prot · G50922 · 1981-12-31 00:00:00 — Här gällerdet ju framför allt att inte onödigtvis plöja ner ytterligare miljarderi bilismen utan att omgående möjliggöra en överföring av resurserna tillkollektivtrafiken och cykeltrafiken. Dessa trafikantgrupper är ju heltbortglömda i de nu gällande' allmänna råden för trafikplanering, SCAFT. SCAFTger vågledning når det gäller långt gående och kostnadskrävande krav, somkanske ibland kunde anses vara berättigade i nyexploa-teringssammanhang på detglada 60-lalel, då man planerade för en fri och ohejdad bilism. Kollektivtrafiken och cykeltrafiken måste tillålas bredaut sig i på bekostnad av bilismen. Cyklister ochkollektivtrafikanter måste kunna genomkorsa hela regionen på samma sätt sombilarna kan göra. dröjer det uppenbarligen inte länge innanbostadsministern lar ställning. Jag hoppas atl regeringen därefter är bereddatl medge att planverket meddelar de nya råden och anvisningarna förtrafikplanering. Om klassificeringen av viss väg i Överläggningenvar härmed avslutad. 8 SSvar på fråga 1981/82:59 om klassificeringen av viss väg i har frågat mig om jag årberedd att vidta åtgärder som gör det möjligt alt förändra inomLjusdals och kommuner lill allmän väg. har avslagit en framställningom förändring av till allmän väg. Som motiv anges att vägen år iför dåligt skick. föreslår därför ätten upprustning av vägen och enförändring till allmän väg prövas i samband med pågående revidering avflerårsplanen för byggande av lånsvägar. Jag kan inte finna annat än alt detta förfarande heltöverensstämmer med den decentraliserade vägplanering som har uttalatsig för. En upprustning av måste prioriteras i konkurrens medövriga angelägna vägbyggnadsprojekt i . Någon åtgärd kan därförinte bli aktuell förrän länet tagit ställning till förslaget att rusta uppvägen. 21 (): Jag tackar kommunikationsministern försvaret. Jag ser också svaret så att det flnns en viljeinriktning hoskommunikationsministern att hjälpa oss i den här frågan. Låt mig försl plocka fram några fördelar med alt haSvartsjövägen som allmän väg. Man sparenergi - en målsättning som vi alla talar om. Resornaförkortas med över 4 mil för boende i när de åker till Om klassificeringen av viss väg i istället för till för att göra inköp. Det är positivt även förhandeln i . Sjukvårdsresorna blir billigare därför att resan förkortasmed 3 mil enkel resa för människorna i när de ges specialistvård iLjusdal och när läkare från har mottagning i . står med famnen öppen och tar gärna emotflera elever till gymnasieskolan. Där flnns gott om plats-medan Hudiksvalldäremot har ont om gymnasieplatser. Positivt blir det också för elever som bor i nordvästradelen av att kunna använda som förbindelseled tillLjusdals gymnasium, dit de skall resa . De slipper också varainackorderade i som de nu är. Man bör inte heller glömma bort de naturreservat som finnsi angränsande område och som gör att utnyttjas i turisthånseende.Vidare trafikeras vägen av boende i som har sitt arbete iLjusdals kommun. Som kommunikationsministern hör finns det mycket som talarför att man skall göra vägen till allmän väg. Fördelarna uppväger nackdelarna. Glesbygdsdelegationensäger i Politik för glesbygden; Målet för glesbygdspolitiken skall vara att skapalivskraftiga samhällen i glesbygden, med arbetstillfällen, service och en godmiljö. Men hurklarar man sådant med dåligt vägunderhåll? Jag frågar; Får jag tolka kommunikationsministerns svar såatt han vill medverka till att vägen, som är i dåligt skick, upprustasoch görs till allmän väg? Jag delar i allt väsentligt de synpunkter somIris här har framfört när det gäller angelägenheten av att göra denhär vägen allmän. Jagförstår att den betyder mycket för dem som är bosatta iområdet, exempelvis kortare resor med allt vad som följer med det. Jag utgår från att i vid denkommande hanteringen och prövningen av olika vägprojekt i länet beaktar desynpunkter som här har framfört, så att denna väg så småningomtas in bland allmänna vägar. 