prot · G509163 · 1981-12-31 00:00:00 — Def innebär i sin tur aft vi kan öka avverkningsvolymenutöver den nuvarande nivån, något som också har anförts i det betänkande somframlagts av virkesförsörjningsutredningen. För att klara detta måste vi naturligtvis undanröja dehinder som finns för ökad awerkningsvolym. Den intervjuundersökning somgenomfördes av virkesförsörjningsutredningen visade atf def framför allt är avekonomiska skäl som skogsbrukare undviker att avverka - def är därför aftmarginalskatterna har en så hög nivå atf man infe anser aft utbytet efterskatt är tillräckligt högt för aft motivera en avverkning, def är därför aftlönsamheten generellt i skogsbruket infe anses vara tillräcklig. Man har angettatt man inte har investeringsbehov, och det i sin tur innebär ju indirekt attskattesystemet motverkar avverkningar. Man menar atf man kan avverka endast närman kan använda intäkterna för att göra andra investeringar i skogs- ochjordbruket. Av den anledningen, herr talman, behövs naturligtvis envaraktig och verklig marginalskattereform. Ett stegvis genomförande av en sådanreform, även i den urholkade version som kommer atf diskuteras i kammaren om envecka, hindrar en snabb höjning av avverkningsnivån. Skall man genomföra marginalskattesänkningarunder fre år, är det naturligtvis så att den som står inför en avverkningavvaktar fill dess att nettot beskaffas så lågt som möjligt. Mot bakgrund avdetta har regeringen föreslagit - på grundval av ett förslag frånvirkesförsörjningsutredningen f. ö. - aft reglerna för skogskontoinsätf-ningskall ändras så att man, som regeringen och virkesutredningen anfört, minimerarrisken för aft avverkningar uppskjuts till dess aft en marginalskattereform isin helhet är genomförd. Det här är någonting som vi moderater ställer oss bakom.Men det räcker inte. Det kan möjligen underlätta för dem som bestämt sig föratf genomföra en avverkning och funderar på om de skall uppskjuta den ellerinte. Men naturligtvis kommer många ändå aft vänta föratt se om inte priser och annat kan förändras på ett posifivt sätt. Vi menardärför aft man bör förändra det extra avdrag som utgår vid avverkning avskog och som uppgår till - fram till - för rotposfer, avverkningsuppdrag,och 'för leveransvirke, egna uttag. Vi anser aft det extra avdraget måsteändras av samma skäl som virkesförsörjningsutredningen anförde, om man skalltillämpa den metodiken. Utredningen menade atf procentsatsen var alltför lågför att verkligen ha en stimulanseffekt. Vi föreslår därför från moderat hållatt det extra avdraget bibehålls och ökas till för såväl leveransvirke ochrotposter som avverkningsuppdrag. Det skall gälla till dess att en verkligmarginalskattereform fullföljts. Jag yrkardärmed, herr talman, bifall fill reservafionen nr 6. Jag vill också påpeka, i anslutning till def som ErikWärnberg sade, atf införande av en preliminär tillväxtbeskatfning sannoliktinte leder fill ett ökat uttag av virke ur det svenska skogsbruket. Man måstenämligen ha sådana säkerhetsmarginaler att en effekt med stor sannolikhet bliratf vissa som avverkar under den säkerhetsmarginal som måsfe finnas vidtillväxtbeskattningen kommer att öka sin awerkningsvolym, medan andra kommeratt minska den ner till marginalen för att spara för framfiden. Det finns alltså en uppenbar risk aft det här förslaget,liksom det av virkesförsörjningsutredningens majoritet föreslagnaavverkningstvånget, i realiteten skulle ha lett fill oförändrad eller t. o. m.minskad avverkningsvolym. Man kan inte heller på ett rimligt sätt genomföradet avgiftssföds-system som socialdemokraterna förordar, därför att detta i höggrad skulle missgynna dem som lojalt har avverkat och som ändådrabbas av en hög avgift. De har vidtagit återväxtåtgärder och andra åtgärder,men de kan inte få del av def stöd som skall utgå. De som gynnas av eff sådantförslag är framför allt de passiva skogsbrukarna, och det kan väl interimligen vara detta som socialdemokraterna avser med sitt förslag. Ändrade regler