prot · G509115 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om att effektiviteten kan höjas och riskenför samhällsekonomiska felsatsningar minskas, om vi kan finna en klok modell. För det andra är det inte mindre angeläget nu än det vartidigare att utveckla planerna för de primära rekreationsområdena. Dessaområden pekades inte ut med sikte . En del skall förhoppningsviskunna ske i dessa områden under det decennium som vi nu lever i -men detviktigaste är att de skyddas och att vi långsiktigt lyckas bevara möjlighetenatt genomföra åtgärder allteftersom resurser finns. Vi skall vara medvetna omatt utpekande av 25 primära rekreationsområden är ett beslut som har aktualitet en god bit in . För det tredje innebär det ekonomiska trycket att vi tvingasin i en diskussion kring den mindre storslagna rekreationsverksamheten. Dettror jag är bra. Det friluftsliv som människor ägnar sig åt i närheten av sinbostad vet vi är omfattande. För många innebär det att de försöker komma ut inaturen för att där få avkoppling och motion. Friluftsliv i enkel form-promenader, strövande i skog och mark, gymnastik, bil-, båt- ellercykelutflykter, motionslöpning och fritidsfiske - utövas av och spelar enoerhört stor roll för många människor i skilda åldrar och yrkesgrupper. De häraktiviteterna är oerhört mycket mer omfattande än den rena idrotten ochturismen, men de har ändå hamnat litet i kläm. Möjligheterna tillnärrekreation får därtill en allt större betydelse, i när bensinpriseroch därmed kostnaderna för resor till långt bort liggande attraktivafjärrekrea-tionsområden ökar. För det fjärde - för att nu fortsätta direkt meddiskussionen om resekostnaderna - tvingas vi nu blir mer ekonomiskt medvetna dåvi utformar de åtgärder som sätts in på det rekreationspolitiska området. Enökad uppmärksamhet på transportfrågorna och en förstärkt satsning på kollektivatransportmedel är ett livsvillkor för rekreationssektorn och turistområdet. För det femte kan de ekonomiska förhållandena bli en påtryckningdå det gäller att få till stånd den under alla förhållanden önskvärdasatsningen på frivilligkrafterna. Vi kommer i vårt samhälle att få uppleva hurkrafttag från enskilda människor och föreningar blir en allt mer tvingandenödvändighet och dessutom att dessa insatser leder till ökat engagemang ochstörre kvalitet i utbudet av fritidsaktiviteter. Om vi vill kan vi i dessa fem punkter finna näring för enoffensiv planering och stor aktivitet i rekreationsdebatten, även i tider dådet inte regnar manna från himlen. Idrottsrörelsen har genom sina många föreningar detstörsta antalet ungdomar inom fritidsområdet. Idrottsrörelsen som den störstafolkrörelsen i har i motsats till andra folkrörelser haft förmågan attutveckla medlemsantalet undan för undan. Med sina över två miljoner utövare och300 000 verksamma ledare har idrottsrörelsen en stor uppgift i samhällsarbetet.Varje år lämnar cirka 50 000 ä 60 000 ledarverksamheten. Ändå växer antaletledare ständigt i kapp med verksamhetsökningen. Idrottsrörelsen har sommålsättning i sitt handlingsprogram inför 80-talet att utöka medlemsantalettill tre miljoner - två skall bli tre. I en undersökning som gjorde för någotår sedan framkom att nio av tio elever i högsta klass äralkoholkonsumenter. har man reviderat den siffran, och i den senasteundersökningen har man konstaterat att alkoholkonsumtionen bland skolungdomenhar gått ner, och det är glädjande. Men många av de ungdomar som tyvärrutnyttjar alkohol är aktiva i idrottsrörelsen. Kan idrottsrörelsen genom sina föreningar och ledare fåfram en alkohol-och drogfri miljö för sina två ä tre miljoner utövare har dettaen oerhörd Anslag till idrott och friluftsliv Anslag till idrott och friluftsliv genomslagskrafti hela samhället. är det dess bättre så att det inom det stora flertaletarbetande idrottsföreningar inte förekommer någon alkoholförtäring, men viskall heller inte blunda för att det på många håll förekommer