag ta några exempel. Prognosenår dyster och kommer till uttryck i liinsarbetsniimndens senaste rapport omarbetsmarknadsläget. Där sågs bl. "Den lågkonjunktur som näringslivet i vårt län ärinne i och de åtstramningar som görs på den offentliga sektorn i kombinationmed den låga nivå som byggnadsverksamheten ligger på har slagit hårt påarbetsmarknaden i lån. Arbetslösheten har stigit till över 5 000personer och efterfrågan på arbetskraft har legat på en lägrenivå ån . Till detta kommer att har nära 4 000personer varslats om avskedanden eller permitteringar. iir detnära 2 000 personer som har ett hot om att få sluta sina arbeten eller görakortare uppehåll i jobbet hiingande över sig. Arbetslösheten bland männen har. till följd av de mångaavskedanden som redan skett , ökat markant . En annan gruppsom drabbats hårt av försvagningen på arbetsmarknaden ungdomarna.Den sista augusti var av de arbetslösa under och i någrakommuner i länet utgör ungdomarna mer ån hälften av den totala arbetslösheten. Svårigheterna på arbetsmarknaden väntas fortsåtta undervintern. Många företag brottas med stora svårigheter att sälja sinaprodukter och detta kommer att leda till sysselsättningsproblem." Det hår är således torra och sakliga konstateranden frånlänsarbetsnämnden i ett län som vanligtvis av utomstående bedömare betraktassom ett industrilån utan större problem. Men bilden år i verkligheten en helt annan: 5 500 arbetslösamed hot om en ytterligare stegring i arbetslösheten , ca4 000 varslade om avskedanden eller permitteringar, niistan 2 000 ungdomar utanjobb, vilket utgör av befolkningen i åldrarna . Den hårdastdrabbade kommunen har en ungdomsarbetslöshet på . Ungdomen tvingas tillarbetslöshet och får den sämsta tänkbara starten i livet. Då skall vi interaljera över sådana allvarliga tendenser i samhållet. Dygnsrytmen rubbas hosungdomarna. IVIan sover och är uppe på kviills- och nattid.Värderingar utvecklas som inte ståiiimer överens med det övriga samhälletsvårderingar. Kort sagt så uppstår rader av sociala problem som egentligen inteiir ungdomarnas fel utan samhiillets. eftersom samhället inte tar till vara denkreativitet och vilja till arbete som utan tvekan finns hosungdomsgenerationen. Att vilja arbeta, att vilja giira rått för sig men inte fåchansen år nåttoppdet värsta gissel som kan drabba en nkinniska. Sysslolöshetengör att människor känner sig stå utanför samhiillsgenienskapen. Då tycker jagatt vi har riitt att ställa krav på den sittande regeringen om flera åtgärderför att få bukt med arbetslösheten. Visst hardet även tidigare funnits arbetslöshet, och visst har det funnits företagsom av olika anledningar fått lägga ned sin verksamhet. omställningari näringslivet år förvisso ingenting nytt. skallnaturligtvis också accepteras nar industriinvesteringarna ligger på en jg hög nivåoch medverkar till att ny produktion och nya jobb skapas. ledernationell produktion och teknisk utveckling till biittre arbetsmiljöer. Allmänpolitisk båttre löner och båttre avsiittningsniöjligheter, debatt Tyvärr har vi nu hamnat i en situation då svenska företagofta är ovilliga att satsa i ny produktion och nya jobb. Det finns på vissahåll en tendens till en utveckling där teknikerna i företagen har petats bortfrån beslutsfunktionerna och ersatts med ungdomar med merkantil bakgrund utanerfarenhet av produktion och arbetsliv. det mer intressant attanvända kapital för utlåning, placering i hyresfastigheter ochvalutatransaktioner än att satsa på teknisk utveckling och nya fabriker. Det årde hår förändringarna som skapar oro för framtiden och som utgör skillnadenmellan en acceptabel kortare omstållningsarbetslöshet och den nu merframträdande permanenta arbetslösheten. hade vi en utveckling mot starka regionalaenheter med ekonomisk tillväxt och industriell förnyelse som gav positivaeffekter åt ett stort omland. Utnyttjande av investeringsfonder och en aktivregionalpolitik motverkade den spontana niarknaclsiitvceklingen. Under börjanav J970-talet kunde den tidigare befolkningsminskningen i Norrlandslånen vändasi en befolkningsökning. tenderar vi att komma in i en situation diir ävenstarka regionala centra hotas med omfattande industrinedlåggelser ochbegränsningar i den offentliga verksamheten. I Kumla hotasbyggnadsåmnesindustrin. i Örebroområdet