prot · G509108 · 1981-12-31 00:00:00 — Genom sin ägarrollhar staten redan nu stora möjligheter att påverka utvecklingen på det härområdet, och det skulle kanske egentligen skapa stora problem, om man skullebilda ett StatUgt strukturbolag vid sidan av det ganska stora statUga ägandet iskogsföretagen. Jag tror att det skulle bli konflikter. Det finns risk för attett strukturbolag skulle komma att rikta sig mot de kvarvarande enskildabolagen. Det skulle förmodligen vara mer till nackdel än till fördel. Statenhar ju ändå möjlighet att på olika sätt gripa in - genom departementsingripanden,genom exempelvis sådana kontakter som industriministern har gått in och tagitdirekt med industri. Man har alltså redan flera olika möjligheter attövergripande följa utvecklingen och vidta de åtgärer i stimulerande riktningsom kan anses lämpUga, I vad gäller reservation 3 om de långsiktiga virkesavtalenkan jag inte finna hur man skulle kunna göra det möjligt för staten att gå inoch ge riktlinjer för långsiktiga virkesavtal. Det skulle stöta på oerhördasvårigheter. Det skulle vara intressant om här ville förklara vadman skulle nå med detta. Det måste ju finnas en rad undantagsklausuler i ettsådant virkesavtal. Om man skulle uppnå någon effekt, måste man vara ganskabestämd i sin målsättning Och ingripa i företagens eget handlande. Jag tror attdet är riktigare att de enskilda företagen - de må vara statliga eller privata- träffar virkesavtal med leverantörerna, med skogsägareföreningarna. vägen somman kan driva en kommersiell verksamhet, riktigt anpassad tillmarknadsekonomin. Jag tror att den vägen är rimligare, och jag menar att ettstatligt långsiktigt virkesavtal är en omöjlighet. har ju tagits upp här i flerasammanhang. Den frågan kommer att.behandlas senare i riksdagen.Jordbruksministern meddelade ju här i kammaren att regeringen gett klartecken för en proposition i den frågan. Vi kan alltså vänta en delåtgärder där, men med hänsyn till den kritik för passivitet i det här falletsom ofta framförs finns det skäl att nämna att regeringen ändå har tagitinitiativ till och beslutat om en lång rad av åtgärder för attstimulera en ökad virkesfångst, en ökad avverkning. Jag kan nämnagallringsbidraget, som startade och pågick ,klenvirkesstödet, som fortfarande pågår, åtgärder för återväxt i Norrlandsinland, som skall pågå och senare utvärderas. Vi får ökade möjligheteri vad gäller skogskonto. Man har skapat extra avdrag i beskattningshänseendeför leveransvirke. Omläggningar av skogsbeskattningen i andra avseenden harockså genomförts i syfte att stimulera avverkningarna. Marginalskattereformenär en väsentiig del av dessa åtgärder, som kommer att påverka den ekonomiskasituationen och därmed troligen öka avverkningarna. Vi har vidare ökat anslagen till skogsbilvägar och vi harvidtagit en hel rad andra åtgärder. Man kan vänta att ytterligare åtgärderkommer att föreslås i den proposition som har aviserats. Beträffande reservation 4, som rör vidareförädling m. m.vill jag framhålla att vi är överens om att det är angeläget att drivavidareförädlingen längre här i landet samt att satsa på forskning ochutveckling. Det är också vad regering och riksdag har gjort. Jag kan erinra om det treåriga forskningsprogram sominnebär en satsning på 1,5 miljarder. Inom ramen för det programmet har STUmöjlighet att utnyttja de medlen även för träsidan. Det finns ju en särskildavdelning för träteknisk forskning. utredning på detta område är, vilket sägsi utskottets betänkande, ett unikt material. Regeringen har i slutet att förraåret anslagit medel för att det materialet skall kunna spridas till företagen,så att de kan ta del av och dra nytta av det. Såsom här betonats är det också av grundläggande betydelseför en vidareförädling och ökad intensifiering av forskningen på trävarusidanatt vi för en ekonomisk politik som skapar ökad lönsamhet för företagen.Härvidlag hänvisar vi till sådana åtgärder som devalveringen, som betyddemycket, ja nästan varit avgörande, för en