för skogskonto, m. m. Ändrade regler för skogskonto, m. m. 155ERIK () replik: Marginalskattenivån har alltid använts somett argument när det gällt atf ange varför skogsägare inte avverkar. Men manhar aldrig, mig veterligt, presenterat någon utredning om varmarginalskatterna egentligen ligger hos de skogsägare som avverkar. Med de regler som vi har haft kan detta medmarginalskatterna icke vara något som helst problem. Om man får ett50-procenfigf avdrag, när man stämplar en rofpost - man har haff 5 %extra ändå ett tag nu - och trots defta inte avverkar, så kan det ju inte gärnavara marginalskatterna som är problemet, utan det måsfe vara någonting annat.Det är helt enkelt på det sättet aft def skapats så pass hyggliga regler närdef gäller aft sätta av pengarna framöver atf man fror att man får det ännubättre vad def lider. Därför vågar jag påstå aft det sysfem som genomfördes 1979i all rimlighets namn måsfe hindra avverkningar. Det bör gå till dess att mankommer upp till 50-procentsnivån - då betalar man väldigt litet i skatt. Närman kommer över avverkning av halva värdet, så får man betala full skatt, ävenom man gör stora uttag. Då kommer def att vara hindrande. Hela def system somgenomfördes måste vara avverkningshämmande på något sätt. Detta system måsteavskaffas och ersättas med någonfing annat. har konstaterat att vi har en avverkning somär för låg. På något sätt måste vi alltsåhitta ett skattesystem där man, även om man infe avverkar, ändå tvingas aftbetala en preliminär skatt på tillväxten. Någon annan lösning ser inte jag pådefta problem. Det går infe att bara sänka skatterna. Vi måste ocksåha ett neutralt skattesystem, som infe bara gynnar en viss grupp av skattebetalare. 156BO () replik: När det gäller frågan om huruvidamarginalskatterna har haft och fortfarande har en negativ inverkan påawerkningsnivån vill jag citera vad virkesförsörjningsutredningen på dennapunkt säger i def betänkande som lades fram . I detta moment har såvittjag vet inte någon ledamot av utredningen, inte heller de tvåsocialdemokratiska, reserverat sig. "Skogsägarna drabbas i och,för sig avmarginalskatterna pä samma sätt som övriga inkomsttagare.Marginalskaffeeffekferna får dock särskilt genomslag eftersom skogsinkomsfernaoftast läggs på toppen. Större delen av skogsägarna har en tämligen fast årliginkomst från något annat än den egna skogen, exempelvis lön från anställning,pension, kapitalinkomster eller inkomst från def egna jordbruket." Skogs- och jordbruk är ofta kombinerade. Av denanledningen är jordbmksinkomsfen den återkommande, löpande inkomsten,medan skogsinkomsten läggs på toppen vid bedömningen av skatteeffekten. När det gäller argumentet från att 1979 årsförändring av skogsbeskatfningen egenfiigen skulle innebära en stimulans tillavverkningar måsfe man komma ihåg aft de regler som infördes för att förenkla skogsbeskatfningssysfemetinnebär att man enbart kan göra detta avdrag i den mån man har ettanskaffningsvärde som räcker fill. Alla skogsbrukare har naturligtvis infe haffett sådant anskaffningsvärde - t. ex. fill följd av aft man köpt sin fastighettidigare - aft def berättigar till skogsavdrag av någon betydelse. Marginalskatterna har givetvis, herr talman, varit mycketavverknings-hindrande, liksom de har hindrat arbetsutbudet på ett för samhällsekonominnegativt sätt. Därför är det bra om man kan få ned marginalskatterna, så aftflertalet inkomsttagare får marginalskatt. Det fror jag aft vi är ganskaöverens om. Men tiden fram till dess man har genomfört detta är eff problem.Därför har regeringen föreslagit dessa skogskontoregler. Jag och mitt parfitror infe atf det räcker till. Vi menar aft man av den anledningen börinföradetta tillfälliga skogsavdrag. Ändrade regler för skogskonto, m. m. 157 () replik: kan väl ändå infe förneka på skogskonto får sätta in mer än hela skogslikviden. Då kan infegärna marginalskatterna vara något problem . Först ellervid något annat tillfälle när man far ut dessa medel blir de beskaffade. Dettakan inte på något sätt hindra avverkningarna. 