prot · G50998 · 1981-12-31 00:00:00 — vitsordar här alt det lokala facket har sagtja fill affären -och det är jag tacksam för. Jag delar , och jag vill klart säga ut att också jag helst skulle ha velat seen svensk ägare lill företaget, men övertagandet måste ju ske på de villkor sommarknaden anger. Har man en fri ekonomi, får man också acceptera de spelreglersom gäller och de begränsningar för samhällets föreskrifter och engagemang iaffärer som finns. Min fråga till herrarna kvarstår; Innebär det här - om jagdrar en slutsats av er argumentering - att ni menar att vi generellt skall säganej till utländska företags köp av svenska företag? Innebär del att vi skallsäga nej lill utländskt kapital, till utländskt kunnande? Det skulle jag i såfall betrakta som en ödesdiger ståndpunkt. Den är dessutom dubiös ur moralisksynpunkt, eftersom vi från svensk sida gärna ser att svenska förelag expanderarpå utländsk marknad. Har vi samma anspråk på behandlingen av svenska förelagulomlands, får det väl också accepteras att vi har en generös syn pä udändskaföretags etablering på svensk marknad. 24 BO () repHk: Industriministern försöker här att blandabort korten. Def är faktiskt sä - även om vi är med i ett internationellthandelssystem - aff def är stor skillnad mellan fri handel ochdirektinvesteringar av den typ som det här är fråga om. Även om vi alltså iprincip ansluter oss till elt frihandelssystem, så finns det ingenting somsäger att vi därigenom inte skall kunna kontrollera direktinvesleringar. Dettagör andra länder, och det är också vi i i vår fulla rätt all göra. Vad del här i själva verket rör sig om är att ett stortmultinationellt förelag ägnar sig ät atl plocka russinen ur den svenska kakan.Inför den typen av verksamhet bör vi se upp. För vad är det som döljer sigbakom allt tal? Ja, det finns fem arvingar till förelaget, som i och för sighar sina legitima intressen. Deras bankförbindelser kanske också kan ha ettvisst intresse av samarbete med ett stort multinationellt företag. Men derassärintressen kan i rimlighetens namn infe få vara de enda utslagsgivande. Vi har visat atf arvingarna har behandlats mycketväl. Mot detta står också ett fackligt intresse och ett samhällsintresse. Vikräver bara atl regeringen utnyttjar de kontrollmöjligheter som finns. Vi sägeringenfing mera än detta. Om def nu skulle vara så att man själv tror på sinegen ideologi, följer därav att vi borde kunna se till att få fram svensktkapital för eft företag som är så klart lönsamt som det ifrågavarandeförelaget. Det hade också funnits möjligheter till förhandlingar medde olika intressenterna. Affären hade då kunnat få en helt annan utgång. I ochför sig skall vi kanske inte förvåna oss så mycket om uppträder somombud för svenska kapitalister, men han skall väl i rimlighetens namn infebehöva la pä sig att också vara ombud för den internationella kapitalismen. Jagtycker alt det här finns ett klart svenskt egenintresse, som vi bör ta hänsyntill när det gäller de lagar och regler som finns. Hade gjort dettamed kraft och skickHghel, är jag övertygad om att den här affären skulle hafått en helt annan utgång än vad som har bHvit fallet. Om den aviserade försäljningen av företaget 25GUNNAR () replik: Jag skall utnyttja mitt sista repliktillfälletill aff säga att även jag tycker att den avsiktsförklaring somindusfriminisfem åberopade och som han refererade till i sitt svar lovarrätt mycket. Jag anser emellertid fortfarande att det finns många frågeteckensom borde ha rätats ut, innan regeringen signerat affären. Det är nog interiktigt atf som säga att vi står här och exploaterar en oro. Istället tror jag att man kan säga att vi försöker att ge uttryck för den orosom man känner i länet. Jag undrar om regeringen verkligen fog kontakt medexempelvis vår landshövding, som gärna hade velat ha eft ord med i laget justden , när regeringen fattade det här beslutet. Del fanns ju då frånlänsstyrelsen en skrivelse, där del gavs uttryck för den oro som även vi härhar försökt ge uttryck för, dock Om den aviserade försäljningen av företaget utan atlpå något sätt exploatera den. Jag vet alltså inle om regeringen tog dennakontakt. I länel har del ändå på flera sätt visals stor tveksamhet, inte minstunder från fackets sida. Jag vill påslå att det lokala facketnu har en något annan attityd än i början. vill jag bara fråga: Har kontakter tagits medberörda organ i länet, innan regeringen fattade sill beslut ,eller byggde regeringen sitt beslutsfattande enbart på den nämnda skrivelsen? 