prot · G50986 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:86 1 § Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. 2 § Meddelande om val Jagfår meddela att vid morgondagens sammanträde kommer att företas val av ombudoch suppleanter i parlamentariska (rådgivande) församling. 3 §Ärende- och tidsplaner Tillkammarens ledamöter har utdelats dels en ärendeplan för behandling i kammarenav ulskottsbetänkanden under liden den 10 mars-den 16 april 1982, dels enpreliminär tidsplan . 4 §Meddelande om svar på interpellation 1981/82:147 Jag vill meddela att jag hade för avsikt att besvarainterpellation nr 147 av . På grund av resa är jag förhindradatl avge svaret . Efter överenskommelse kommer interpellafionen attbesvaras . 5 §Svar på fråga 1981/82:262 om kostnadsberäkningar för vägprojekt har frågat mig om jag vill medverka till att statensvägverk i sina undersökningar och beräkningar för nya vägprojekt inte gör demså ofullständiga att mycket kraftiga kostnadsökningar behöver redovisas kortefter del att beslul lagils som är grundade på andra Utgångspunktför påstående är den s. k. Glömstaleden i kommun. Omdet vore så som påstås i frågan, skulle jag gärna medverka på angivet sätt. Nubehövs det dess bättre inte. 1979beräknades Glömstaleden kosta 27 milj. kr. kostnadsnivå, som detstår i flerårsplanen. Om bron och vägen byggs , beräknasden slutliga kostnaden i löpande priser bli 46,5 milj. kr. Beräkningen byggerpä kostnadsutvecklingen fram fill mitten av 1981 och därefter en uppskattadårlig kostnadsökning pä . Av den beräknade totalkostnaden utgör 2 milj. kr.en reell fördyring, som huvudsakligen beror på vissa grundförstärkningar somenligt detaljprojekteringen måste genomföras. Det rör sig således om enrelativt marginell fördyring. Anf.5 (vpk): Jag tackarför svaret. Fråganär föranledd av den s. k. Glömstaleden i kommun och diskussionernakring olika alternativa lösningar fill det alternativ som i ettfidigt skede bestämde sig för. Diskussionerna har bl. a. rört pä vilka grunderoch beräkningar bestämt att dess alternativ skulle gälla och varförman inte har gjort några ordentliga beräkningar för övriga alternafiv. Dethar funnits olika förslag till vägdragningar för sekundärleden till E 4 vidFittjanäset, men de flesta har inneburit mindre bra trafiklösningar och ganskastora ingrepp i bostadsområdena med betydande bullerstörningsrisker, både iHuddinge och i . planer beträffande Glömstaleden harockså mött ganska hårt motstånd från första början, både från de människor somfår sin miljö förstörd och från alla dem som velat bevara Fittjanäset. och fritidsförvaltning, olika miljöorganisationer,hyresgästföreningen och flera politiska partier har vänt sig mot Glömstaledenoch förordat i första hand alternativet Vårbyleden. Delta senare alternativsynes emellertid inte ha blivit föremål för några ordentligakostnadsberäkningar eller värderingar frän trafiksäkerhets- eller miljösynpunkt,utan ett snabbt beslul till förmån för drevs igenom, främst påvägverkets tillskyndande. Iefterhand, sedan och kommun träffat en överenskommelse ombyggande av Glömstaleden, har allt flera fått klart för sig att beslutet kanskeinte var så klokt och att leden inte skulle bli så billig som man har påstått.Kostnaderna, som beräknades till mellan 20 och 25 milj. kr.,har stigit till omkring det.dubbla, eller 46 milj. kr. Dessutom visarjämförelser mellan olika trafiklösningar nu att den beslutade vägdrag-ningentroligen är den sämsta, inte bara ur kostnads- utan också ur miljö- ochtrafiksäkerhetssynpunkl. Detär möjligt atl beslutet om Glömstaleden aldrig hade fattats, om man inteskyndat på ärendet så mycket utan tagit på sig förkostnadsberäkningar och jämförelser och för remissförfarandet. kostnadsfördyringdet handlar om-ca 20 milj. kr. för ett projekt som beräknadestill 27 milj. kr. - kallar kommunikationsministern i sitt svar för marginell.Jag delar inte uppfattningen - och troligen inte heller kommunsskattebetalare - att det handlar om en marginell kostnadsökning. Nog