prot · G50977 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill upprepa min fråga till : Varnågonstans i det omtalade regeringsrättsutslaget står det att man har ändrattaxeringsår och att man i fortsättningen skall gå eller detaktuella årets taxeringsvärde mot att man har använt dettaxeringsvärde som gällde ? Står det på något ställe iregeringsrättsutslaget, då ger jag mig, för då har man ändrat praxis. Men jagkan inte efter att ha läst regeringsrättsutslaget finna att det stårnågonstans. frågade mig om jag tyckte att det varfillfredsställande att man inte före visste någonting, om man inteborde kunna få en Skogsavdrag i vissa fall Skogsavdrag i vissa fall mer långsikfig lösning på problemet, så att man hade sammaår för både gåvoskatten och inkomstskatten. Jag tycker inte att det gör såmyckel atl man har skilda år för inkomst- och gåvobeskaltningen, därför alt delär helt skilda problem som uppstår i de två avseendena. Naturligtvis tycker jagatt vi skall ha en klar lagstiftning på lång sikt, så att man vet vad man skallhandla efter. Jag tror att vi har det, men jag har ingenting emot attförtydliga den, om det väcks mofioner eller andra förslag därom som syftarframåt i liden. Dessutom gjorde ett mycket intressantuttalande. Han sade att han hade varit i kontakt med regeringen och attregeringen då sagl att del här går mycket fortare att ta genom ettutskoltsiniliativ eller genom alt behandla motionen. Kan vi tolka det sä, BoLundgren, att regeringen ställer sig bakom det här förslaget men ändå intelägger fram någon sådan proposition? Är det en normal ordning som man skall hai regeringen framöver? 7 BO () replik: I fråga om det sistnämnda är det sä att denbedömning som gjordes vid diskussionerna i budgetdepartementet naturligtvisgjordes av de riksdagsledamöter som hade tagit initiativet. Det är självklartatt riksdagsarbetet fungerar pä det viset. återkommer till mig med frågan om varnågonstans regeringsrätten i sitt utslag säger att man ändrat praxis. Problemetär ju detta, att den i det här fallet oeniga regeringsrätten har gjort tvåolika bedömningar om hur praxis har varit-en fullkomligt oklarsituation. Det finns ett röstutslag med siffrorna 3-2. Man har då fastslagit enpraxis, som åtminstone vi upplever som ett avsteg från det som harvarit praxis eller som av flertalet tolkats såsom praxis. Det skaparnaturligtvis en besvärlig situation för alla dem som fram till detta utslag ijuni 1981 har gjort fastighetsöverlåtelser. Det är för att klara utsituationen för dem som vi har framfört våra förslag i motionerna, somutskottsmajoriteten föreslår att skall bifalla. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 8STIG JOSEFSON (c): Jag beklagar att denna fråga blivil såkontroversiell. Motivet för iniUalivet och till motionerna är juatt de förutsättningar för fastighetsöverlåtelser som ansågs gälla 1981verkligen också skulle bestå under detta är. Genom regeringsrällsulslagel ijuni 1981 har stor tveksamhet uppstått om så är förhållandet. Regeringsrättsutslaget innebar atl etl som köp betecknatfastighetsförvärv skulle anses utgöra gäva. Beslutet innebar att de klagandesbesvär bifölls. Huruvida beslutet är att anse som ett beslul i särskillfall eller utgör elt prejudikat är mycket oklart, inte minst beroende på attköpeskillingen i berörda fall erlagts via gåvor. Socialdemokraterna harockså såväl i reservationer som i debatten påtalat detta ochbl. a. anfört följande om regeringsrättsutslaget: Det är sålunda inte absolutsäkert atl det blir prejudicerande i alla andra fall, och inte heller att delvar något klart avsteg från vad som tidigare skett i liknande ärenden. Det finns anledning att lägga märke till detta. I debattenhar det nästan förefallit helt klart vad detta regeringsrältsutslag kommer attinnebära. Det man säger från andra håll är ju att man inte vet vilken betydelsedetta regeringsrättsutslag kommer att få i liknande fall. Och det äranledningen till att vi har väckt motionerna, där vi kräver att samma reglersom enligt vår tolkning tillämpats tidigare skall tillämpas också 1981. Enligtvår uppfattning kunde det inte ur vare sig den enskildes eller