50-procenfsregeln innebär dessutom atf en stor del avdessa inkomster inte kommer upp fill samma höga marginalskaftenivå som densista delen av inkomsten, eftersom man får räkna bort , även om man infeanvänder skogskonto. Gör man en kombinafion av detta, blir det över huvud tagetingen skaft förrän de fio åren gått till ända. Om man är kombinerad jord- och skogsbrukarekommer man dessutom, med de förslag som föreligger och som kommer aftgenomföras, med säkerhet att på skogskonto kunna sätta in också inkomster frånjordbruket, vilket måste strida mot alla rimliga lösningar som vi hade tänktoss. Anf.158 BO () replik: Den förändring av skogskontoreglerna som nuföreslås är ett led i strävan aft mildra effekterna av atf man genomförmarginalskatteförändringar över , i detta fall fre år. Omman infe hade haff möjlighet aft få uppskov med beskattningen, hade självfalletmånga avvaktat med avverkningar fill dess beskattningen var så låg som möjligt.Det är ett ganska naturligt resonemang. Men def räcker inte, för sommarginalskaffeförändring-arna skall ske kan givetvis priserna förändras.Eftersom priserna har gått ned de senaste virkessäsongerna, kan man förväntaatf vissa infe tycker att skogskontoförändringarna är fillräckliga för atfkompensera risken atf priserna stiger och man skulle kunna göra en bättreekonomisk affär. Jag tycker att vi skall komma ihåg aft def är så manresonerar. När def sedan gäller socialdemokraternas förslag omtillväxfbeskaftning, åtminstone , måsfe det väl ändå, infe minst för attgarantera räffsfrygghefen för enskilda, finnas en räftssäkerhetsmarginal somgör aft def 11 protokoll 1981/82:162-163 Ändrade regler för skogskonto, m. m. infe gåraft räkna fram en tillväxtbeskatfning på allt som teoretiskt sett kan avverkaspå en skogsfasfighet. Den säkerhetsmarginalen måsfe åtminstone vara lika storsom vid fastighetstaxeringen då det gäller att fastställa förmögenhetsvärdet,säg . Def innebär säkerligen, som jag sade fidigare, att en del skogsägarekommer atf avverka mer därför att de tvingas fill def. Men det innebär ocksåatt andra, som avverkar utöver den miniminivå som tillväxtbeskattningentvingar fram, kanske av en teoretiskt framräknad avverkning, kommer attminska sin avverkning för att spara skog för framtiden, om ytterligaretvångsregler skulle införas. Därför kan en lagstiftning som denna, bortsett från alltkrångel och den byråkrati som gör att den i realiteten kanske knappast kangenomföras, leda till en oförändrad eller minskad avverkningsnivå iprivatskogsbruken. Det är alltså inget medel att verkligen få fram virke tillskogsindustrin. Då måste vi gå på sfimulansvägen, och def är därför som vimoderater har framlagt ett förslag om en ökning av det extra avdraget. Talmannen anmälde aft anhållit aft fillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligare replik. 159JOHN (vpk): Problemet med en icke fungerandevirkesförsörjning är en ständigt återkommande fråga för regering och riksdag.Så kommer det också atf bli i fortsättningen, om inte nya och mer omfattandeåtgärder vidtas än vad som är fallet. Våra skogstillgångar är av stor vikt för landet. En mycketstor del av våra exportinkomster baseras därpå, och många människor är direkteller indirekt beroende av skogsnäringen. Ett rimligt krav borde vara att desom äger landets naturtillgångar, i detta fall skogsmarken, sköter ochtillvaratar dessa på def för landet bästa sättet. Att avverka den kvantitet somtillväxten i våra skogar medger borde därför vara en självklarhet. En del år har denna kvantitet avverkats, men även de årenär utfallet för olika skogsägare mycket skiftande. På vissa håll har detavverkats för mycket, på en del håll för litet, och def är ju inte hellertillfredsställande. har haft till uppgift attanalysera orsakerna till de förhållandevis låga avverkningarna samt att kommamed förslag till åtgärder. Enligt direkfiven skulle utredningsarbetet i förstahand inriktas på att föreslå åtgärder som