prot · G509100 · 1981-12-31 00:00:00 — har ofrivilligt utsetts att bli slagfältet för ett eventuelltstorkrig mellan de båda supermakterna. och vet att de kan bekämpavarandra över interkontinentala avstånd. Ändå arbetar de på att göra Europatill huvudarenan för sina krigsförberedelser. Vikvinnor och män i säger nej till detta! Vi accepterar inte detta cyniskaspel med våra liv. Såsägs det i den budkavle för fred, riktad till FN:s nedrustningssession, somstartade i på initiativ från socialdemokratiska kvinnor iSundsvall. Denär ett exempel på den aktivitet som vanliga människor visar i kampen förfred och nedrustning. Runt om i världen samlas människor och tar personligtansvar för freden. Två miljoner människor har demonstrerat i under1981.1 räknar man med 30 miljoner namnunderskrifter mot kärnvapen tillFN-sessionen. I har en miljon människor på gräsrotsnivå ställtsig bakom den nya antikärnvapenrörelsen, den s. k. Freeze - som kräver ettmoratorium för forskning, produktion och lagring av nya kärnvapen. Ja, deraskrav har därefter också tagits emot av ledande poUtiker, som fört fram dem isina parlament. 17 senatorer och 122 representantskapsledamöter har fört framkravet i kongressen. Och i en rad delstater förs förslaget fram som lagförslagi höstens kongressval. Fortfarandefinns det många som tror att man kan köpa sig nationell trygghet med militärarustningar, med fler alltmer avancerade flygplan och pansarvagnar. Men alltfler instämmer med förre utrikes- och försvarsministern han säger: "Att bygga trygghet på militär styrka är för de småstaterna ett antikverat säkerhetsgrepp. Denna syn driver ständigtförsvarskostnaderna uppåt och krav reses på nya sofistikerade vapen." Detär absurt att mänskligheten lägger ned ca på miUtärautgifter som 800 miljoner människor lever på svältgränsenoch i absolut fattigdom. Detta när vi vet genom bl. a. Brandtrapporten att manför priset av ett enda jaktplan får 40 000 byapotek eller att man för priset aven enda stridsvagn får 1 000 klassrum åt 30 000 barn! Europaär översållat av kärnvapen. Mellan 12 000 och 15 000 taktiska kärnvapen liggerfärdiga direkt ute på förband i att sättas in i det s. k. begränsadekärnvapenkriget - 8 000 finns i lager. Det kärnvapenkrig som politiska ledareoch militärer inbillar varandra kan vinnas! Det kärnvapenkrig som höga militäraplanerare räknar med som verklighet efter ett fill två dygns konventionellkrigföring i - bl. a. därför att kärnvapnen placerats så nära gränsenatt de måste utlösas, annars faller de i fiendens händer. Det kärnvapenkrig därmänniskorna måste offras för att skall "försvaras". Som om det inte räcker meddet nuvarande vanvettet skall man 1983 placeranya eurostrategiska kärnvapen, kryssningsrobotar och medeldistansrobotar iEuropa. Med dessa nya kärnvapen sänker man drastiskt kärnvapentröskeln.Förvarningstiden minskar . Är det så förunderligt att människor nu reagerar, när debörjar inse det cyniska spel som sker med deras liv som insats? Politiska,fackliga, kyrkliga rörelser, miljögrupper och fredsgrupper kräver nu attkärnvapnen dras bort från . Man kräver att deklareras som enkärnvapenfri zon. Man kräver att de politiska ledarna skall ta sitt förnufttill fånga och sätta sig vid konstruktiva nedrustningssamtal. Konstruktivanedrustningsinitiativ är Uvsviktiga. Sådana arbetades fram av folkrörelserna i till densvenska regeringen . Här i genomfördes enalternativriksdag. Där fanns representanter för 300 organisationer från helaFolkrörelsesverige. Den svenska folkriksdagen för nedrustning begärde bl. a.att regeringen vid FN-sessionen framför förslag om ett allomfattandevapenmoratorium, dvs. att all ytterligare forskning, utveckling och utplaceringav vapen bör inställas och att all framställning och lagring av nya vapen börstoppas. Vidare bör den begära en FN-studie om ensidiganedrustningsinitiativ, deras förutsättningar, möjligheter, konsekvenser ochproblem. Den bör dessutom vid SSDII kräva attrustningskostnaderna minskas i fasta priser hos FN:smedlemsländer