sprit och tobakeller - ännu värre - doping. Skall idrottsrörelsen göra anspråk på att vara enfostrande och personlighetsutvecklande folkrörelse som skall bygga upp den ungaindividen med fysiska aktiviteter av olika slag är det också nödvändigt att denmiljön är helt drogfri. När nu idrottsrörelsen möter 80-talet är den medveten omatt stora uppgifter väntar. Idrottsrörelsen är etablerad. Miljontals människori vårt land förväntar sig mycket av den. och förmåga att aktivera ännufler unga och äldre för ett personligt idrottsutövande, utveckling avfolkrörelsekaraktären, internationella framgångar inom elitidrotten, fostrandeoch stimulerande insatser för en allsidigt personlighetsutveckling är några avmänniskornas krav och förväntningar. Kan då idrottsrörelsen svara mot allt detta? kan den mobilisera och aktivera alla som har dessa förväntningar.Dess genuina karaktär av expansion och öppenhet öppnar nya möjligheter för flerledare och idrottsutövare. Samhället behöver denna kraft. Regelbunden fysiskaktivitet är hälsobe-främjande. Konsekvent bedriven idrott motverkar bruk avberoendefram-kallande medel - alkohol, tobak och narkofika. Idrotten kan ge en del av den sociala gemenskap somalltfler saknar och har svårt att nå. Den kan ge positivt innehåll åt fritidenoch skapa möjligheter till självförverkligande och därmed socialt ochkulturellt liv åt många människor. Den kan främja jämställdhet mellan män ochkvinnor, kanske rent av bryta väg för denna på ett bredare fält än idrotten. 113LARS () replik; använde sig i sitt anförande aven del överord som jag skall förbigå med tystnad. Då det gäller inrättandet av rekreationsrådet vill jaghänvisa till TUREK-utredarens slutord: "Utredningen har inte uttryckligen förordat vilket avde två organisationsalternativen man bör välja. En viktig anledning är attfrågan om rekreationspolitikens innehåll bör analyseras närmare innan slutligställning tas till frågan om hur organisationen bör lösas." Vidaresäger utredaren; "En annan viktig anledning är att beslutatatt utredningen skall ges ett parlamentariskt inslag. Det finns starka skäl somtalar för att den diskussion kring de grundläggande rekreationspolitiskaprinciperna som kommer att föras i en vidgad utredning också får påverka detslutliga beslutet om turismens och friluftslivets administration." Bakom kravet på en vidgad utredning stod inte barasocialdemokraterna utan även och . Regeringen hade alltsåvarken TUREK-utredaren eller med sig när den lade fram sitt förslag.Därför finns det ingenanledning för att vara så förvånad över resultatet av dennaproposition. 114 () replik; är det ju så, , att de härfrågorna har varit föremål för diskussion och även för bearbetning på fleraområden , även under den socialdemokratiska regeringens tid.Genom inrättandet av turistrådet och senare även av rekreationsberedningen togman ett steg på vägen, då man försökte förbättra den organisatoriska biten. Mendet visade sig snart att rekreationsberedningen, så som den utvecklades, intesvarade mot de möjligheter som fanns när det gällde att bevara och bevakaintressena inom rekreationssektorn. Man fick en undanskymd plats inomnaturvårdsverket. Den allt överskuggande verksamheten inom detta verk avser jubevarandeintressena. Det gäller ju att även få utnyttja naturen och demöjligheter som finns i det sammanhanget. Därför kom de rentrekreationsinriktade insatserna aldrig upp till samma nivå somt. ex. bevarandeintressena inom - och så är det fortfarande.Det är alla medvetna om som har sysslat med det här och som har arbetat underdessa förhållanden. Det är en av anledningarna till att man ville göra enöverflyttning från . Man ville alltså få en mera jämställdnivå för rekreationssektorn i förhållande till naturvårdsintressena. Den sakentogs upp också i utredningen. Men som allfid när man skall göra förändringarinom byråkratin är det oerhört många som är intresserade av att ha det som detär. Oavsett hur länge en utredning pågår kommer det allfid att finnas sammakonflikter mellan olika intressen, vilket gör att man aldrig kan få en samladbild från remissinstanserna när det gäller ändrad administration. Av denanledningen ville bl. a. regeringen ta ett okonventionellt grepp för att på ettsmidigt sätt försöka förenkla det hela, komma till skott och framför allthandla när det gällde den administrativa frågan. 