bygger på ekonomiska sfimulansersnarare än på administrativa regleringar. De nu föreslagna åtgärderna följerockså denna linje. Def är alltså genom stöd och sfimulanser som regeringenförsöker lösa problemet med den otillfredsställande avverkningsnivån. Vi tror aft def behövs och krävs andra och mer omfattandeåtgärder. Vi tycker atf mycket talar för en ändring av skogsbeskatfningen. Ensådan beskattningsform bör slå hårdast mot de skogstillgångar som bör avverkasoch sådana som inte föryngras . För att tillämpa ett sådant sysfem måsteman ha tillgång fill god information om skogen på den enskilda fastigheten. Deninformationen finns inte . Defta konstaterar också virkesförsörjningsutredningen,och i anledning därav lämnar man tanken på ett sådant skattesystem. Vi tyckeratt man borde ha dragit slutsatsen att skaffa denna information. De fackligaorganisafionerna inom skogsnäringen har också påpekat defta. Det kommer självfallet att fa fid att skapaförutsättningar för en ändrad skogsbeskattning. I väntan härpå kan ettkombinerat avgifts- och stödsystem bli verkningsfullt. Vi kan infe heller seatf def skulle bli något motsatsförhållande mellan en ändrad skogsbeskatfningoch ett avgifts- och stödsystem. Vi anser också att man närmar sig problemet med en ickefungerande virkesförsörjning på ett märkligt sätt. Genom skattelättnader ochmed dem jämförbara stimulansåtgärder vill man försöka förmå skogsägarna afthöja avverkningsbenägenheten. Det är alltså genom ekonomiska sfimulanser somman vill locka fill ökade avverkningar. Om man tar del av svaren påvirkesförsörjningsutredningens enkät till skogsägarna, finner man att nuföreslagna åtgärder stämmer illa med verkligheten. I enkätsvaren uppger närmarehälften av skogsägarna att de inte hade möjlighet aft avverka mer. En fjärdedelhade utnyttjat avverkningsmöjligheferna fullt ut. En mycket liten del avskogsägarna anger skatteskäl som orsak till låg avverkning. Detsamma ärförhållandet när det gäller ekonomiska skäl. Vi anser att det fortfarande saknas underlag i form avkunskaper om det enskilda skogsbrukets ekonomi, i varje fall ett underlag somär fillräckligt för att föreslå ytterligare förmåner. Därför borde enförstahandsuppgift vara atf skaffa dessa kunskaper. Om avverkningsnivån är otillfredsställande på grund avekonomiska orättvisor mot skogsägarna - skattemässiga och andra - borde dettakunna styrkas. Då skulle man också enligt vår mening fackla problemet på ettrikfigt säti. Vi anser aft det är att angripa problemet på ett felaktigtoch orättvist sätt att genom ändrade regler för beskattning av skogsbrukförsöka sfimulera utbudet av virkesråvara. Vi tycker att det nu är hög tid attnågot annat händer på detta område. Inga garantier finns för att nu föreslagnaåtgärder kommer att förbättra virkesförsörjningen. Resultatet av åtgärderna kankomma att stanna vid enbart de ekonomiska fördelarna. Med hänvisning fill vad jag anfört vill jagunder mom. 1 a yrka bifall till motion 878 och under mom. 2, 3, 8 och 10 tillmotion 2519. Ändrade regler för skogskonto, m. m. 160TAGE (): Skatteufskottets betänkande 68 bygger påproposition 182, där ändrade regler i skogsbeskatfningen föreslås. Ändringarnasyftar fill att stimulera utbudet av virkesråvara. Det har också väckts en delmotioner under den allmänna motionstiden och i anslutning fill proposifionen,och också dessa behandlas i betänkandet. Propositionenfar upp vissa förslag som har förts fram i virkesförsörjnings- Ändrade regler för skogskonto, m. m. utredningen.Dessa förslag gäller främst förändringar i skogskonfosysfemet ochavskrivningsräff för åtgärder i skogen i form av dikning och vägbyggnader. Detär alltså i detaljfrågor som man i propositionen föreslår ändringar. De stora, generella förändringar iskogsbeskatfningssysfemet som efterlyses i motioner från socialdemokraternaoch vpk och i den socialdemokrafiska reservationen nr 1 har avvisats ipropositionen och också från utskottsmajoritetens sida. Avvisandet av dessaförslag är helt i linje med