del företag. Vi hänvisar också tillräntesänkningarna, som genomförts i två omgångar, och det finns också andraåtgärder som verkar i samma rikting. Jag skall därefter ta upp reservation 5, som handlar omskogsråvaran som bränsle. Vpk har också motionerat i det sammanhanget. Jag blevlitet förvånad när ställde upp mycket bestämt på kritiken motatt man använder skogsråvara som bränsle. Det är inte länge sedan han liksomcentern med skärpa framhöll vilka bränsleresurser vi har i skogen när det gäller attbyta ut oljan mot inhemska råvaror. Vi är överens om målsättningen, att massaindustrin skallfå det virke som är lämpligt för framställning av produkter i massaindustrin.Det är inget tvivel om det. Men måste vi konstatera att det ärangeläget att vi på ett bättre sätt än nu kan ta till vara de avfall som finnsi skogen. Det skulle inte innebära någon risk för att människor blirarbetslösa, om man går över till att använda skogsavfallet i störreutsträckning. Tvärtom - därmed sysselsätter man fler människor, genom att man iskogen får en verksamhetskedja på bränsleområdet. har anfört att ungefär 75 %av den avverkade brännveden består av sådan som inte duger till annat änmassaved. Att det följer med en och annan massavedbit är oundvikligt, eftersomdet rent praktiskt inte går att skilja ut varje bit i detalj. Men utredningenhar också anfört, att man förväntar en ökning av den storskaliga eldningen från0,5 miljoner m/år till 1,4 miljoner mVår 1990. Man menar att det kanske är utanatt det traditionella industrisortimentet utnyttjas. Jag anser alltså att det inte är någon risk för attmassaveden tas i anspråk i detta sammanhang, men man får givetvis följautvecklingen. Vi menar att lagstiftning, som går ut på att regeringenskall lämna tillstånd för större eldningsanläggningar, är onödig. Regeringenhar redan denna möjlighet och använder sig av den. Reservation 6 handlar om domänverkets avverkningar ifjällområden. Den reservationen har ännu inte berörts av någon avreservanterna, men jag vill passa på att nämna något om den. Vi har funnit attreservationen är onödig, eftersom den tar upp samma frågor och sammaargumentering som utskottsmajoriteten. Vi är eniga med reservanterna om attdomänverket bör följa de uppställda riktlinjerna. Vi har redovisat att detfinns en rad bestämmelser och kontrollfunktioner som rimligen bör garantera attdomänverket följer dessa riktlinjer. Det pågår f. n. en inventering av de fjällnära urskogarnai landet. Den bör ge ökad insikt i de problem som kan finnas. Dessutom har viskogsvårdslagens bestämmelser. Vidare bevakar länsstyrelsernas naturvårdsenheterdet här området. Låt mig ta upp diskussionen med oblekt papper, eftersom han tog upp den saken särskilt. Vi har varit ganskaense om att det är en riktig inriktning att gå över till papper som krävermindre energi i framställningen. Vi är ju på väg i den riktningen! Vi finner det dock inte nödvändigt att regeringen görnågra särskilda ingrepp. Vi menar att industrin själv kan utveckla detta. Detverkar också som om den har en viss framgång härvidlag. Vi anser inte heller att det går att lagstifta om attkommunerna skall använda oblekt papper - det är en informationsfråga.Säkerligen kommer regeringen att medverka till den informationen. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna och motionerna i det här ärendet. AnL 146RUNE () repUk; säger att skogsindustrin är enviktig industri och att vi är ense om det. Det är riktigt. Men i frågan hur manskall få en ändring till stånd när det gäller virkesförsörjningen och andraproblem i skogsindustrin har vi olika uppfattningar, säger att denenskilda industrin skall sköta sig själv. Vi föreslår däremot ett handlingsprogramoch ett statiigt strukturbolag, alltså att samhällets skall sköta det, sägerJohan , Men tanken är ju att samhället skall hjälpa företaget och deanställda. På samma sätt förhåller det sig med förslaget omlångsiktiga virkesavtal. Samhället behövs för att man skall få till stånd entingens ordning som gör