flera verkstadsföretag och ettpappersbruk. Försvarsområdesregementet 1 3 hotas av nedläggning trots att detår svårt att se några som helst fördelar med en sådan. Det förefaller som omnedläggningsraseriet griper omkring sig urskillningslöst. Det är inte att undrapå att ni.Tnniskorna protesterar. Bergslagsregionen i lån står inför en industriellomvandling av en omfattning som vi har sett maken till. Detproblemet delar vi med flera av grannlänen. Den egna metallurgin vid järnbrukenoch stålverken i Bergslagen sysselsätter flera tusen anställda. Men metallurginhotas av en mycket stark koncentration utan att vi ser någon vilja frånföretagen att investera i vidareförädling och ersiittningsjobb. l.jusnarsbergskornmun har drabbats av en hel rad konkurser, \arsel och rekonstruktioner av företag somresulterar i en katastrofal minskning av antalet yrkesverksamma i den redanlilla glesbygdskommunen. Måhånda kan även det hår inlägget uppfattassom en överdriven svartmålning av situationen, och måhånda tycker någon att enmer optimistisk redovisning skulle vara till större nytta för utvecklingen. Menjag kan inte dela en sådan uppfattning. Arbetslöshetssiffrorna ochlånsar-betsnånindens bedömning stämmer med verkligheten. Det går inte attingjuta framtidstro och optimism om den hår spontana utvecklingen får fortsättaokontrollerat. Först ochfrämst efterlyser vi nu den plan för ersättningsjobb till drabbade bruksorter som har bestiillt hos regeringen. Menlika viktigt år det att regeringen tar itu med metallurgiutvecklingenför den svenska stålindustrin och övertygar företagen om att de skall satsa pävidareförädling av råvaror och halvfabrikat. Likaså borde en regering medintresse och ansvar för samhiillsutvecklingen i samverkan med företagoch anställda försöka utveckla den svenska verkstadsindustrin. Kunde regeringensedan påverka svenskt näringsliv och ta tillbaka tekniker och forskare iledningen av företagen, så skulle framtiden se betydligt ljusare ut ån vad dengör f. n. Inför den kommande vintern blir det nödvändigt medbetydligt större insatser ån , och det giiller i allra högsta grad förÖrebro län. var kommunal- och landstingsråden i länet samladetill överläggningar angående sysselsåttningssituationen. Prognosen var dystertrots att stora pengar avsätts i de kommunala budgetarna för beredskapsarbeten.Det fanns en stark vilja hos kommunalråden att göra mer för att klaraåtminstone ungdomarna från arbetslöshet. Dår diskuterades möjlighetema till praktiskyrkesorientering samt praktik- och lårlingsjobb som alternativ tillberedskapsarbeten. Men konstaterade man att detta inte är möjligtutan väsentligt större insatser från riksdag och regering. Sådana insatserbehöver inte nödvändigtvis betyda alltför stora ekonomiska insatser. Litetfantasi, samverkan med företagarorganisationer, fackliga organisationer ochkommuner skulle med säkerhet öppna dörrarna för okonventionella lösningar, ochdet skulle siikert också rådda många ungdomar från sysslolöshet och apati. Mendet förutsätter att regeringen tar sig ut från sin isolerade tillvaro och tarinitiativ. Kommunalråden antog vid det hår tillfället ett uttalande,som översänts till statsministern och arbetsmarknadsministern. ochkommunerna år beredda att genomföra ett åtgårdsprogram för de arbetslösa.Kraven iir att regeringen snabbt ställer ökade resurser tillarbetsmarknadsstyrelsens och naturligtvis också till liins förfogande. Det är att hoppas, fru talman, att statsministern ocharbetsmarknadsministern infriar förväntningarna. 1 detta anförande instämde och (båda 82MARGOT () replik: Eftersom i sitt anfiirandeockså angrep miganser jag att jag måste svara honom. Det togs tydligen viildigtilla upp på socialdemokratiskt håll att jag sade att det var intressant att detblev en debatt. Då raljerar jag med arbetskisheten, siigs det. Vad jagraljerade med var att det varit ett uppliisande av anföranden i riksdagensallmiinpolitiska debatt båtle i går och men ytterst litet av debatt. Vadjag sade var att det var intressant att det nu blev litet debatt. Det får mantydligen inte lov att säga. Jag tar mig iindå friheten att göra det. och detstår jag för. Jag harprecis samma kiinsla som för de arbetslösa ungdomarna både i hans län. i mitt kin och i iövrigt. Försök inte pådyvla någon sorts frihet