115 () replik: Jag måste säga att det gladde mig att höraatt visade tveksamhet inför tanken på att inrätta en nystatlig myndighet . Jag är också glad över syn påkostnadsaspekterna; att det inte finns någonting som pekar på att den aktuellalösningen skulle vara billigare än det alternativ som är utrett. Därför trorjag att ganska många är överens om att vi bör utreda färdigt innan vi tarställning i den här frågan. 116 () replik: När det gäller det senaste som skulle jag bara vilja påpeka att flera myndigheter nu sysslar med sammasak. Om man av fem eller sex olika organ vill göra en enhet för attrationalisera och effektivisera organisationen, då bygger man inte upp en nymyndighet. Man bygger ju detta på ett befintligt organ, nämligenrekreationsutredningen - låt Anslag till idrott och friluftsliv Anslag till idrott och friluftsliv vara att man gör en styrelse av den. Det är det enda mangör. Dessutom utnyttjar man på ett enklare sätt andra organ i samhället, t. ex.högskolan. Man får kanske även större möjlighet att på ett flexibelt sättutnyttja näringslivets resurser. U7 (): Jag noterar med tillfredsställelse dentillstyrkan till min motion angående rekreationsrådets lokalisering till Östersundsom har givits i reservation 4 till kulturutskottets betänkande. Samtidigtbeklagar jag att motionen inte funnit nåd hos utskottsmajoriteten. Debatten och i den här frågan har handlat om två bitar; dels om verksamheten iett blivande rekreationsråd, dels om de effekter - positiva och negativa - somutlokalisering av myndigheter medför. Jag villuppehålla mig litet vid den sistnämnda frågeställningen. Att skogslänen behöver arbetstillfällen, därom rådet detsäkert inga delade meningar i denna kammare. Tillvägagångssättet för att skapajobben har vi emellertid olika åsikter om - oftast partivis men i enstaka falllänsvis. Utlokaliseringen av statliga verk och myndigheter som harskett har givit ett och annat arbetstillfälle utanför - även omvi från Norrlandslänen naturligtvis anser att man borde ha varit ännu mer aktivnär det gäller just vår landsända. I har vi försökt leva upp till denna policy.Vi trodde nämligen att det skulle gagna länet som helhet, om vi föregick medgott exempel inom länet. Vi har sålunda redan decentraliserat en stor del avlandstingets verksamhet ut till de olika kommunerna. Vi diskuterar mycketintensivt just nu att förlägga bitar av verksamhet tillsysselsättningssvaga kommuner utanför centralorten . I takt med att vi själva försöker skapa liv ochsysselsättning i våra glesbygder på detta vis förväntar vi oss naturligtvismotsvarande ambitioner från centralt håll när det gäller skogslänen. Dennaförväntan om utlokalisering är lika stor i alla Norrlandslän och skulle utgöraett fint komplement till de egna resurser som finns för att skapa arbeten. Att är utmärkt för just den typ avutlokalisering som det är fråga om är Norrlandslänen ganska överens om -det vittnar uppslutningen i motionen om. Den utveckling mot ettturistadministrativt centrum som påbörjats i vårt län vill vi skall fortsätta,och vi tycker att vi är på god väg. Vi har högskolans turistlinje, vi harutvecklingscentrum Turism och vi har många fräscha idéer som vi vill pröva. Mot bakgrund av detta är det fortfarande vår uppfattningatt det planerade och av regeringen föreslagna rekreationsrådet bör lokaliserastill . Förutom de rent sakliga, positiva förutsättningarna ger detockså, som jag inledningsvis nämnde, en fin regionalpolitisk effekt för länet. Jag kan ha viss förståelse för den tveksamhetman hyser från utskottsmajoritetens