att vi får fram mera virke till rätt priser. Där skaUsamhället naturligtvis agera tiUsammans parterna på virkesmarknaden, gjorde en uppräkning av de bidrag som utgåttoch de åtgärder som vidtagits . Men det är ju bara attkonstatera att de inte har givit önskad effekt. Situationen är allt annat änbra, sade att jordbruksministern nu kommer med ettförslag grundat på virkesförsörjningsutredningens förslag - jag hörde också dettidigare . Men jordbruksministern sade själv att han skulleutelämna de effektiva åtgärderna - de styrande åtgärderna. Vi tycker inte att det är till fyllest att man skickat utett pressmeddelande om att värmeverken skall prövas enligt 136 a §, Det måste till en lagstiftning. Dessutom gäller pressmeddelandet endast de storavärmeverken. Vi menar att man måste gå ned mycket längre i storleksordning föratt det inte skall bli en dålig ordning på den marknaden. AnL 147JOHN (vpk) replik: är förvånad över att jag ärkritisk mot att man använder vedråvara till energianläggningar, inte behövt vara förvånad om han hade lyssnat på vad jag sade i mittanförande. Jag sade nämligen att det också finns en risk för att utbyggandet avenergianläggningar bromsas upp eller förhindras på grund av den oro som finnsinom industrisektorn. Vi tror att det skulle vara mycket olyckligt omfarhågorna inom skogsindustrin eller när det gäller energianläggningarna skuUe besannas.Vi tror att det finns en möjlighet att dessa två användningsområden kommer attge ömsesidiga bidrag. Det visar en del försök som redan har gjorts. Men vi kaninte bortse från den oro som finns på industrihåll och som kan medföra att manbromsar byggandet av dessa energianläggningar. verkar vara förvånad över att vi på nytt harväckt motioner där vi bl. a. tar upp kravet på ett program för skogsindustrin.Men har 52 tillverkningsenheter inom cellulosa- ochslipmasseindustrin blivit nedlagda. har 15 massafabrikeroch 8 pappersfabriker nedlagts. har 1 082 sågverk lagts ner. Detta ärväl en statistik som man i varje fall bör ta sig en funderare över. Det är därför som vi på nytt har väckt den här motionenoch ställt dessa krav. Vi anser det vara mycket angeläget att lösa de problemsom finns inom Dessa näringar är så viktiga för vårt land att det inte bör överlämnasåt privata intressen att helt bestämma över dem. säger att statenskall stå för allmänna riktlinjer men att företagen skall bestämma. Kommer detett program, så måste företagen anpassa sig till det. Ja, gällermotsatsen. är det människorna och samhället som måste anpassa sig tilldessa privata intressen. De anser att det är de samhällsekonomiska intressenasom skall tillgodoses i första hand. AnL 148 () replik; säger att vi bara vill attsamhället skall gå in och hjälpa till. Då kän väl vi vara överens om den saken.Det stämmer med vår filosofi - att samhället skall ange ramarna förverksamheten, stimulera verksamheten så att företagen kan uppnå lönsamhet ochutvecklingsmöjUg-heter och därmed även öka sysselsättningen. Men när man ropar på lagstiftning ochövergripande program av olika slag som, om de skall ha någon effekt, måsteinnebära att man går in och berör företagets egen verksamhet, så menar vi då hindrar verksamheten och dämpar effektiviteten. Det är ju i detavseendet som våra uppfattningar skiljer sig. När det gäller virkesförsörjningsutredningen säger att det inte hjälper att en rad åtgärder har satts in - de har ju integivit något resultat. Ja, vad vet vi om det? Förmodligen skulle det ha varitsämre virkesfillflöde till industrin om inte dessa åtgärder hade satts in. Detligger väl i sakens natur. Sedan kan det ju ta litet tid innan åtgärderna ger effekt.Man kan räkna med att en del av de orsaker som har påverkat situationen kanundanröjas efter hand, så att vi kan se fram mot en avverkningsnivå som liggeri linje med den tillväxt vi kan uppnå. Det är ju angeläget att vi kan stimuleraskogsvård och skogsbruk så att vi får en ökad tillverkning. var litet besviken över attjordbruksministern inte accepterade