är välkommunikationsministern medveten om att sädana kostnadsfördyringar som 20 milj.kr. för ett projekt pä 27 milj. kr. pä måste betraktas som något annatän en "relativt marginell fördyring". Min fråga kvarstår därför, om kommunikationsministern ärberedd att i fortsättningen medverka fill att man inom gör bättreberäkningar och har bättre underlag i sådana här sammanhang. Om kostnadsberäkningar för vägprojekt 6Kommunikationsministern : Herr talman! Jag har i svaret på ToreClaesons fråga beskrivit vilka beräkningsgrunder som har gällt i dettasammanhang. Jag sade där att det var en reell kostnadsökning på 2 milj. kr. pågrund av vissa omständigheter i fråga om förstärkningsarbete som skulle utförasosv. I övrigt har det gjorts en prisomräkning, och därmed får man fakfisktdessa belopp. Det kan tyckas vara mycket, det kan jag hålla med om, menberäkningsgrunderna är nog korrekta. När det sedan gäller de olika objekten var det faktiskt såatt Glömstaleden, som har föranlett fråga, fanns med ilänsstyrelsens flerärsplan, vilket Vårbyleden inte gjorde. Det kanske ocksä kanvara en intressant upplysning i sammanhanget. 7 (vpk); Det som kommunikationsministern nu sade omvilka vägsträckor som fanns med i och planer ärriktigt. Men ett faktum är att sedan hade bestämt sig för att dennaled borde byggas hade man väldigt bråttom med att se till att träffa överenskommelsemed kommun och driva igenom ett beslut. Man hade sä bråttom att man iett visst skede inte ansåg sig ha tid med det remissförfarande som är gängse isädana här sammanhang- dä det gäller frågor av så stor omfattning. Remisstidenblev därför mycket kort för berörda fastighetsägare och organisationer, somkunde anses ha intresse av det hela. Ett faktum är att man från Huddingekommuns och sida har vitsordat att de beräkningar som gjordesbeträffande de olika alternativen var mycket osäkra och fill viss del grundadesig på uppskattningar och gissningar. Del är, herr talman, heltotillfredsställande när det gäller sä här viktiga ställningstaganden, somberör så många människor och som kostar sä mycket pengar. Överläggningen var härmed avslutad. Om transportstöd för hyvlade trävaror 6 §Svar på fråga 1981/82:263 om transportstöd för hyvlade trävaror har med hänvisning till ettbeslut av transportrådet om att transportstöd inle längre skall ges förtransport av hyvlade trävaror frän sägar och hyvlerier efter Norrlandskustenfrågat mig om jag vill medverka till att transportstöd beviljas för sädanatransporter. beslut om hur elt mer effektivttransportstöd kan utformas inom en minskad kostnadsram innebär bl. a. attkravet pä förädling av varor höjts för att stöd skall kunna lämnas.Transportstöd till sågade produkter skall enligt beslutet endast lämnas fillföretag i stödområdets inland. Transportradel har mot denna bakgrund den 10februari 1982 gett ut nya tillämpningsföreskrifter för stödet. a. harangetts inom vilka kommuner stöd till sågade trävaror fortfarande kan lämnas. Ibegreppet sågade trävaror har även innefattats hyvlade och andra lågförädladeträvaror. Däremot finns stödet kvar i hela området för mer förädlade produkter,baserade pä rundvirke. Det gäller t. ex. byggkomponenler, board, trähus, möbleretc. Enligt min mening överensstämmer transporträdetsföreskrifter med nya riktlinjer för transportstödet. Skogsindustrinsutvecklingsmöjligheter inom stödområdet anses i första hand bero påråvarutillgången och endast i mindre utsträckning på transportkostnaderna.Transportstödet för sågade produkter har inte heller kunnat påvisas vara nägolverkningsfullt inslag i samhällets regionalpoliliska stöd. Jag anser detviktigt att stödet utformas så att det stimulerar företagen att höjaförädlingsgraden i produktionen. Hyvling av sågade trävaror kan inte anses varanägon längre driven form av förädling, vilket även framgår av den obetydligaprisskillnaden mellan hyvlat och ohyvlat virke. De nya reglerna medgergivetvis att sågverken i kustregionerna kan fä bidrag, om de går över till enökad förädling. 