det resultat som man har kommit fram till ivirkesförsörjningsutredningen. I virkesförsörjningsutredningen har man prövatolika möjligheter att lägga om beskattningen på sådant sätt atf man skulle fåett generellt ekonomiskt styrmedel som kunde påverka avverkningen. Utredningenhar också sett på många olika system. Man har prövat det s. k. finska systemet,och man har sökt pröva andra sysfem. Men man har kommit fram till denslutsatsen att alla de sysfem som man har prövat är svåra, olämpliga elleromöjliga aft genomföra. Det är alltså därför som utredningen infe har kommit mednågra genomgripande förslag av den art som har krävts. När vi i utskottsmajorifetenhar haff att ta ställning fill ändringsförslag i fråga om 1979 årsskogsskatfesystem har vi av naturliga skäl sett det skogsskatfesystemet som såfärskt att vi vill låta det verka längre och göra större utvärderingar av detinnan def finns anledning aft göra några genomgripande förändringar. Låt mig säga några ord om de detaljförändringar som harföreslagits. När det gäller skogsskattesystemet finns det anledning att strykaunder att det är fråga om en uppskjuten beskattning. Def är intefråga om én skaftelindring på annat sätt än att man får skjuta uppbeskattningen, så att inkomsten beskattas . Man börkanske t. o. m. sköta kontot med en viss omsorg för aft inte få en hårdarebeskattning den dagen man tvingas fa ut pengarna från skogskontot. Det äralltså fråga om en uppskjuten beskattning. Jag tror dock aft den uppskjutnabeskattningen på skogskontot på ett givet sätt kan stimulera avverkningen. Tackvare det här systemet kan man, framför allt i det mindre skogsbruket, göra enrationell avverkning eff år och få möjlighet att sprida inkomsterna ochbeskattningen . Det är alldeles givet att def har stor betydelseur skaftesynpunkt men säkert också ur stimulanssynpunkt. När vi hösten 1981fattade beslut om att höja insättnings- och avsättningsmöjligheterna fill 75resp. för leveransvillkor och avverkningsrätt, som har diskuteratsfidigare i debatten, var det mot bakgrund av att vi hade ett förslag om enmarginalskatteförändring som kommer att genomföras . Detfanns anledning att tro att marginalskatteförändringarna skulle komma aft verkadämpande på avverkningarna, eftersom man kunde förvänta en lägre beskaftning iframtiden. Därför fanns det, tyckte vi, anledning atf besluta om dessaavsättningsmöjligheter. Vi har inte ansett oss ha någon anledning atf ändra deåsikter vi hade . ' Låt mig sedan presentera ett par nyheter när det gällerskogskonto, som "föreslås i propositionen och som även utskottet harställt sig bakom. Tidigarehar man vid avveckling av en fastighet fått lov aft lyfta hela beloppet påskogskontot. Det har onekligen vållat vissa bekymmer, t. ex. vid byte avfasfighet och liknande. förändras det så fill vida atf skogskontot får varakvar som var den ursprungliga rättigheten dåavsättningen gjordes. I det här fallet blir en cenferpartimofion fillgodoseddgenom det förslag som propositionen lägger fram. Vi får också en helt ny form av konto, skogsskadekonto.Här förlängs inneståendetiden fill när def är fråga om överavverkning pågrund av stormfällning, insektsangrepp och liknande skador. Den här regelnavses enligt propositionens förslag träda i kraft fr. ö. m. taxering.Utskottet har dock gjort ett uttalande om atf man bör kunna lämna dispens förredan tidigare inträffade skador. Därmed fillgodoses motionerna 2511 av BertilJonasson m. fl. och 2512 av i denna del. Den ökade ochsnabbare avskrivningen av markanläggningarsom föreslås i propositionen får också ses som ett led i strävandena att ökaskogsuftaget. När det gäller skogsvägarna ökas avskrivningsmöjligheterna tillaft gälla hela kostnaden. Vi har hört kritik från socialdemokraterna genom ErikWärnberg på den här punkten, och det finns en reservation. Men vi iutskottsmajorifeten har ansett det självklart att följa upp propositionensförslag. Det är inget tvivel om att förbättrade villkor när det gäller byggandeav skogsbilvägar kan