och att i anslutning därtill börjar utarbetaen modell för nedrustning för vår egen del. Folkriksdagen föreslog vidare att den svenska regeringenvid SSDII skall kräva att ett FN-organ får klarlägga all internationellöverföring av vapen, militära licenser och utvecklings- och forskningsresurserför militära ändamål, sammanställa och registrera dem samt föreslå åtgärder fören betydande minskning av den internationella vapenhandeln. Den svenskaregeringen borde inför SSDII också verka för att FN:s medlemsländer införfredsfostran i sina undervisningssystem på alla nivåer och att medlemsländernaintensifierar freds- och konfliktforskningen. Vad svensk folkriksdag för nedrustning visade upp var intebara en djup oro och ångest över kapprustningen och alla dess konsekvenser utanframför allt att man fillsammans kan arbeta fram konkreta nedrustningsförslag.Och det är ju detta som är det vikfigaste! Katastrofen kan vi alla varna för.Det gäller nu att få rädslan och ångesten att resultera i konkret arbete förfred och nedrustning. Bättre exempel och stöd för sitt internafionellanedrustningsarbete än detta kan regeringen inte få! Måtte den förstå att ta till varafolkrörelsernas förslag och stöd! Det gäller nu för oss alla-som diktarenIngrid säger-att inte trösta vår sorg över världen som våldtas införvåra ögon utan elda under vår vrede med dessa maktens nyheter. Överläggningenvar härmed avslutad. Nr 100 12 § Anslag till posthus betänkande 1981/82:14 om anslag till Postvä- sende(prop. 1981/82:100). 69 (): Ett av inslagen i moderata samlingspartiets besparingsprogram för denkommande statsbudgeten är att postverket skall få rättighet att företainvesteringar i posthus m. m. ur sina egna rörelsemedel. Det innebär enförenkling och en förbättring, inte minst ur postverkets egen synpunkt, och detmedför en påtaglig lättnad för statsbudgeten. Jagyrkar nu bifall till trafikutskottets hemställan utom beträffande mom. 2, därjag yrkar bifall till den moderata reservationen. Anf.70 (); I regeringens proposifion 1981/82:100 bilaga 9, som omfattarkommunikationsdepartementets verksamhetsområde och som framlades iår, behandlas bl. a. anslag till postverket för byggandet av posthus m.m. Därredovisas postverkets långtidsbedömning för postens byggnadsverksamhet. Postverkethar planerat byggande av en postterminal i med början 1983/84 ochfärdigbyggnad /87. Imotion nr 226, som behandlas i det här utskottsbetänkandet, har visocialdemokrater på Gävleborgsbänken föreslagit att byggandet av den planeradepostterminalen i skall tidigareläggas och ges hög prioritet vidfördelning av investeringsmedel för statligt byggande. fanns totalt 12 217 personer, som var arbetslösaeller föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det innebär en ökning med500 personer . Störst är arbetslösheten bland byggnadsarbetarna,där man beräknar att nu går utan jobb. Det är främst med anledning avden stora arbetslösheten bland byggnadsarbetarna och bristen på byggobjekt iområdet som vi har föreslagit ett tidigareläggande av postterminalbygget iBollnäs. Isamband med utskottets behandling av motionen framkom det att postverket nu enmånad efter den tidigare redovisade planen är berett att föreslå regeringen attuppförandet av postterminalen i påbörjas /83.Därmed har yrkandet i vår motion helt tillgodosetts. Vår förhoppning är nu attregeringen verkUgen ser till att pengar kommer fram till det härbyggnadsobjektet inom den tid som postverket har angivit och utskottetsskrivning innebär. Jag ber därmed att få yrka bifall till utskottets hemställan. Anf.71 (): Jag lyssnade på med ett visst intresse. Jag har även " läst i lokaltidningarna att anser attbehandlingen av motionen innebär enpersonlig framgång för honom. Jag unnar honom denna Nr 100 framgång, fördet är ju roligt. Men jag skulle kanske inte uppleva det som en Onsdaeen denpersonlig framgång att fä en motion avstyrkt, vilket det ju här är fråga om. Det stårmycket klart i betänkandet att utskottet beträffande postterminal i