23 (): Här gäller det att underlätta för människor,som bor i glesbygd, genom att förkorta resvägen med flera mil. Det är en litenmen rimlig begäran. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1981/82:60 om åtgärder för att förhindra nedläggning avvägstationen i Los har frågat mig om jagarberedd att förhindra en planerad nedläggning av vägstationen i Los. Allmänt gäller atl våra statliga myndigheter fortlöpandeskall göra översyner och rationaliseringar av sina organisationer ocharbetsreformer. Det arbetet är av väsentlig betydelse för att hålla kostnadernanere i statsverksamheten. Vidare har särskiltuttalat att det är nödvändigt alt fortsätter rationaliseringen avsåväl maskinsidan som arbetsmetoderna och sin organisation. Jag är medveten om atl förändringar av lokaladriftorganisation - med t. ex. indragning av en vägstation - kan innebäranegativa regionalpolitiska effekter. skall därför göra omfattandeutredningar och överlägga med personalorganisationerna samt med berörda lokalaoch regionala myndigheter. Verket tar i största möjliga utsträckning hänsyntill samhällsekonomiska samt regional- och arbetsmarknadspolitiska synpunkter. Vi måste vara medvetna om att olikaväghållningsåtgärder är det viktigaste regionalpolitiska bidraget från verket.Ett välskött vägnät, som sänker näringslivets transportkostnader, minskarrestiderna och förbättrar framkomligheten, är bra för hela samhället. När nukostnaderna för att hålla vägnätet i gott skick stiger kraftigt måstearbetsmetoderna och organisationen ses över. Målsättningen är att hålla enjämn standard över hela landet till lägsta möjliga kostnad. Arbetsområdet i Los är nu under utredning. Något besluthar inte fattats. Utredningarna om hur väghållningen skall vara organiserad iden här delen av bör därför slutföras. 25 (); Jag tackar kommunikationsministern för svaretäven på den frågan. Den planerade indragningen av vägstationen i Los har röntett stort intresse bland befolkningen i med omnejd. Det är heltförståeligt-det är mycket som talar emot en sådan åtgärd. För det första står den i strid med de av riksdagenantagna regionalpolitiska riktlinjerna. I ett läge där statsfinansiella skäl talar för återhållsamhetmåste ändå för det andra framkomligheten på glesbygdens vägnät prioriteras. Detsäger också trafikutskottet i sitt betänkande 1980/81:16. Genom indragningardrabbas glesbygden hårt, vilket får till följd att underhåll, vinterhållning,osv. För det tredje är det i glesbygdsnätet som skoltransportensvarar för en betydande trafik. Även skogstransporterna och inte minst våradagliga Om åtgärder för att förhindra nedläggning av vägstationeni Los Om åtgärder för att förhindra nedläggning av. livsmedelstransporlermåste ta sig fram. Det är lång väg lill sjukhus och läkarstationer. En indragning av Los vägstation för med sig eftersattvägunderhåll som ökar transporttiderna och därmed transporlkostnaderna, som harstor betydelse för industrin och skogsnäringen. Los är genom sill lägevinterlid mycket snörikt, och snön kommer . I är var det snö den 21oktober, och det fordrar snabba utryckningar, så att väghållningen kan hållasför bl. a. skolskjutsar. Den motivering som anför - atlnuvarande driftsanläggning i inte är ändamålsenlig-är det delade meningarom.De anställda har invändningar mot uppfattning att det krävs eninvestering på en miljon för att behålla verksamheten på nuvarande nivå.Ljusdals kommun har inspekterat anläggningen i , och kommunensrepresentanter finner inte att någon ny driftsanläggning är av behovetpåkallad. - en av de från sysselsättningssynpunkthårdast drabbade kommunerna i länet, där kommundelen Los sedan flera årtillbaka har bekymmer med att behålla sysselsättningen - är i stort behov avallt stöd och all hjälp för alt över huvud laget kunna behålla den service somflnns . Varje arbetstillfälle väger tungt. Ett