tvångslagstiftning när det gäller attfå fram virke. Återigen skiljer sig våra åsikter i en principfråga. Vi menaratt man här i första hand måste använda moroten. Om man kan stimulera fram ettsamarbete med t. ex. skogsägarföreningarna, .som ju ändå behärskar en stor delav virkesmarknaden, så bör det ge resultat. Och skogsägarrörelsen har lovat skall vidareutveckla de temaprogram man har - Sköt om din skog, osv. Manhar sagt sig vilja medverka till att öka avverkningen på sådana marker som nuhar varit ganska lågproduktiva. Detsamma var fallet med JohnAndersson. Han var orolig för att vi skulle bränna upp massaveden i stället föratt låta den gå till massafabrikerna. Jag tror att inte heller där lagstiftningär en lämplig väg utan att man genom stimulansåtgärder kan nå bättre resultat. AnL 149RUNE () replik; säger att vi är överens om skall stimulera företagen. Men den passivitet som regeringen och denborgerliga Nr 108 majoriteten här visar kan vi socialdemokrater inte acceptera. Torsdaeenden ' initiativ. Att förhållandena har förbättrats genom de åtgärder som 25 m-irs 1982 vidtagitsär kanske möjligt, men förhållandena är ju inte bra. Skossindustrin gäller virkesförsörjningsutredningen påstår att man ser skillnaden mellansocialdemokratin och borgerligheten. Men utredningen var ju enig. Också deborgerliga ledamöterna var inne på dessa tvångsåtgärder, AnL150 (vpk) replik: sade att jag var orolig för att vedrävaran skall brännasupp. Det går inte att förneka. Men framför allt är det de anställda inomskogsindustrin som framför denna oro. Den oron kan bli så storatt man får en opinion,som förhindrar eller bromsar upp just uppförandet av energianläggningar förskogsavfall. Man får väl hoppas att även tycker att det vore enolyckUg utveckling, om uppförandet av energianläggningar skulle bromsas uppeller upphöra. säger att samhället skall dra upp ramarna för verksamheten. Då måste jagfråga: Vilka styrmedel har för att få företagen att följa dessaramar? Finns det över huvud taget några ramar upprättade? Det har i så fallgått mig förbi. AnL151 () repUk: När talar om passivitet tycker jag att det inte stämmermed verkligheten. Den aktivitet som regeringen har visat under de senaste årennär det gäller skogsfrågorna är mångdubbelt större än den somsocialdemokraterna visade när de satt i regeringen. Vi menar att man når denstörsta och bästa effekten, om företagen själva i samråd med de anställda görupp sina program och planer för företagens utveckling. Med den metoden kommerman längst och når det bästa resultatet. Anf.152 (vpk): Utskottet påpekar litet förnumstigt när det gäller Vänerskog att detinte gärna kan begäras av ett företag som befinner sig i kris att det inämnvärd grad skaU uppskjuta avvecklingen av en verksamhet med hänsyn till desamhällsekonomiska aspekterna. Det kanske rent av inte ens kunde begäras avledningen för Vänerskog att den skulle ha låtit bli att dölja det verkligaläget för sina anställda fram till den dag då konkursen var ett ofrånkomligtfaktum. Inte kan man väl begära något av företag med hänsyn till följderna församhället, för de anställda som förlorar sina jobb och för de berördakommunerna som får det besvärUgt. Det vore ju förmätet - eller hur, nisocialdemokratiska ledamöter av näringsutskottet? Givetvis skulle riksdageninte kunna stimulera facket till att göra egna utredningar genom attekonomiskt stödja sådan verksamhet. rent av att tjänaarbetarrörelsen, och det skall givetvis inte göra. 138 Däremot kan ju stödja enskilda personer, som väntas görastora insatserför att sätta i gång nya industrier. Fackföreningar har väl inte ens densocialdemokratiska minoriteten något förtroende för när det gäller attundersöka alternativ för den produktion som läggs ner. De som berörs av krisen för de konkursförvaltandeVänerskogsföre-tagen vore annars värda allt stöd för att skaffa sig rådrum ochmöjligheter att påverka sin framtid. Det som hotar industriorterär en ny våg av flyttlasspolitik. Vänerskogskonkursen inträffade just när