26 HANS () replik: På vanligt sätt betygsatte industriministerndebatten. Han sade atf den börjar bli genant. Jag skall infe själv försöka genågot betyg utan noterar bara atf industriministern ju själv deltar i debatten. Sedan frågar industriministern varför intefackföreningsrörelsen tidigare gick in och förklarade sig intresserad av attbli ägare. Det är möjligt att fackföreningsrörelsen trodde på denviljeförklaring som ägarna gjorde i samband med arvsskatten, nämligen atl deville ha denna betalning av arvsskatten, eftersom de ansåg del väsentligt attföretagel skulle bli kvar i svensk ägo. Man hade kanske inle upptäckt attägarna hade ändrat hållning i frågan. Industriministern undrar om våra inlägg här innebär alt visäger generellt nej till utländskt engagemang i svenska företag. Jag skullevilja fräga industriministern: industriministerns ställningstagandebeträffande Wasabröd och uttalandena här att industriministern säger generelltja till utländska företags investeringar i ? När det gäller den legala sidan menar industriministernatt det inte har förelegat skäl som har varit etl "väsenfligt allmäntiniresse", vilket skulle ha gjort att industriministern hade kunnat säganej. Om jag förstod honom rätt, hade han annars gärna velat säga nej, eftersomhan tycker att del hade varit bra om företaget hade förblivit svenskt. Vad jag kanse finns det ingenting-vare sig i förarbeten, handlingar eller praxis - som gerstöd för en sådan slutsats. Jag ber därför industriministern ge ett exempel påen enda omständighet som är etl så väsentligt skäl atl man skulle kunna säganej fill ett företag. Lagstiftaren måste ha haft någon mening med sittstadgande lag. Det skulle vara bra, om industriministern villeredovisa en sådan omständighet. Jag förstår nämligen inte att inte t. ex.frågan om självförsörjningen ur beredskapssynpunkt är ett allmänt intresse. Vikan sedan diskutera om det är ett tillräckligt starkt intresse osv., men nogfinns det möjligheter för industriministern att - om han vill - göra sådanatolkningar av begreppet eft väsenfligt allmänt intresse som kan leda lill enslutsats motsatt den som här dragils. framhärdar i anspråken på attregeringen skulle uppträda som kommissionär eller, som han säger, som ombud försvenska kapitalister. Jag avböjer vänligt men bestämt det förtroendet.Affärerna får bedrivas på affärernas villkor. De kan inle bli föremål för poliliska interventioner.Vi har enligt min uppfattning aff följa de spelregler som gäller. frågar om min inställning här innebär att jag förespråkar ettgenerellt ja. Men om herrar debattörer anser att denna affärstrider mot väsentligt allmänt iniresse, mäste man dra den slutsatsen av derasinställning atl de är beredda att säga generellt nej. Jag kan inle inse vilkastrikta skäl som i övrigt kan åberopas när det gäller väsentligt allmäntintresse. är inte speciellt övertygande när han t. ex. talar om försörjningsberedskapsskäl.Wasabröd ligger faktiskt i , och del är inte som vi har sällför export. Wasabröd har alltså övertagits av ett utländskt företag, mentillverkningen mäste självfallet fortsätta i Filipsfad. finns såledesdenna tillverkningskapacitet inom landets gränser. Defskedde 1973 en viss översyn av lag. Man pekade då direkt på risken förteknologiöverföring som ett skäl för att säga nej lill utländska företagsförvärv. I denna affär finns det inget moment av teknologiöverföring frånsvensk industri som skulle innebära att vi i svenskt näringsliv skulle förloraen unik teknologi. Det är en ganska viktig omständighet i sammanhanget. Omden aviserade försäljningen av företaget 28 (vpk): Jag kan inte underlåta aff börja med att citera en ledare