9OLLE OSTRAND (s): Jag kan endast beklaga attkommunikationsministern har den här inställningen. Jag trodde att jag avkommunikationsministern skulle fä ett visst stöd för min uppfattning. Det påstås i svaret att transportstödet för sågadeprodukter inte är något verkningsfullt inslag i samhällets regionalpohuskastöd, och då blir man verkligen förvånad. Man kan fräga sig: Varför har överhuvud taget ett transportstöd inrättats? Transportstödet, som kosiar relativtlitet, har ju utomordentligt stora regionalpolitiska effekter. Attkustsägverken inle längre får slöd för sågade produkler innebär att de hamnar ien mycket svår konkurrenssituation, inte bara gentemot sågar i södra ochmellersta utan ocksä gentemot sågar i inland. Det var mot denbakgrunden som vi socialdemokrater hävdade att de kustsågverk som arbetadeunder sammabefingelser som inlandssågverken även fortsättningsvis skulle erhållatransportstöd. nu dessutom tar bort stödet för hyvlade trävaror gör situationen ännuvärre. Kommunikationsministern säger i svaret att hyvling av sågade trävarorinte kan anses vara nägon längre driven form av förädling. Att så skulle varafallet har inte med ett ord berörts vare sig i propositionen, iutskottsbetänkandet eller i den debatt som föregick riksdagsbeslutet. I motsatsfill kommunikafionsministern vill jag hävda att hyvlade trävaror innebär enbetydande vidareförädling av sågade trävaror. Det mäste ju vara så, eftersomman av sågade trävaror hyvlar list, invändiga paneler, konstrukfionsvirke ochreglar. Därför vill jag fråga : Var i det utredningsmaterial somföregick riksdagsbeslutet anser sig kommunikationsministern ha stöd föruppfattningen att hyvlade trävaror ej skulle ha transportstöd? Här har man utefter byggt upp moderna hyvlerier för attöka vidareförädlingen och därmed skapa ny sysselsättning. Som belöning får man- som jag vill kalla det - detta slag under bältet. Till bilden hör också attdessa hyvlerier ofta arbetar på export under mycket hård konkurrens från bl. a.finnarna, som - och det vill jag poänglera - har stöd både för transporter tilllands och för transporter till sjöss. Somavslutning vill jag fråga kommunikationsministern: kommunikationsministernatt detta är ett sätt att bedriva en aktiv regionalpolitik för att öka antaletsysselsättningstillfällen i en mycket hårt drabbad region i landet? Omtransportstöd för hyvlade trävaror Anf.10 Kommunikafionsministern : Herr talman! Jag är säker pä attOlle Östrand känner till att det är förädlingsgraden på dessa produkter som äravgörande för om transportstöd beviljas eller ej. Meningen är ju att stimuleratill en längre produktionskedja för att tillvarata alla de arbetstillfällen somdetta skulle kunna ge. Det är alltså huvudskälet att vi ser pä dessa frågorpå det sätt som jag här har beskrivit. Att enbart såga och hyvla kan knappastsägas vara nägon särskilt avancerad förädling av en utgängsprodukt. I de föreskrifter som transportradel har utfärdatfinns dessutom klart angivet att stöd kan ges efter särskild prövning, omsynnerliga skäl föreligger. Om det skulle visa sig att ett företag kommer i enexcepfionellt besvärlig konkurrenssituafion i förhållande till omvärlden, skallman alltså kunna göra ett undantag. Det är alltså inte fråga om någon absolutlåsning som omöjliggör en behandling i enskilda fall. Det tycker jag också ärangeläget att slå fast. 11 (); Jag vill säga till kommunikationsministern att det är på denna punktvåra uppfattningar skiljer sig. Jag hävdar att hyvling av sågade trävaror ärett betydande mått av vidareförädling. Man ser klart att förädlingsvärdet Ombehovet för vissa SOS-tjänster att utnyttja telefonnummer 90 000 stiger med om mangör invändig panel av sågade trävaror; om man gör reglar ellerkonstruktionsvirke stiger förädlingsvärdet . Transportstödetkom till för att utjämna transportavstånden och därmed stimulera lill en ökadvidareförädling i stödområdet. Jagkan ge exempel pä enbart hyvlerier som kommer i en mycket besvärligsituafion. i har 70 anställda och förlorar nu