helaskogsindustrin undergår en snabb omvandling. Givetvis saknar inte de storabolagen intresse av att skynda på utvecklingen när skogsägarnas kooperativaindustri går under. Här finns billiga fabriker att köpa, här finns snabba klippatt göra för storbolagens hunger efter monopol på skogen-råvaran. Arbetskraften intresserar knappast Billerud, däremotanläggningar och skogsråvara. Men för de anställda är situationen den motsatta.Allt som kan göras för att fördröja följderna av konkursen är till hjälp för denu hotade arbetarna och tjänstemännen. Arbetslösheten i ökar allt snabbare. Men hellreförhastade beslut, från samhällsekonomisk utgångspunkt, än åtgärder som hindrarde företagsekonomiska målen, resonerar utskottet. Arbetslösheten i Värmlandkommer i andra hand, detta trots att det f. n. går fyra lediga platser på 100arbetslösa och antalet öppet arbetslösa är uppe i över 8 000 i länet.Samhällsekonomiska perspektiv tycks vara bannlysta i näringsutskottet. Jag yrkar,herr talman, bifall till motion 1047. I motion 1605 av föreslås att riksdagenbegär att regeringen skall redovisa förslag om att förlägga ettträkemiskt forskningsinstitut till Söderhamnsregionen. ärförhindrad att tala för sin motion . Det har därför blivit min uppgiftatt göra detta. Utskottet redovisar en rapport från SIND om sågverkensvidareförädling, men både borgerliga och socialdemokratiska ledamöterkonstaterar därpå att ett liknande yrkande avslogs och att manavstyrker motionens yrkande även . Men detta hjälper ju inte och motverkar inte desvåra problem som råder på arbetsmarknad . I motionen redovisasatt ett stort antal arbeten har försvunnit i . EnUgt enforskarrapport från tekniska högskolan i finns det risk för attytterligare 2 000 arbeten kan försvinna i . Mot den bakgrunden är det viktigt att få fram nyaindustrier och nya arbeten till . Förslaget i motionen är ett sådantkonkret objekt. Att satsa på träkemin är samhällsekonomiskt lönsamt, Söderhamnborde naturligen vara ett område som skulle tillföras ett forskningscentrum förutvecklandet av träkemin. Där finns råvara, där finns arbetskraft och där finnsviss kemisk tillverkning; nämligen hartstillverkning. Utskottets intetsägande behandling av motionen ärförkastlig, och jag yrkar därför bifall även till denna motion. AnL 153GABRIEL (); Jag har begärt ordet för att yrka bifall tillreservation 6, Klarare än utskottets majoritet slår reservanterna vakt om denaturvärden som tagits upp i motionen 1602, Det gäller att skydda fjällskogarnamot de ingrepp som intensivt skogsbruk innebär. Jag beklagar att de andra partiernainte har velat ställa upp bakom folkparfiets krav på klara uttalanden tillskydd för naturvärdena. Eftersom domänverket är den dominerande skogsägaren i dehär områdena, har vi tagit upp domänverket i motionen, men jag vill påpeka attskogsvårdslagen gäller även privata skogar, och skulle det visa sig någraavarter där måste man naturligtvis ingripa mot dem också. Det finns mycket mer att säga om det här, herr talman, menav uppenbara skäl skall jag inte göra det . Jag yrkarbifall till reservation 6, Överläggningen var härmed avslutad. Mom. I (handlingsprogram för skogsindustrin) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avIngvar m, fl, med 135 röster mot 15 för motion 325 av m,fl, i motsvarande del, 136 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 144röster mot 142 för reservation 1 av m, fl. Mom. 2 (statligt strukturbolag) Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 142 förreservation 2 av m, fl. Mom. 3 (långsiktiga virkesavtal) Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 142 förreservation 3 av m, fl. Mom. 4 (vidareförädling, forskning och utveckling inomträindustrin) Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 142 förreservation 4 av m, fl. Mom. 5 (träkemiskt forskningsinstitut i ) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1605 avBertil Måbrink i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 6 (vidareförädling av rayonfibrer) Utskottets hemställan bifölls med271 röster mot 15 för motion 325 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 7(användning av skogsråvara som bränsle) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 avIngvar Svan- berg m,fl, med 129 röster mot 15 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mofion 325 av m, fl, i motsvarande del,141 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 144röster mot 143 för reservation 5 av m, fl. Mom. 8 (oblekt papper) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 16 förmotion 325 av m. fl, i motsvarande del. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Mom. 9 a (virkesförsörjningen i , m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 15 förmotion 1047 av , Mom. 9 b Utskottets hemställanbifölls. Mom. 10 (domänverkets avverkningar i fjällområden) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 47 förreservation 6 av och . 25 § Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Föredrogs civilutskottetsbetänkande /82:16 om vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndetm. 1981/82:100). AnL 154 PER (): Jag tänker , vid behandlingen avföredragningslistans sista punkt, klara mig . Det är absolut intetillräckligt för att reda ut påståendet att saknar en offensiv, aktivoch målmedvetet genomarbetad energipolitik - och detta gäller inte minstsparandet. Men det konstaterandet får räcka. Det är nu dess värre inte ett nyttkonstaterande, såsom framgår av civilutskottets betänkande nr 16, som handlarom vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Men kan man, herrtalman, spara energi på många sätt, och även tid. Det är kanske än angelägnaredå det nu i många betydelser börjar bU sent. Eftersom inte minst departiskiljande frågorna är väl kända kan jag nu begränsa mig och visasparsamhet genom att yrka bifall till de socialdemokratiska reservationerna 2t. 5, och i övrigt bifall till utskottets hemställan. AnL 155ROLF (): Eftersom Per här inskränkersin taletid till ett minimum, skall jag göra detsamma och därmed spara tid förkammaren. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Jag yrkarbifall till de moderata reservationer som är fogade till utskottsbetänkandet. AnL 156 i (c): På grund av reservanternas korta inlägg villjag bara erinra om att det, när behandlade förslagen tillenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet, var det ett enhälligt utskottsom godkände bostadsministerns förslag. Därför är det förvånande att det nufogas inte mindre än tolv reservationer till utskottets betänkande. Socialdemokraternas reservationer gäller frågor som redanövervägts i regeringen. i oppositionsställning har gått ifrån vadmoderaterna i regeringsställning varit med om att utforma. Trots detta hoppasjag att den tidigare uppnådda enigheten även i fortsättningen skall vara enutgångspunkt för reformer avseende energisparandet i bostäder. Motiveringen för ett yrkande om avslag på bådesocialdemokraternas och reservationer finns i utskottetsbetänkande nr 16. Jag yrkar därför bifall till utskottets hemstäUan på allapunkter och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (uppdelning av beslutsramen på delramar) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 61 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (förslag om prövning av kommunala energiplaner) Utskottets hemställan bifölls med 143 röster mot 140 förreservation 2 av Per m.fl. Mom. 4 (energisparmål för kommuner) Utskottets hemställan bifölls med 142 röster mot 141 förreservation 3 av Per m, fl. Mom. 5 (obligatorisk besiktning m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 142 röster mot 141 förreservation 4 av Per m, fl. Mom. 6 (föreläggande m, m,) Utskottets hemställan bifölls med142 röster mot 141 för reservation 5 av Per m, fl. Mom. 7(räntebidrag m, m, till lån för övergång till nya och förnybara energikällor) Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 60 förreservation 6 av m, fl. Mom. 8(lägsta kostnadsgränser för stöd m, m,) Nr 108