utan ansvar. Någotsådant har jag aldrig sagt. utan jag har sagt att vi står för frihet ochrättvisa i kombination. Vi tror på och arbetar i regeringen och i övrigtpolitiskt arbete för en rättvis fördelning av bördorna. Det sade jag också imitt anförande. Sedan har jag, fru talman, påpekat att det vore nyttigtför socialdemokraterna att se ut över och andra kindersom brottas med samma problem som vi och som inte lyckats att klaraarbetslösheten till den vid en internationell jämförelse låga siffra som vihar. Jag har också sagt att det inte hjälper våra arbetslösa. Men vi måstefinna oss i att vi inte lever på en isolerad ö i världen. Sedan tror jag att det år bra om man också tar fram detsom är positivt. Aktuellt var ute och letade efter krisen. Det finns trots alltmycket positivt i . Jag tror att det är väldigt farligt om vi inteförsöker att ta fram alla de företag som går bra, som har bra ledning och somhar ett positivt resultat, företag där människor får och har ett arbete. Jaghar också påpekat att det ändå är industri och näringsliv vi måste bygga våroffentliga sektors välstånd på. Det år också riktigt, . Jaghar inte raljerat med något av de allvarliga problemen. Vad jag raljerat med ärdebatten hår, som tenderar att bli väldigt tråkig, eller - rättare sagt -frånvaron av debatt når man bara låser upp sina anföranden. Det tycker jag attdet är viktigt att säga. 83 () leplik; Om det nu år så - det finns nog all anledningatt förmoda det -att ömmar för de arbetslösa, som hon självbeskriver det. så tror jag att det skulle vara av stort viirde om hon försöktepåverka sin egen partivän, vår arbetsmarknadsminister, att få fram de 1,9miljarder som behöver för att skapa arbete åtmängder av arbetslösa ungdomar. Att pruta ned pa de behov som harmed 1.5 miljarder-dvs. att bevilja bara 400 miljoner för vinterns arbetslöshet- åren anmärkningsvärt stor prutning, och det ger inte stort utrymme för aktivainsatser från AMS sida då det gäller att hjälpa ungdomen . Ta fram positiva saker i debatten,sade . Jag menar att det har kommitmånga konstruktiva förslag från oppositionens sida men som regeringen ochriksdagsmajoriteten inte förefaller vilja lyssna till. En rad positiva ochkonstruktiva förslag har således lagts fram, men tyvärr verkar det som om detinte finns något gehör för de förslagen. 84MARGOT () replik: Vi ser kanske. , olika påvad arbetsmarknadsverket och arbetsmarknadspolitiken kan göra. Kanske finnsdet andra vågar att gå. Jag tror ändå att år redo atierkänna att arbetsmarknadsverket har fått mycket stora resurser. I dagens liigekan man kanskeinte bevilja precis vad en myndighet begiir. Tiden måste ju åndå få utvisavilka ytterligare insatser som kan göras. har hiir i kammaren sagt att manmåste inse att det är så viktigt för alla att ha ett arbete att man egentligeninte kan acceptera någon arbetslöshet. Men vi kan inte trolla framarbetstillfiillen om vi inte får en industri och ett näringsliv som kan bådebära upp den offentliga sektorn och bereda människor arbete. Och IngemarKonradsson, om de löntagarfonder införs som ni har beslutat om, tror jag attdet blir en ytterligare negativ utveckling i . Det kommer nämligen inteatt lösa några problem. Tvärtom ökar de problem vi redan har. Det kommer attmedföra att människor drar sig för att satsa, att de drar sig för att startaoch utveckla sina företag. Man kan bara gå till de opinionsundersökningar somhar gjorts. Ni kommer att få viildigt svårt att övertyga era egna väljare omnödviindigheten av löntagarfonder av kollektiv modell. Vi i kanaldrig medverka till att förvandlas till ett samhiille medplanhushållad socialistisk ekonomi. Jag tyckeratt spåren i de kinder diir manharen sådan ekonomi och en sådan politisk utveckling förskräcker. 