isocialdemokratiska med rubriken. Så här skrev då Folkbladsledarskribent: "Sentomsider, alltför sent, har de socialdemokratiska politikerna pä riksplanetbörjat agera i Wasabröds-affären. . ställde i går en fråga tillindustriminister . Åsling och även och vara upprörda över regeringens beslut alt tillåta försäljning avföretaget till den schweiziska multijällen . Detär synd att dessa tunga politiker inte reagerade i denna allvarliga fråga redaninnan regeringen gav klartecken för försäljning. är loppet kört och ett avlandels mest betydelsefulla livsmedelsföretag övergår i utländsk ägo med alltvad det kan innebära." Densocialdemokratiska länstidningen kritiserar det egna partiefs tunga politiker,eftersom de inte gärna kan hävda att de skulle ha överrumplats avWasabrödsaffären - och dess tidning och Medelhade i Hkhet med VF varnat för den här utvecklingen, och GunnarOlsson fog upp frågan i den allmänpolitiska debatten i i början avfebruari. Nuär jag varken socialdemokrat eller nägon tung politiker, men jag kan ändåerinra om att jag framställde en interpellation i den här frågan redan den 16december - alltså före regeringsbeslutet. Interpellafionen besvaradesockså av industriministern före regeringens beslut. Svaret lämnades närmarebestämt . Def fanns alltså en möjlighel för både tungapolifiker och vanliga värmländska politiker att ta Omden aviserade försäljningen av företaget tillfället i akt och dåagera i Wasabrödsfrågan. Jag säger nu inle delta för atl hämta nägon billigpoäng på atl jag var allra först med att ta upp frågan om Wasabröds försäljninglill . Det var givetvis precis lika värdefullt att gjordesina påpekanden i den allmänpolitiska debatten. Mendet finns skäl alt instämma i den kritik som framförde efterdet att industriministern hade tillkännagivit det förestående beslutet lördagenden . Här kunde ha gjorts betydligt större ansträngningar iriksdagen att ge regeringen besked om de allvarliga invändningar och farhågorsom ett tillstånd till försäljningen föranledde. Meneftersom frågan nu är uppe, fast det är , så finns det ocksä anledningatl gå lillbaka till vad svarade . Då sade nämligenNils Åsling att såvitt han kunde bedöma den dagen så var det schweiziskaförvärvet av Wasabröd ett seriöst förvärv. Seriösa utländska företag somskaffar sig svenska dotterbolag är välkomna, menade industriministern, och hanvar också villig atf förorda fler ufländska etableringar i . Däremotpåpekade atl det också finns icke-seriösa företagoch företag som arbetar utifrån andra principer. "De vill inte accepteraden miljö erbjuder för elableringar. De köper t. ex. svenska företagför att flytta teknologi utomlands etc." Justmot den bakgrunden finns det anledning att ställa nya frågor tillindustriminister . Åsling. Tog industriministern och regeringen i övrigtdel av de uppgifter som publicerades i svenskdagspress om del schweiziska förelaget ? Brydde sig regeringen om attSandoz i likhet med t. ex. säljer modersmjölksersättning, som ökardödligheten bland spädbarn i utvecklingsländerna? Besväradedet möjligen industriministerns bild av företaget som seriöst och välkommettill att det finns uppgifter om långtgående samarbete mellan ,och Unilever - något som bidrar till livsmedelsindustrinsinternationella monopolisering? Påverkadesöver huvud taget och regeringens tilltro till Sandozkoncernen avden kritik som har framförts i schweiziska tidningar och vidarebefordrats här iSverige mot företagets hårdhänta rationalisering och mycket märkligapersonalpolitik? Jag citerar här nägra av de uppgifterna: "Enligtde schweiziska tidningarna har under dengångna hösten skrivit industriell historia i genom att säga upp 900anställda inom läkemedelsindustrin fram till mitten av 1983. Den som leddeoperationen var Hans Widmer, chef för , ett världsomspännandeutredningsinstitut. Han har en egen avdelning i koncernens toppskikt. Aktionenhar betecknats som 'djävulskt uttänkt', 'psykisk terror' och 'ångestskapande'.I aktionen ingick atf avdelningschefer gjorde upp program för aff klara sig mindre personal. Fjorton tvåmannalag har sedan bestämt vilka somskall