påpekande som förtjänar att göras är all dåligtvägunderlag leder till högre energiförbrukning, vilket strider mot deenergipolitiska mål som har fastställt. Det flnns myckel som visar att ett bibehållande avvägstationen i Los ger större trafiksäkerhet och medför snabbare åtgärder vidhastigt väderombyte med stora trafikhinder som följd. Låt nu förnuftet få råda! Sätt trafiksäkerheten före deeventuella besparingar som en indragning av stationen i Los kan ge! Framkomligheten på vägarna är naturligtvisdet avgörande. Vi måste se till att vi haren vägstandard som inte äventyrartrafiksäkerheten. Därefter rättar man organisationen. Det är den som sesöver, vilket jag anförde i mitt svar på fråga. Det voie fel av mig att på detta stadium säga hur detskall vara, eftersom utredningen inte är färdig. Det finns ingenting som sägeratt vägstationen i Los utan vidare kommer att sopas undan. Det finns möjlighetatt ha en annan organisation, där det fortfarande finns arbetstillfällen kvarvid vägstationen i Los och följaktligen också den bevakning som inte tror kommer atl upprätthållas, därest man skulle ändraorganisationen i den riktning som ryktena gör gällande. Jag vill alltså peka på de möjligheter som står till budsoch vänta med att ta ställning tills översynen är klar. 27IRIS (): Om viljan finns all satsa dår arbetslöshetråder och diir behovet av arbetslillfållen är stort måste den satsningen görasi glesbygden. Överläggningen var härmed avslutad. Om besparingarna inom skolområdet 10ij Svar på fråga 1981/82:65 om besparingarna inom skolområdet har frågat mig om del ärregeringens uppfattning att besparingarna på skolområdet skall gå ut överundervisningens kvalitet och omfattning genom aft korttidsvikarier inte sättsin. Besparingar på skolområdet måste genomföras så att degrundläggande målen för skolans arbete inte rubbas. Denna grundsyn har kraftigtstrukits under såväl 1980 som i 1981 årsbudgetproposition och bör gälla även för sådana besparingar som beslutatskommunalt. Konimunala besparingar måste självfallet också slå iöverensstämmelse med det regelsystem som gäller pä skolområdet. Det är 1. ex.inte möjligt för en kommun att spara genom atl låta bli att lägga ut samtligaveckolimmar i basresurser och förstärkningsresurs för . Dessaresursers storlek bestämmer omfattningen av den verksamhet i form av lektioneroch annat som skall förekomma i alla kommuner för atl en likvärdigulbildningsstan-dard skall kunna upprätthållas. Gällande bestämmelser i skolförordningen innebär vidareatt vid tillfälligt förfall för lärare skall undervisningen i första handfullgöras av s. k. fasta lärarvikarier och i övrigt på det sätt rektorbestämmer. Det är därför inte möjligt för en kommun atl fatta ett generelltbeslut all korttidsvikarier inte skall sältas in för tjänstlediga lärare.Beslut all inte sätta in vikarier kan endast fattas av rektor i det enskildafallet. Till grund för rektors beslut bör därvid ligga en bedömning av pedagogisknatur. Nuvarande förhållande med korttidsvikarier, som saknarutbildning för och erfarenhet av att undervisa, leder därvid inte sällan tillden slutsatsen atl nackdelarna med att sätta in vikarier överväger. Någonanledning att rikta kritik mot att vikarie inte sätts in som en följd av ensådan bedömning finns enligt min mening inte. Jag vill också erinra om milt förslag i propositionen omförändringar av gymnasieskolans utformning m. m. som f. n. behandlas avriksdagen. Jag har där föreslagit att i de fall vikarier inte tillsätts fårmedel motsvarande de inbesparade kostnaderna tillföras skolenhetens samladeförstärkningsresurs. Motivet till detta förslag är således inte behovet avbesparingar utan önskemålet om en mera ändamålsenlig resursanvändning. För klarhetens skull vill jag generellt betona att delbara är möjligt atl åstadkomma kommunala besparingar genom att inte sätta invikarier i de fall Om besparingarna inom skolområdet vikariekostnadernainte är statsbidragsgrundande. I övriga fall reduceras i princip statsbidragetmed den inbesparade vikariekostnaden. 