etttransportstöd på ungefär 250 milj. ; i hat 45anställda och två tredjedelar av dess produktion hyvlas, och det företaget uppbärf. n. ett transportstöd på 1 milj. ; i Härnösandhar 17 anställda och mister nu ett transportstöd på . ; ett nyöppnathyvleri i min egen hemkommun, , med 33 anställda och en årsproduktionpå 20 000-25 000 kubikmeter förlorar ett transportstöd pä . arbetar på export i mycket hård konkurrens med finnarna därmarginalerna för att få sälja eller inte ligger på kanske 1 ä . Barai de nedre delarna av stödområdet innebär de nya reglerna ett bortfall avtransportstöd i omfattningen . Dettainnebär naturligtvis ett väldigt hårt slag emot dessa hyvlerier. Effekterna gårstick i stäv emot de beslut vi har fattat i denna kammare, nämligen att satsapå en aktiv regionalpolitik som skall skapa ny sysselsättning i dessa områdensom är så fruktansvärt hårt drabbade. Överläggningen var härmedavslutad. 7§ Svar på fråga 1981/82:264 om behovet för vissa SOS-tjänster att utnyttjatelefonnummer 90 000 har frågat mig om jag avser att fillgodose behovet förden SOS-tjänst som gäller jourhavande präst, jourhavande medmänniska,jourhavande kurator och socialjour att även i fortsättningen i oförändradomfattning få utnyttja telefonnummer 90 000. Detär regeringen som fastställer omfattningen och utformningen av SOS-tjänstenenligl ett bemyndigande från . Bemyndigandet gavs i samband med attSOSAB bildades. SOSAB, som ägs gemensamt av . Svenska kommunförbundetoch , har till uppgift att samordna samhälletsalarmeringsfunktioner i regionala larmcentraler för att möjhggöra snabba ocheffektiva hjälpinsatser. SOS-tjänsten,dvs. rätten att utnyttja telefonnummer 90 000, omfattar totalt 16 s. k.namnanrop, bl. a. brandlarm, polislarm, jourhavande läkare och jourhavandepräst. Det finns inget förslag hos regeringen att ändra på omfattningen avSOS-tjänsten. 13 (): Jag tackar kommunikationsministern för att jag har fått ett svar som ivarje fall på en punkt innehåller lugnande information, nämligen att någonframställning hos regeringen om att få ändra rätten att utnyttja telefonnummer90 000 för t. ex. jourhavande präst inte har kommit regeringen till banda. Menjag ställde min fråga delvis mot bakgrund av vad som står i avtalet från 1972mellan dem som bildade SOSAB, ett avtal som sedan godkändes av . Iavtalet stär det att inte utan Kungl. Maj:ts medgivande -dvs. med nuvarande språkbruk inte utan regeringens medgivande - får besluta omändringar i omfattningen och utformningen av SOS-tjänsten. Nusäger kommunikationsministern att någon ändring av omfattningen av SOS-tjänsteninte får ske utan regeringens medgivande; Pä den punkten är det alltså enighet.Frågan är då bara - eftersom det inte finns nägon framställning hos regeringen- om jag har ställt min fråga i ogjort väder. Detförhåller sig emellerfid tyvärr så att har ganska långtgångna förberedelser för att ändra på omfattningen av SOS-tjänsten på nr 90 000när det t. ex. gäller jourhavande präst. Tanken är att man skulle ge ettdirektnummer för att vederbörande själv genom ett konventionellt, sex-ellersjusiffrigt direktnummer skulle söka sig fram fill jourhavande präst.Bakgrunden till det är att ungefär hälften av dem som ber att få bli koppladetill jourhavande präst nås av beskedet att det är upptaget. SOSAB vill då bliav med dem och ge dem ett direktnummer, ett nummer som människor i nöd - somdärfill kanske är omtöcknade av olika anledningar - naturligtvis inte har sammalätthet att slå som nr 90 000. situafionen bedömer de som ansvarar för jourfunktionerna att det är enväldig försämring om detta skulle genomföras. Jagvill dä fråga kommunikafionsministern om han anser att en sådan förändringligger pä ett sådant plan att den inte kan genomföras utan att regeringen gersin tillåtelse till förändringen. Ombehovet för vissa SOS-tjänster att utnyttja telefonnummer 90 000 Beträffande det som tog upp sist om ett särskilttelefonnummer vill jag säga att det systemet redan finns när det gällerjourhavande läkare. Meneftersom