Bollnäshemställer att lämnar motion 1981/82:226 "utan åtgärd". Anslås till posthus Det innebär att motionen avstyrks. brukar inteheller ta ställning till enskilda fall utan lägga fast ramarna. I och med detta är frågan om en postterminal i Bollnäsinte löst, utan nu skall postverket först begära tillstånd från regeringen attfå använda sina rörelsemedel till att tidigarelägga bygget av dennapostterminal. Det är inte gjort , men jag tror säkert att det kommer att ske.Därefter skall regeringen pröva frågan och fatta beslut. Jag har talat med kommunikationsministern idenna fråga. Han och regeringen avgör slutgiltigt. Jag tänker fortsätta attarbeta för att postterminalen skall byggas. finns det väl ingen anledning för och migatt gräla om denna sak. Det vore ovärdigt och väl också litet löjligt. Vi ärbåda från och vet att byggarbetslösheten, som sade, i vårabygder är hög. Vi tillhör olika partier men har onekligen ett gemensamtintresse av att denna postterminal byggs. Vi arbetar på olika sätt. , medan jag går till mina partikamrater i regeringen. Jag hoppas attvi tillsammans skall lyckas få denna terminal byggd. Jag har inte behov av någon personlig framgång i dennafråga, men jag har ett starkt behov av att se till att detta bygge kommer tillstånd. Varje möjlighet, om än aldrig så liten, att Undra arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna i södra måste tas till vara. Här har ju StigAlftin och jag ett gemensamt intresse och ett gemensamt ansvar. 72 () replik: Jag är något förvånad över , men det är ju glädande att också vill arbeta för attpostterminalen i skall komma till stånd. Som jag sade är ungefär 30 %av byggnadsarbetarna i vårt län arbetslösa. var det ju i alla fall så, , att i regeringensproposition , där postverkets planering redovisades, låg dethär objektet längre fram i tiden. Enligt vad jag har erfaritframkom det vid kontakter med postverket i samband med att motionen behandladesi utskottet att man var beredd att tidigarelägga byggstarten till budgetåret1982/83. Det tar jag naturligtvis som en personlig framgång, eftersom jag hararbetat för att få projektet förverkligat. Jag har också jobbat med frågan i kommunen. Där har viförvärvat tomt och försökt arbeta så att bygget skall kunna flytafriktionsfritt när det kommer i gång. Jag hoppas att ställer upp, omhon nu har så god kontakt med regeringen som hon påstår, så att pengarna kommerfram och terminalenkommer till stånd. 73 ()replik: Jag vill bara säga till att jag tänker inte gräla med honomi den här frågan, för det vore faktiskt ovärdigt. Vikommer från samma kommun, och som jag sade har vi här uppenbarligen ettgemensamt intresse. Vi har också ett gemensamt ansvar, och det tror jag attbåde och jag är beredda att fullfölja för att det skall bli verklighetav den här tidigareläggningen. Anf.74 () replik: Jag måste säga att jag är glad att nu har börjat intresserasig för den här terminalen och att hon vill hjälpa till att få den till stånd. Anf.75 () replik: Det är inget nypåkommet intresse. Jag har länge känt tillarbetslösheten bland byggnadsarbetarna i södra , och jag har ocksåarbetat för att vi skall få terminalbygget till stånd. Anf.76 (): Bara några ord beträffande den moderata reservationen, där manreserverar sig till förmån för att alla posthusbyggen skall finansieras medpostverkets rörelsemedel. Ioch för sig kan det diskuteras i vad mån detta har tagits upp som en storbesparingsaktivitet. I realiteten får ju kunderna betala på ett eller annatsätt, antingen via portot eller via statsbudgeten. Vifastslog , med tillämpning från , att demindre posthusen, dvs. upp till 10 miljoner, skulle posten finansiera med sinarörelsemedel, under det att medelstora och större posthus, de som går över 10miljoner, fortfarande skulle betalas över statsbudgeten. Iår har regeringen gått ett steg längre och låter även de medelstora posthusenfinansieras av i postverkets rörelse tillgängliga Ukvida medel. Det innebär atti år anslås sammanlagt 166,4 miljoner för de större investeringarna. När detgäller de medelstora posthusen förutsätts dock att regeringen ävenfortsättningsvis skall godkänna byggena, dvs. anpassa dem efterarbetsmarknadssituation och annat. Motden bakgrunden menar utskottsmajoriteten att vi bör inte gå längre utan förstfå tillfälle att se hur det fungerar med detta vidgade självbestämmande förpostverket när det gäller att bygga mindre och medelstora posthus. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag påreservation nr 2 och bifall till utskottets hemställan på allapunkter. 77 (): Låt mig i all korthet uttrycka förvåning över att tyckeratt det här är en onödig åtgärd, eftersom til syvende og sidst ändå svenskafolket skall betala. Med den inställningen behöver vi inte ha någradebatter alls om statsbudgeten, eftersom det i alla frågor är svenska folketsom skall betala. Isjälva verket är detta en smidig och realistisk metod att låta postverket påett mycket klarare sätt företa sina dispositioner snabbare, effektivare ochbättre och lätta på det tryck som finns på statsbudgeten. Jag yrkar ännu en gångbifall till vår moderata reservation. Anf.78 (): Jag vill notera att i reservationen förutsätter man inte ens den styrningsom innebär att man anpassar sådana här stora byggen tillarbetsmarknadssituationen. Det är ett av skälen till att utskottsmajoritetenanser att man bör skynda långsamt. Jagvill också rätta till mitt yrkande. Jag sade reservation 2, men det finns baraen reservafion fill betänkandet. Jag avsåg alltså reservationen under mom. 2. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (Posthus m.m.) / Utskottetshemställan bifölls med 246 röster mot 65 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 13§ Anslag till telekommunikationer betänkande 1981/82:15 om anslag till Telekommunikationer(prop. 1981/82:100). 79 (): När behandlade dåvarande regerings förslag omöverföring av till bolagsform yrkade visocialdemokrater avslag på detta. Vi påpekade att en sådan bolagsbildning förTeli helt stred mot ursprungliga förslag, som utarbetats i samrådmed de anställda. I det förslaget hade förutsatts att även skulleutgöra en integrerad del av . inte gehör för det förslaget, utan beslöt om överföring tillbolagsform. Vi anser att det nu har gått så att det inte går att ändravad som beslöts 1980. Därför får vi acceptera bolagsbildningen. Denelektroniska industrin står inför stora omställningsproblem. Övergång tillelektronik medför risker för sysselsättningen. Sysselsättningsinnehållet ielektroniktillverkningen är mycket mindre än i produktionen av elektromekaniskutrustning. I nuvarande läge anser vi det nödvändigt att överföringen av till bolagsform planeras noggrant ochi konstruktivt samarbete mellan ledning och personalorganisationerna. Vi menar att åtskilliga frågor behöver klarläggas innanbolagsbildningen kan äga rum. Det gäller bl. a. frågor som organisation,produktutveckling, marknadsföring, intern avräkning, utvecklingskostnader,prissättning och sysselsättning för anställda som vill vara kvar inomteleverket. Regeringen föreslår att nu skall lägga fastdatum för bolagsbildningen till . Vi socialdemokrater itrafikutskottet anser inte att det finns anledning för att lägga fastett datum för bolagsbildningen. Det förestår ett omfattande utrednings-,utvecklings- och förhandlingsarbete om skall ges en chans att utvecklastill ett modernt och konkurrenskraftigt elektronikbolag. Vi anser att det skallfå ta den tid som krävs och att bolagsbildningen, när det nu inte går att kommaifrån den, skall komma till stånd sedan alla avvägningar har gjorts - utan jäktoch eventuellt tidstvång. Därför yrkar jag bifall till reservation 3 itrafikutskottets betänkande 1981/82:15. Jag vill emellertid, herr talman, också säga några ord ianledning av de motioner som har väckts och i vilka man vill komma åt den - somjag ser det -nödvändiga monopolrätt som har på vissa områden. Detfinns sådana motioner, undertecknade av såväl centerpartister och folkpartistersom moderata ledamöter. I övrigt är