29 INGA (vpk); Jag skall först be att få tacka för svaret. När en lärare blir sjuk får skolans övriga personal blilärare. Så kan t. ex. då en skolvaktmästare bli lärare. Det är ett sätt attspara pengar, tycker vissa kommuner. Undervisningen drabbas av detta, och som alltid är det desvagaste eleverna, de som behöver mest stöd och hjälp, som drabbas hårdast avsådana här åtgärder. Det blir mer fråga om en tillsyn än om undervisning, i entid då man alltmer talar om hur viktigt det är alt trygga elevernasbaskunskajier och basfärdigheter. Del är också tänkt så att friska lärare skall kunna ryckain för sina sjuka kolleger. Men, som en lärare sade: Hur skall jag kunnaundervisa min klass på 25 elever och se efter en annan klass med likamånga barn? Detta att ersätta sjuka lärare med annan skolpersonalmåste ses som ett av de mest kortsynta besparingsförslag som väckts.Självfallet går det ut över elevernas undervisning. Det är oklokt att spara påundervisningen. För att ta en skolvaktmästare som exempel, så har ju haneller hon andra sysslor att sköta och skall faktiskt inte ha tid att undervisa. Till det dåliga med att dra in korttidsvikarierna skalllåggas den stora brist på behöriga lärare över huvud taget som finns . utanför , för att nämna ett exempel, är andelenobehöriga lärare 34,. Hur kommer skolsituationen för dessa elever att bli?Var femte lärare i och är obehörig. Jag har tTågat hur hon ser på frågan omslopande av korttidsvikarierna och vilken effekt delta får på undervisningenskvalitet och omfattning. Av svaret förstår jag att hon inte delar min oro föratt undervisningen blir lidande och atl delta hårdast drabbar de elever sombehöver mest hjälp. Hon anser t. ex. inte att det finns någon kritik att riktamot att vikarierna inte sätts in: Flon säger all nackdelarna med att sätta inkorttidsvikarier i vissa fall överväger fördelarna. Det finns ju ingen anledning att ta bortkorttidsvikarierna. Vad man i stället skall göra, som vpk menar, är atl byggaut fasta vikariepooler ute i skolorna och i rektorsområdena. Jag tycke:r alt det är ett mycket märkligt synsätt somstatsrådet anlägger. Det har ifrågasatts huruvida korttidsvikarierna verkligenfyller den funktion som de skall fylla, eftersom de ofta är dåligt utbildadeoch de som tjänstgör inte har fortlöpande kontakt med de klasser där de fårundervisa. Men problemet löser man ju inte genom att la bort dem - man måste istället bygga ut det systemet. Jag skulle vilja sluta med att fråga : Årdet verkligen rätt att man drar in korttidsvikarierna? Är det rätt mot elevernaoch lärarna? Jag kan bara konstatera att harmissuppfattat mitt svar. Jag har faktiskt i svaret sagt att man i kommunernainte kan fatta ett generellt beslut om att inte tillsätta korttidsvikarier, menatl rektor i undantagsfall kan bestämma annat. Om regeln är att vikarie skalltillsättas när den ordinarie läraren är förhindrad att undervisa, så ärundanlaget från regeln att vikarie inte tillsätts. Därmed ärockså utsagt vilken inställning jag har. Från det att man har varit tvungen att tillsättaen vikarie, vill man nu lämna ett visst utrymme för kvalificerad pedagogiskbedömning av skolans huvudansvarige, nämligen rektorn. Det är, kan man säga, endecentralisering av beslutsfattandet. Det lämnar ett handlingsutrymme för denärmast initierade att hitta en bra praktisk lösning enligt sunt förnuft. Jagvet många fall där rektor t. ex. själv går in och tar timmar därför att hanvill lära känna en klass. Det är ett exempel på en pedagogisk bedömning somrektor kan göra. Men det är naturligtvis inte heller någon huvudregel, utanhuvudregeln är - som jag har sagt - att vikarier tillsätts. Jag är medveten om att vissa kommuner har fattat beslut omatt generellt spara på korttidsvikarierna. Men som jag framhöll i svaret ärdetta med nuvarande