urskatteadministrationens synpunkt vara tillfredsställande att denna oklarhetkvarstod. För att undvika ovissheten för den enskilde och risken för anhopningav besvär hos taxeringsmyndigheterna anser vi det bättre att fastslårvad som skall gälla vid taxering. Beträffande frågan om initiafivet har det aldrig varit våravsikt att bryta överenskommelser. Jag hade samtal med socialdemokraterna innanbeslutet om initiativ togs, och jag fick elt bestämt intryck av att det inteskulle skapa någon irritation om vi tog ett initiativ. Jag vill också gärna poängtera att det utskottsmajoritetenhär föreslår gäller 1981. Hur vi skall ha , efter en nyfastighetstaxering, fär vi la ställning till . Jag skall inte gä in vidare i sakfrågan utanendast yrka bifall till utskottets hemställan. Skogsavdrag i vissa fall 9ERIK (): Jag beklagar att jag måste rätta till en saki anförande. Han sade nämligen, om jag inte fattade fel, att majoriteten i övrigt vill ha samma regler som har gällt tidigareår, och att det egentligen bara var det som var meningen med initiativet. Mendet är inle det man åstadkommer med förslaget. Om man inte hade gjort någontinghade samma regler gällt som tidigare är. Det är möjligt att man på något sätt kunnat få störreklarhet i vad reglerna innebär. Det är alltid fråga om invägning av alla olikaaspekter för att man skall kunna avgöra om det är gåva eller köp. Det är, somsagt, möjligt att det kunnai gå alt få ökad klarhet därvidlag. Men enligt denlagstiftning som föreslås skall man få gå ifrån all tidigare praxis och låtasamma fång betraktas som både köp och gåva i inkomstbeskattningshänseende.Detta är minsann inte detsamma som tidigare regler, utan det är en kolossaländring av tidigare gällande praxis. Det nu föreliggande förslaget innebär skall kunna ta de förmånligaste skattereglerna avseende både gåva och köp -för samma transaktion. Jag menar fortfarande atl regeringsrältsulslaget inte har ändrat på reglerna om vilket års taxeringsvärde man skallanvända. Det har över huvud laget inte nämnts i utslaget, såvitt jag kunnatfinna, att det kan råda tveksamhet om huruvida man skall använda de gamlaeller nya taxeringsvärdena,utan det stär klart och tydligt angivet att innevarande års värde skalltillämpas. Jagtror att man genom det nu föreliggande förslaget hjälper till att förlänga deneviga skattefrihet som jag hävdar att skogsbeskattningen har inneburit. Det ärinte så att skattepengarna kommer tillbaka, . I stället för attskatta för tillväxten kan man ju dra av av fillväxten i varenda generation- så länge gården i fråga ligger kvar i samma släkt. Manfär alltså anse att skogsbeskattningen innebär en evig skattebefrielse. Deavdragna skattemedlen kommer i vissa fall aldrig fillbaka till staten, utan detär som sagt en evig skattebefrielse! 10 (): Om har rätt i vad han nu säger, nämligen att samma reglerhade kommit att gälla 1981 som tidigare om vi inte hade begärt en ändring,häller jag med honom om att det hade varit onödigt att väcka motionen. Men dentolkningen gör ingalunda experfisen, och det är just ovissheten om hurregeringsrättsutslaget skall tolkas som är anledningen till att frågan haraktualiserats. Anf.11 (): Det är mycket större chans att min tolkning visar sig vara den riktigaän tvärtom. Det finns nämligen i regeringsrättsutslaget inte någonting somtalar för motsatsen. Föross som tillhör minoriteten är det ganska klart att regeringsrättsutslaget ärden svaga spik på vilken man har hängt upp en ändring för skogsägarna, för attanpassa reglerna fill råd som har givits eller för att gynna denna gruppskattskyldiga i samhället. Anf.12 (): Den framtida bedömningen av utgången av detta rättsfall har vi olikauppfattning om. Vem som har rätt kan vi inte klara ut utan först när detkommer ett nytt regeringsrättsutslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot155 för reservationen av m. fl. Utbildningsutskottetsbetänkande /82:9 Musiklärarutbildning i 1981/82:9 Förslag till lag om flyttning av fordon i vissa fall (prop. 1981/82:65) 1981/82:10 Enklaremönstring av sjömän (prop. 1981/82:74) 1981/82:11Anslag till m. m. Vadutskotten hemställt bifölls. 5 § Kammaren åtskildes .