85 () replik: fick vi besked av . Hon åralltså inte beredd att försöka påverka att görafler satsningar för de arbetslösa ungdomarna i vårt land i vinter.Myndigheterna kan inte alltid få vad de begår, säger hon. Menarbetsmarknadsstyrelsen har sagt att man behöver ytterligare 1.5 miljarderutöver vad man har blivit lovad för att kunna skapa arbete åt arbetslös ungdomi vinter. Personligen tycker jag att intresset för att få fram jobb åt ungdomarsitter ganska ytligt hos , niir hon inte år beredd att hjiilpatill på det området. Sedan tar upp frågan om löntagarfondersom en ny debatt. Den frågan har vi inte diskuterat - jag har inte tagit uppden i mina inlägg. Men jag vill försäkra att jag serlöntagarfonderna som ett absolut nödvändigt komplement till detkapitaltillskott som behövs i näringslivet för att utveckla och förbättraindustrisysselsiittningen i vårt land. Jag menar också att det inte iir meranmärkningsvärt om löntagarna tillsammans bildar fonder för att medverka ikapitaluppbyggnaden än att andra grupper i samhället, t. ex. tandläkare, bildarfonder och iir med på aktiemarknaden. Förste vice talmannen anmälde attMargot anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderått till ytterligare replik. 86 (): Låt mig inledningsvis konstatera att somnorrbottning och med tanke på det katastrofala sysselsättningsläge som vi har imitt hemkin kan jag inte såsom folkpartisten söka någon trösti att läget utanför landets griinser ibland kan vara betydligt sämre.Avsaknaden av nödviindiga åtgiirder från regeringens sida för att sätta fart påhjulen i industrin resulterar ju nu också i att pessimismen spridersig bland både löntagare och företagare. Tron sviktar specielltbland ungdomen, som har oerhört s\årt att få arbete. I de fall som regeringen gjort insatser har dessa oftastvarit av kortsiktig karaktär. Effekten av en sådan taktik kan vi se inom t. ex.stålbranschen, där nu över 3 000 anställda bara inom hotas avavsked. har dessutom den taktiska kampen om regeringstaburetterna melkin deborgerliga gått så långt, att även kortsiktiga åtgiirder av AMS-typ bromsatsupp -med allt vad det innebiir för sysselsiittningen främst i våra nordligastelän. Priset för denna politik får friimst betalas av dearbetslösas viixande skara, barnfamiljer och låginkomsttagare. I många lån höjs nu röster för införande av olika formerav stöd för att klara sysselsättningen. o. m. regioner i landetssödra delardär man tror sig ha fått vad man kallar Norrbottensprobleni. Detsistnämnda år en felsyn som oftast beror på dålig kunskap om vårt nordligastelån och de katastrofala förhållanden som råder där når det giillersysselsättningen. Jagskall ägna huvuddelen av min taletid åtatt beskriva läget på arbetsmarknaden i och ange några åtgiirder sommåste till. om inte massarbetslösheten skall breda ut sig och så småningomskapa oerhörda sociala problem, som kommer att bli svåra att bemåstra. Lånet har en befolkning på 260 000 personer, varav ca 25000 står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Öppet arbetslösa år över 1000(1 människor, och resten av de nämnda 25 000 iir sysselsatta i AMS regi elleri någon form av skyddat arbete. 1 riket i genomsnitt går det nu ungefår sex arbetssökandepå varje ledigt jobb, medan det i går 29 sökande på varje ledigtarbetstillfälle. Dessutom signaleras nu neddragningar inom basindustrierna medflera tusen arbetstillfällen. Avsaknaden av politiska beslut håller på att drivaNorrbotten mot gravens rand. som tusentals löntagare hotas med avsked barainom länets stålindustri, kunde man låsa i en länstidning attlöneministern varit på en centerstämma i och, som man uttryckte sig itidningsrubriken, "tänt hopp om 20 jobb". Det är verkligheten bakomde borgerligas politik för massarbetslöshetens . Centernsdecentraliseringspolitik innebär konkret att man accepterar att tusentalsmänniskor avskedas i basindustrierna, medan man "tiinder hopp" om 20nya jobb. har blivit ett lån dår utredningsraserietbreder ut sig. Om det inte räcker med en utredning för att dcilja obekvämapolitiska beslut, har det blivit allt vanligare att tillsåtta en delegation föratt skjuta besluten . Som exempel på hur man utreder bort viktigaindustriinvesteringar kan jag nånina rnediumverket vid i , 1 denstrukturplan som antagits vid det företaget ingick ett utbyte avprotluktionsutrustning mellan stålorterna inom samt vissa investeringar, däribland ett nyttmediumverk till . Ett sådant investeringsbeslut kostar självfallet pengar,och därmed startades utredningskvarnen. Först en utredning på divisionnivå.sedan en på central nivå inom företaget. Därefter konstaterades alt det intefanns utrymme på den svenska marknaden för den produktionen. Nästa kisblev attutreda en modernisering av det befintliga finvalsverket, som år i stort behovav nya investeringar för att kunna behålla redan befintlig