avskedas." Dessauppgifter har också förekommit i en reportageserie i . Har regeringen undersökt sannolikheten i dessa uppgifterföre beslutet? Har regeringen vägt in de eventuella följderna för jobben iFilipstad? Industriministern säger här att de tidigare talarna idagens debatt försöker exploatera den oro som finns bland berörda anställda.Men oron finns ju faktiskt. Oavsett om man kan säga att den exploateras ellerej, är del ju viktigt aff denna oro på något sätt kan vidarebefordras tillriksdagen, eftersom regeringen - enligt vad som har framgått av defindustriministern har sagt här - tydligen enbart avgör en sädan här frägapå formella grunder. Det har alltså inle så stor betydelse vilka kriterier NilsÅsling har haft och vilka hans skäl har varit för atf bedöma somseriöst. Def har inte heller någon betydelse vad har uttalat i sinaskrivelser, eftersom det är ett formellt avgörande. Vi har också fått veta atf några regionalpolifiska skäl icke har vägts in vid behandlingen avfrågan. Om den aviserade försäljningen av företaget Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisadesPropositionerna 1981/82:119 till lagutskottet /82:132 till skatteutskottet1981/82:142 till justitieutskottet /82:149 till kulturutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades Motion 1981/82:2185 till socialförsäkringsutskoffef 9 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden /82:16, 18 och 21 10 § Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:134 Förslag till ändring i lagsökningslagen m. m. 11 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2186av i Säkerhets- och försvarspolitikensamt totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102) 1981/82:2187 av och i 1981/82:2188av m. fl. Vidgademöjligheter att avgöra brottmål i den tilltalades utevaro (prop. 1981/82:105) 1981/82:2189 av 1981/82:2190 av m. fl. Försjaglill ny lagstiftning om riksvapen och flagga (prop. 1981/82:109) 1981/82:2191 av m. fl. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket (prop.1981/82:143) 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:304 av (vpk) till industriministernom sysselsättningen i malmfältskommunerna: Reaktionerna efteroffentliggörandet av LKAB-styrelsens senaste dråpslag mot malmfältskommunernatorde (borde) vara väl kända för industriministern. Likaså bör det stå klartvilka enorma samhälleliga och mänskliga konsekvenser ett förverkligande av deaktuella planerna skulle fä. Mot den bakgrunden framstår de i pressen återgivnaförslagen till motåtgärder som skrämmande vaga, för att infe säga heltverkningslösa. Def finns därför anledning atf av industriministern krävasvar på ett antal raka frågor: När nu industriministern säger sigvilja avhjälpa malmfälfskommuner-nas problem med arbetsmarknadspolifiskaåtgärder - vart har då regionalpolitiken tagit vägen? Var finns de mäktigaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som dels förmår avhjälpa nuvarande slorasvårigheter på arbetsmarknaden, dels kan sältas in mot den oöverskådliga ökningav problemen som LKAB-styrelsens planer innebär? Vilken roll spelar nu den avindustriministern tillsatta malmfälfsufred-ningen? Vad får planer förkonsekvenser för def arbele som lagts ned i den mineralpolitiska utredningen? 1981/82:305av (vpk) till utrikesministern om inhämtande av uppgifter rörandeasylsökande; har som bekantförekommit krilik mot svenska beskickningar och deras personal för del sätlvarpå personundersökningar och inhämtande av vissa uppgifter i asylsökandeshemländer gär till. a. ifrågasatts om gällande sekretessbestämmelser följs och om de Nr 98 rapportersom lämnas är tillförlitliga. Kritiken gäller även de instruktioner - Tjsdagen den ellerbrist pä instruktioner - som personal vid beskickningarna har för ig moj-Q lOö? undersökningarom skäl för politisk asyl. Jag vill fråga utrikesministern; Meddelande om Anser utrikesministern alt nu gällande ordning vidpersonundersökningar frågor av asylsökande i deras hemländer är tillfredsställande och, om inle, är statsrådet beredd att medverka till en förändring härav? 13 § Kammaren åtskildes .