medföra atf det kommer att bli ekonomiskt möjligt attbygga vägar fill skogsområden som är så avlägsna aft det tidigare inte varitekonomiskt lönsamt aft göra avverkningar där. Detta kan givetvis medverka fillökade avverkningar. Den förkortade avskrivningstiden innebär i och för sigingen skaftelindring. får man enskattelindring, under det aft man fidigare fick denna . Slutligen vill jag säga några ord om det extra skogsavdragpå som har föreslagit och reserverat sig till förmån för. sida yrkar vi avslag på förslaget av finansiella skäl. Enligtuppgift i reservafionen skulle kostnaden för detta ligga någonsfans mellan 500och 600 milj. kr. Någon finansieringskälla föreslår man inte. Tvärtom harmoderaterna tidigare i vår röstat för en sänkning av skogsvårdsavgifterna. Med det anförda yrkar jag bifall fillutskottets hemställan i alla delar. Ändrade regler för skogskonto, m. m. 161ERIK () replik: talade om att majoriteten haravvisat alla tankar på någon sorts preliminär tillväxtbeskaftning. Man menaratt det infe går att genomföra. Man går bara in för ekonomiska fördelar helatiden - det är det enda som kan locka fram avverkningar. Vi från vår sida hävdar aft man åtminstone bör beregeringen att fitta på detta. Går det aft genomföra någon form av preliminärtillväxtbeskaftning? Den måste naturligtvis innehålla vissasäkerhetsmarginaler. Den preliminära tillväxtbeskatfningen kan infe uppta heladen tänkta tillväxten, utan det' måste finnas en kanske 25-procentigsäkerhetsmarginal. Defta skiljer sig från Ändrade regler för skogskonto, m. m. def finskasystemet, där man hade en definitiv tillväxtbeskatfning. Man var då tvungen attha så stora marginaler atf def blev varakfiga skattelättnader. Men den avsocialdemokraterna tänkta preliminära fillväxtbeskaftningen lider infe av deffelet. Så säger aft def bara är frågaom en uppskjuten beskattning. Det är def infe. beslut innebar intenågon uppskjutning av beskattningen. Det kan vara så i vissa fall, närreavinstbeskattningen är inblandad, men i de allra flesta fallen är def envarakfig skattebefrielse. Den kan nära nog bli evig, för man kan genom köp vidvarje generationsskifte skaffa sig eff nytt ingångsvärde, som också medger50-procenfiga avdrag helt och hållet. Defta kan man hålla på med undan förundan, generafion efter generafion. Def är alltså ingen uppskjuten beskattning,utan en varaktig lättnad. Dessutom måsfe man väl säga atf uppskov medbeskaftning fio år framåt i tiden i och för sig innebär en lindring avbeskattningen, eftersom man får ligga på pengarna . Def nya förslaget innebär, om def genomförs, helt enkeltatf man infe får göra som meningen var, något som också fog upp,nämligen dela upp inkomster från skogsavverkningen på eff eller -precis som meningen var med skogskontona. Detta innebär helt enkelt att man fårsätta in helt andra inkomster. Man får sätta in av likviden som drabbasav omkostnader, och man får sätta in när det gäller leveransvirket, somdrabbas av stora kostnader. Det här innebär helt enkelt aft man kan skaffa sigunderskotfsavdrag. Enligt vårt sätt atf se rör det sig här om osundaskattelättnader. Sedan har inte vi haft någon annan uppfattning beträffandeuppskovstiden 20 är vid skador, insektsangrepp o. d. utan tycker atf vi skallha den perioden. 162JOHN (vpk) rephk: Man ställs ofta inför frågor som är svåra atfförstå och som man behöver förklaringar till. säger atf def inte är fråga om någraskattelättnader eller några ekonomiska förmåner. kallar man deföreslagna åtgärderna för sfimulanser för aft öka utbudet av virkesråvaran. KanTage eller någon annan förklara detta? Om infe dessa sfimulanser ärav ekonomisk art, vad är de då? Är det fråga om någon sorts hypnos, eller ärdet fråga om några andra billiga trick för aft lura skogsägare atf avverka - omdef nu inte är fråga om skattelättnader? Vidare säger aft det här med skogskontonainnebär aft man sprider beskattning . Men den möjligheten har jufunnits . Sedan till orsakerna till atf skogsägarna infe avverkarfullt ut.