produktion. höjsrösterna för att man inte skall rusta upp detta verk - på grund av att det dåblir konkurrenskraftigt i förhållande till andra svenska verk och därmed ansesutgöra ett hot för marknaden. Så går det alltså till når man skapar grunden fören nedläggning av delar av valsverkskapaciteten vid järnverket i . Den andra viigeii att undvika viktiga beslut är atttillsätta en delegation med uppgift att långsiktigt utreda sysselsättningen ochlägga fram förslag. Ett exempel år den avvecklade Norrbottensdelegationen, somfick för små resurser för att kunna fungera effektivt. De förslag delegationenlade fram för regeringen gömdes undan och kom sällan till användning. Mendelegationen fyllde en mycket viktig uppgift för regeringen. Industriministernkunde hänvisa till delegationens arbete när inan bl. a. i dennakammare krävde insatser för sysselsättningen i lånet. Därmed påstår jag inte att utredningar i alla lägen äronödiga. Men når utredningsraseriet sätts i system för att dölja viljan tillpolitiska beslut hos den borgerliga regeringen finns det anledning att reagera,speciellt når det gäller insatser för ett lån som år så hårt drabbat somNorrbotten. Vilka möjligheter finns då att skapa sysselsättning? Bl.a. måste insatser till för att komplettera de nuvarande basindustrierna,insatser för att bygga upp små och medelstora fiiretag. På den sidan pågår ettarbete, bl. a. genom Regioninvest. I det sammanhanget år det viktigt att slå fast att deproblem som finns och accelererar på arbetsmarknaden i inte kanklaras genom att man hänvisar till de ansträngningar som sker för att bygga uppde små och medelstora företagen. Basindustrierna kommer ännu attbära upp en stor och viktig del av sysselsättningen. En viktig fråga för länets stål- och gruvhantering ärsedan många år tillbaka frågan om rimliga kostnader för malmfrakterna. Ännu haringen tillfredsställande lösning presenterats. Visserligen signaleras nuåtgärder från regeringens sida, och det återstår att se om kommande förslagbidrar till att åstadkomma en långsiktig lösning. Rimliga frakttaxor på iir en viktigförutsättning för att hålla i gång trafiken på det s. k. södra omloppet, alltsåbanstråckningen mellan och . Banan måste också gesförutsättningar för att fungera effektivt genom rationell drift och fortsattupprustning. Detta år nödvändigt dels för en fortsatt export tillÖstersjöländerna över , dels för att klara grunderna för en fortsattstålhantering i . Många miinniskor har sin utkomst av nialmtrafikenefter södra omloppet: de direkt anställda vid . de anstiillda vidSJ;s verkstäder och inte minst alla de som arbetar vid utskeppningshamnen iLuleå. En stor del av hamns verksamhet är beroende av och uppbyggd pådessa transporter, och om den trafiken skulle läggas om till malniexport överutländsk hamn skulle det få stora konsekvenser för sysselsättningen just iLuleåregionen. stålhantering har sedan bildades tappatöver 1 000 arbetstillfällen. föreslås från sida en ny plan, somkastar ytterligare 1 000 järnverksarbetare ut i den långa arbetslöshetskön.Tidigare löften om insatser för att skapa ett metallurgiskt centrum i ochsatsa på vidareförädling håller nu på att sopas under mattan. Det järnverk somtidigare hade viss förädling håller nu på att förvandlas till ett ämnesverk medobestämd framtid. Det vore lätt att beskriva NJA;s uppgång under åren1970-1976. och det vore lika lätt att beskriva förfallet och utarmningen efter1976. Min taletid medger inte att jag gör det i dagens debatt. Jag vill dockhävda att chanserna att bygga upp en lönsam produktion vid i ärstora, men då måste det också till resurser i form av investeringar i finverk ochför rälstillverkning. Vidare mäste det bli full produktion vid de metallurgiskaanläggningarna, alltså vid bägge hyttorna och stränggjutnings-anläggningarna.Då går det också att klara en mycket bra lönsamhet vid anläggningarna. Detfinns ingen rim och reson i att vi i vårt land skall importera dyrbart skrot,när vi själva har utmärkta anläggningar för malmförädling. Ståltillverkningen iNorrbotten har en framtid, och den kan bidra till att hålla arbetslöshetennere. lett TV-program , som handlade ombiståndsverksamheten i ett u-land. a. följande kommentar: Det är lätt att glömma dessa människor och deras problem.De finns så långt borta.