regler inte tillåtet. Jag är glad att fråga hargivit mig anledning att klargöra detta, och jag utgår från att kommunernakommer att följa gällande regler. Om besparingarna inom skolområdet 31 INGA (vpk); Får jag då tolka senasteinlägg som atl hon delar min uppfattning att det här faktiskt är ett brott bådemot skolförordningen och mot skollagen? Det heter ju i första kapitlet iskollagen att kommunerna skall sörja för undervisningen. Men på det här sättetblir det ingen undervisning för eleverna. Kommunerna skall sörja förundervisningen i , och i skolförordningen regleras elevernas rätttill undervisning. Det finns med andra ord en dubbel skyldighet för kommunernaatt anordna undervisning. Delar min uppfattning att detta faktiskt ärett brott mot både skollagen och skolförordningen? Och är det ett brott, vad tänker då göra för att få slut på det här? Det är faktiskt så, all många kommuner redan har fattat beslut i saken - , , , , , för att nämna några. Och det här förfarandet sprider sig också. ' Jag skulle vilja fråga ifall UllaTilländer tänker vidta några åtgärder för att få stopp på det här och för attförhindra att dessa tokiga åtgärder sprider sig ännu mer. Jag vill upprepa att generella beslut om attinte tillsätta korttidsvikarier kan alltså inte kommunen fatta. Däremot kanrektor i undantagsfall fatta beslut om atl inte korttidsvikarier lillsätls. Oi7i besparingarna inom skolområdet 33INGA (vpk): Delar statsrådet min oro för altundervisningens kvalitet och omfattning blir lidande ifall rektor nu beslutarpå detta vis? Och om vi är överens om att det här år ett dåligt sätt att sparapengar på. delar då min uppfattning om atl del år farligt för undervisningenatt fortsätta så här? Överläggningen var härmed avslutad. 11 S Föredrogs och hänvisades 1981/82:38lill näringsutskotlet 1981/82:64lill civilutskotlet 1981/82:66till lagutskottet 12 S Föredrogs ochhänvisades Motion 1981/82:79lill justitieutskottet 13 8 Föredrogs menbordlades åter Finansutskottels betänkande 1981/82:1 Skatteutskottetsbelänkande /82:8 betänkande 1981/82:10 Näringsutskottelsbetänkanden /82:3 och 5 Arbelsmarknadsulskotlets betänkande 1981/82:1 14 § Anf. Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistakommer bland två gånger bordlagda ärenden dels finansutskottets betänkande 1, skatteutskottetsbetänkande 8, socialutskottets betänkande 10 och arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 1 all uppföras främst, dels civiluiskotlels betänkande 2 all sältas närmast efterkonstitutionsul-skotlets betänkande 13. 15 S Anmäldes och bordlades Proposition ,1981/82:51 om vissa låromedelsfrågor 16 S Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:80av m. fl. med anledning av proposition J981/82:31 om avgifter vidtingsrätt, m. m. 1981/82:81av m. fl. med anledning av proposition1981/82:34 om åtal mot offentliga funktionärer m. m. 1981/82:82av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:50 om sättet alt fastställabasbeloppet Tisdaeen den enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, m. m. q 17 § Meddelande om fråga Meddelades atl följande frågaframställts den 10 noveinber 1981/82:100av 5/e;(5i'c'/7550«(ni) till jordbruksministern om ersätlningsmark vid bildandeav naturreservat på Sydbillingen: Sedan i Skaraborgslän beslut om naturvårdsåtgärder på Sydbillingen haröverklagats, ankommer del nu på regeringen att slutgiltigt avgöra den segslitnafrågan. Vid beslut om bildande av naturreservat måste klarhetvinnas om atl berörda markägare kan erhålla ersättningsmark vid dylika intrångpå enskilt ägd mark. Enligt mångas mening bör det ut att ersättningsmarkkan erbjudas Innan principbeslut fallas om åtgärden i fråga. Är regeringen beredd all i anslutning lill kommande beslutom inriillande av naturreservat redovisa sin principiella syn på frågan om attlämplig ersåltningsmark skall erbjudas de markiigare som berörs av sådantintrång? 18 § Kammaren åtskildes .