mofionerna mycket lika varandra. Man kanrent av tro att de har samma ursprung och att det är samma hand som hållit ipennan. Utskottet avstyrker motionernas krav på ändradmonopolavgränsning och lämnar dem i övrigt utan åtgärd. Det vore olyckligt om i i en framfidskulle bli ett företag som endast har till uppgift att syssla med tråddragningoch ha hand om ett tele- och kanske ett datanät. Det är föga lönsamma delar,som ändå krävs i hela landet. Vi skulle tvingas ha ett telenät med delarliknande dem som vi känner till från SJ - ett olönsamt nät och därmed ett nätsom i vissa delar skulle kräva ersättning över statsbudgeten, om nu alla delarav landet, även den yttersta glesbygden, skall servas med teletjänster. Detskulle bli en ständig diskussion om hur stort bidraget skulle vara, vad detskulle ersätta osv. Vi har ett mycket välskött televerk i . Det kansamarbeta - och gör så också - med det stora enskilda teleutrustningsföretageti . är framåt, det är utvecklingsbart och det står sig gottekonomiskt. Det är inte dyrt att använda tjänster i , vid eninternationell jämförelse. Vårt televerk är litet jämfört med de storamultinationella tele-, data- och elektroniska kommunikationsjättarna. Vi vetatt dessa vill in på lönsamma verksamhetsområden. monopolrätt har inte gjort mindreeffektivt. Men det ger möjlighet att vara effektivt i dess uppgiftatt stå till tjänst i alla delar och hörn av vårt land. Det är medtillfredsställelse, herr talman, som vi socialdemokrater ser att det är enstark majoritet för att avslå de motioner som innehåller ett hot mot en viktigdel av samhällets service. Anf.80 (): Jag hörde med positivt engagemang den ny vordne ledamoten iteleverkets styrelse entusiastiskt tala om hur välskött ochframgångsrikt är. Jag delar i mycket hans uppfattning på denpunkten. Jag tycker också att är föredömligt såsom monopolföretag,är skickligt skött och har en engagerad personal. Det är en utomordentligteffektiv verksamhet som bedrivs där. Detär med sådana uppskattande ord som jag likväl viU säga att ett företag som ärskött på det viset måste ha förmåga och råd att utstå en högre grad avkonkurrens än som är fallet . Själva det faktum att är ett avvärldens mest välskötta och framgångsrika företag inom teletekniken gör att vihar rätt att ställa ganska stora krav på det i dess fortsatta verksamhet. Vihar också rätt att tro att det tål ett något bistrare klimat än det man f. n.lever Dentekniska utvecklingen på detta område går väldigt snabbt. Vi är lyckligtlottade i detta land som har en teleteknisk industri som är bland de främsta ivärlden, och det ger svenska folket obestridUga förhoppningar om att man skallkunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Det vore väl inte heltolyckligt, , om ett litet naggande i televerketsmonopolställning skulle ge påtagliga framgångar för den fria industrin i deninternationella konkurrensen. Vår svenska industri är, som vi alla vet, välframme på detta område. Men den behöver också en hemmamarknad, därdemonstrationsobjekt kan uppvisas. Jag tror att skulle kunna hävdasig, även om det lät den inhemska konkurrensen, och för all del även denutländska, komma bättre till tals. Pådetta område skall jag med dessa få ord yrka bifall till reservation nr 1 itrafikutskottets betänkande nr 15. Televerketär inte bara ett framgångsrikt affärsdrivande teleföretag. Det är också ettmyndighetsföretag. Vi moderater tycker att de olika intressena alltför lätt kanråka i kollision med varandra, när ett företag både är affärsdrivande och haren myndighetsfunktion. Jag kanske inte alls har rätt i det jag nu säger, men omdet tar mycket för konkurrenternas provningsobjekt att komma fram, kanman misstänka att det är en avsiktlig fördröjning av myndigheten för att hjälpaden affärsdrivande delen av företaget. Eftersom hustru inte ens fårmisstänkas, är det mycket vikfigt att man på något sätt ordnar det så, attmyndighetsrollen skiljs från . Det är lätt ordnat, om man bara vill. Vimoderater har visserligen sagt att vi fill den yttersta gränsen vill attteleverket skall ägna sig åt att hålla telenätet monopolavgränsat, men detbehöver inte genomföras med en gång. Det kan ske etappvis. Huvudsaken är attdetta framgångsrika företag får hävda sig under mindre skyddade förhållanden ände som råder. Närdet gäller provningsverksamheten yrkar jag bifall till den moderatareservationen nr 2 till trafikutskottets betänkande nr 15. 