det inte finns någon framställning gjord kan jag naturligtvis intesäga hur vi kommer att svara om en sädan framställning kommer. Öm sä sker fårvi självfallet ta ställning framställningen då. Jagär emellertid medveten om att det rör sig om utomordentligt svära förhållanden,och det är inte meningen att ett beslut - om en sådan här framställning kommer- skall gå i den riktningen att det försvårar'för de människor som det gälleratt få den kontakt som de söker. En utgångspunkt vid bedömningen av en sådanhär fråga måste vara kännedom om det Ullstånd många av dessa människor befinnersig i. Det måste vara vägledande för ställningstagandet, om ett beslut i dennafråga måste fattas. 3 protokoll 1981/82:85-87 Ombehovet för vissa SOS-tjänster att utnyttja telefonnummer 90 000 15 (): Den information jag lämnade om de långt gångna förberedelserna, vilkadepartementet tydligen inte har fått någon uppgift om, har jag fått frånriksdagens upplysningstjänst. Därför tar jag den på allvar, och det så mycketmer som SOSAB just haft ett informationsmöte med dem somär närmast inblandade, t. ex. representanterna för jourfunktionerna. Jourhavandeläkare fick för några är sedan samma arrangemang med direktnummer, och det harsagts mig att det den gången skedde utan att regeringen var inkopplad och gavsitt medgivande. Det betraktades som en rent teknisk åtgärd. Förmig är den principiella innebörden av en ändring av omfattningen av namnanropengenom telefonnummer 90 000 så viktig att den inte får stå tillbaka för enskälighetsbedömning, framför allt om de ansvariga på joursidan har en annanuppfattning än SOSAB. Principen att ingen förändring av denna art ligger inomSOSAB;s kompetens mäste stä fast. Det måste vara ett regeringsbeslut bakom ensådan ändring. Jagvill, i anslutning till att kommunikationsministern talade om att man inte fårgöra en försämring, fråga om kommunikafionsministern är beredd -om denna situationblir aktuell - att höra med dem som ansvarar för jourtjänsten vilkeninställning de har till en sädan eventuell propå från SOSAB;s :5ida. Det är alldeles uppenbart att man i denna grannlaga fråga undersökeralla möjligheter att inte komma i ett läge som ger anledning misstanke attsystemet inte kommer att fungera. Jag kan inte i detalj redovisa exakt hur detskall gå till. Det är en diskussion som naturligtvis måste föras i samband meden förändring. Även om det formella beslutet måhända kan ligga vid sidan avregeringen i vissa sammanhang, kommer jag naturligtvis att medverka till attsådana iakttagelser som Berfil åberopar beaktas. Anf.17 (); Jag tolkar detta svar på följande sätt: dels att ett beslut omfillstånd ligger inom regeringens kompetens, och uteslutande där, om det blirfråga om en förändring, dels att regeringen är beredd att lyssna på alla parteri samband med att en sådan här fråga kan aktualiseras. Överläggningen varhärmed avslutad. 8 § Anmäldes och bordladesProposition 1981/82:109 Förslag till ny lagstiftning omSveriges riksvapen och flagga Meddelades att följandeinterpellation framställts 1981/82:153av () till industriministern om den aviserade försäljningen avföretaget ; ; Wasabröd är ett framgångsrikt svenskt företag, sombyggts upp under ledning av framlidne konsul . Företagetkontrolleras nu av dennes fem barn. Wasabröd är unikt så vida att det haren helt dominerande ställning på den svenska marknaden. Knäckebröd har tidigarevarit en produkt främst avsedd för den inhemska marknaden, men en intressantpotential för export föreligger, vilket visas av att företaget också har enfabrik i . Enligtuppgifter i pressen avser de fem arvingarna att sälja Wasabröd till detschweiziska läkemedelsföretaget . Fackliga intressen, främstLivsmedelsarbetareförbundet centralt, har starkt ifrågasatt det lämpliga i ensådan åtgärd. Dettorde stä klart att en multinationell ägare kommer att ha en annan atfityd tillett företag som Wasabröd än vad fallet skulle vara med svenska ägare. Pä någotlängre sikt kan delar av fillverkningen flyttas utomlands. Under