81 () replik; När det gäller skötseln av ochteleverkets status inom den bransch där det verkar är och jagmycket ense. Därför är det egendomligt att säger att vi skall geteleverket ett bistrare klimat att verka i. Om lyckas bra och viinte har några anmärkningar att rikta mot det, varför skall vi då ge oss in påden form av experiment som här föreslår? Den verksamhet som bedriver har medgivit attockså den privata sektorn inom har fått nytta av televerketsframgångar. Och man arbetar gemensamt inom många områden - man har ju även ettgemensamt bolag. Det är beklagligt med de neddragningar påsysselsättningssidan som behöver göras inom den privata sektorn av denelektroniska industrin inom teletekniken. Vi socialdemokrater vill gärna arbetaför att skall slippa de neddragningar som den privata sidan har måstgöra. Och vi kan konstatera att håller sig framme och försöker kommain på nya marknader, då det redan vet att det för viss produktion kommer ennedgång i sysselsättningen. Men är alltså på alerten och försökerskaffa sig nya områden och nya objekt att arbeta med för att slippa ifrån depermitteringar som man tyvärr tvingats till på den privata sidan. 82 () replik: Jag konstaterar att , i sinnya kapacitet som styrelseledamot i , alldeles för mycketidentifierar sig med verkets intressen i nuvarande omfattning. Om man, som jag,betygar att uppenbarligen är både välskött och driftigt, kan manutan vidare hävda att det skall kunna klara sig i en något bistrareklimatsituation på konkurrensområdet än den nuvarande. ger isjälva verket uttryck för misstro och missmod när det gäller televerketsförmåga att klara sig under nya och kärvare förhållanden. 83 () replik: Jag identifierar mig intepå något sätt med , som säger. Men leddesjälv resonemanget till misstanken att han talar för den andra sidan ochidentifierar sig med den. 84ROLF (): I det betänkande som vi nu diskuterar -trafikutskottets betänkande 1981/82:15 - behandlas i första handinvesteringsanslaget för teleanläggningar m. m. I det avsnittet råder ocksåfull enighet i utskottet om att tillstyrka en medelsanvisning av 1 438,4 milj.kr. Som framgått av de föregående talarnas inlägg finns detdäremot skilda meningar på en rad punkter såsom beträffande avgränsningen avteleverkets monopolområde, dess provningsverksamhet och ombildningen till bolagav verkets industridivision. Därav följer det tre reservationer som är fogadetill utskottets betänkande. Det finns inom utskottet och en klartavvisande hållning till den nollambition det skulle innebära, om televerketsroll skulle begränsas till att enbart svara för ett väl fungerande telenät ivårt land. Det kan vara värt att notera att från den här inställningen harmoderaternas företrädare i trafikutskottet svängt och avviker därmedfrån de ståndpunkter dåvarande kommunikafionsministern angav i sinproposition 1980/81:66, som behandlades av så sent som i december1980. propositionen avgränsades monopolområde på ett tydligare sättän tidigare. Betydligt fler utrustningstyper ligger numera utanförmonopolområdet. Den konkurrensutsatta marknaden är alltså nu större äntidigare. Men vill nu genom sin motion, som följs upp avreservafion nr 1, bryta upp telemonopolet helt. Jag yrkaravslag på denna reservation. Menäven i motionerna 1865 och 1870 från centerparti- och folkpartihåll föreslåsytterligare avgränsningar inom monopolet. De går dock inte lika långt som demoderata motionerna. I de här motionerna utpekas särskilt vissa modemer. Ävende motionerna avstyrks. Mankan alltid diskutera var den ideala gränsen går mellan ett monopolområde ochden konkurrensfria sektorn.