allaförhållanden gäller att de schweiziska ägarna kommer att ha ett annat synsättpå företagets ställning och policy . vad som är fallet med inhemska ägare. Wasabrödär ett mycket lönsamt företag. Som ett alternativ till en utländskförsäljning framstår en introduktion av företaget pä den svenska fondbörsen.Detta alternativ tycks inte ha fått den prövning som det förtjänar.Det synes vara fullt möjligt att även vid en sådan förändring av ägarskapet talegitim hänsyn de nuvarande ägarnas intressen. Motbakgrund av det anförda anhåller jag att få ställa följande frågor till industriministerÅsling: Anserindustriministern att möjligheterna för en eventuell introdukUon av Wasabröd påden svenska fondbörsen beaktats som ett alternativ till den utländskaförsäljningen av Wasabröd? Anserindustriministern att det är likgiltigt om ett företag som Wasabrödkontrolleras av utländska eller inhemska intressen? 10§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:269av () till arbetsmarknadsministern om fordonsförarutbildningenvid AMU-center i ; Vid i utbildas bl. a. förareav tunga fordon och bussar. Utbildningen är av stort intresse, inte minst förde stora industrierna och , som rekryterar personal med dennautbildning. har utbildningen försämrats genom att den i utbildningsplaneningående stadskörningen av "kostnadsskäl" har upphört. Sådanstadskörning har fidigare utförts i . Resan till och från har ingåttsom ett led i utbildningen, och resorna har dessutom oftast kombinerats medmaterial-transporter för centrets räkning - något som i annat fall skulle habetalats till någon annan befraktare. Nuplanerar man att flytta delar av denna utbildning närmare , och detbetyder en allvarlig försämring av utbildningen i , somkvaliteten blir lidande av att den nödvändiga stadskörningen inte hellerfortsättningsvis kommer till stånd för Gällivareelevernas vidkommande. På siktanser såväl elever som lärare att utbildningen i sin helhet nu är i fara. I dagär tio lärare verksamma i denna fordonsförarutbildning vid iGällivare, och den nu planerade omläggningen kommer att fåkonsekvenser för dessa lärares sysselsättning, vilket ytterligare förvärrar enredan oerhört pressad arbetsmarknad. Med stöd av det anfördavill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilkaåtgärder är statsrådet beredd att vidta för att säkra ett bibehållande av enkvalitetsmässigt och volymmässigt fullgod fordonsförarutbildning vidAMU-cenlret i ? 1981/82:270av () till handelsministern om en instruktion förpatenlbesvärsrätten; Patenlbesvärsrätten är en förvaltningsdomstol somtillkom genom omvandling av den dittillsvarandebesvärsavdelningen vid patent- och registreringsverket. Patentbesvärsrätten ären förvaltningsdomstol som upptar besvär mot beslut av patent- ochregistreringsverket. Patentbesvärsrättenhar inte någon egen instruktion, utan bestämmelser om rätten har upptagits iinstruktionen för patent- och registreringsverket (5, 8, 10, 12, 15, 16, 28, 29och 30 §§ i SFS 1977:822). Motbakgrund av att patentbesvärsrätten har att överpröva riktigheten av patent-och registreringsverkets beslut, framstår det som ofillfredsställande ur allmänrättssäkerhetssynpunkt att patentbesvärsrätten inte har en egen självständig instruktionutan att bestämmelserna om rätten ingår som en del i instruktionen för patent-och registreringsverket. Med anledning härav berjag att fill handelsministern få ställa följande Nr 86 Avser handelsministern attvidta några åtgärder för att ge patentbesvärs- rätten en egensjälvständig instrukfion? Meddelande om 1981/82:271 av ()till statsrådet om frågor regeringens syn på hälso-och sjukvärden: I utredningen om en ny hälso- och sjukvårdslagdefinierades i första paragrafen vad som avses med hälso- och sjukvård. Manavsåg i utredningen åtgärder för att förebygga, uppspåra, utreda och behandlasjukdomar och skador. Iproposifion 1981/82:97 i frågan har man väsenfligt begränsat synen, genom attdär i första paragrafen skriva "medicinskt förebygga, utreda och behandlasjukdomar och skador".