sida. Vi menar emellertid att den i siginte är motiv nog för att inte ta ställning till inrättandet ochlokaliseringen av rådet, och vi Anslag till idrott och friluftsliv motionärerkommer att rösta för den reservation där det yrkas bifall till vår Nr 115motion. Skulle vi förlora omröstningen kan jag av utskottsmajoritetensskrivning uttyda att frågan återkommer, och det ämnar vi då också göra. 118 (); och i många olika sammanhanghar frågan om den statliga administrationen av rekreationssektornaktualiserats. Den nuvarande administrationen anses på många håll somsplittrad och ineffektiv. Det har pekats på dubbelarbete och problem med gränsdragningarmellan de olika organ som delat på administrationen. En bättre samordning harmed rätta efterlysts. föreslår regeringen att ett rekreationsråd inrättas föratt samordna och främja de rekreationspolitiska frågorna. Då passar inte längre detta länge efterfrågade ochföredömliga initiativ vare sig socialdemokrater eller moderater, som jugemensamt föreslår avslag på propositionen. Det är beklagligt attsocialdemokraterna och inte vill medverka till en effekfiviseringoch till att möjliggöra en decentralisering av statliga uppgifter. I motion 1981/82:193 har jag och övriga riksdagsledamöterpå Jämtlandsbänken tagit fasta på regeringens förslag om inrättande av ettstatens rekreationsråd, och vi föreslår att hos regeringen begär attrekreationsrådet lokaliseras till . är ett väl utvecklat område för rekreation,där turismen har en framträdande roll i näringslivet. harredan god praktisk erfarenhet av utvecklings- och forskningsarbete när detgäller turismen och när det gäller rekreationsområdet och har också en välutbyggd organisation för att ytterligare kunna stå till tjänst medutvecklingsarbete inom denna sektor, exempelvis just för det nyarekreationsrådet. föreslås inrättat fr. o. m. den 1 juli1982 och skulle omfatta 14 tjänster. Det är alldeles självklart att endecentralisering av statliga uppgifter till skulle få mycket positivaregionalpolitiska effekter. Till min stora besvikelse och förvåning yrkarsocialdemokrater och moderater avslag på propositionen i den del som upptarrekreationsrådets inrättande. När budgetpropositionen presenterades fick vi i Jämtlandslän den uppfattningen att socialdemokrater i skulle ställa upp påpropositionen också i lokaliseringsfrågan - med som utpekad lokaliseringsort.Den uppfattningen hjälpte lokalpressen till att sprida med utgångspunkt itvärsäkra uttalanden, gjorda från ledande socialdemokratiskt håll i länet. Därav blev nu intet - åtminstone inte vad gällersocialdemokraterna i kulturutskottet. Jag beklagar detta och uttrycker djupbesvikelse över att möjligheten till en decentralisering av statliga uppgiftertill - i varje fall innan omröstningen här i kammaren ägt rum - verkargå oss ur Anslag till idrott och friluftsliv händerna.Det är rent bedrövligt! Jag beklagar detta än en gång, och jag yrkar, herr talman,i detta sammanhang bifall till reservationerna 1, 4 och 5 vid kulturutskottetsbetänkande. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(inrättande av ) Utskottets hemställan bifölls med 202 röster mot 87 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (medelsanvisning) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 151 röster mot 62 för utskottets hemställan med godkännandeav den i reservation 3 av m. fl. 75ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 () Utskottets hemställan bifölls med 251 röster mot 38 förreservation 6 av och . Mom. 9 (primära rekreationsområden) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 16 förmotion 1129 av m. fl. Mom. 10 (fackföreningsförvaltad semester- ochrekreationsfond) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 16 förmotion 1130 av m. fl. Mom. 12 (medelsanvisning till anslaget Stöd till idrotten) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 8 avGeorg m. fl. med 132 röster mot 16 för motion 1336 av m.fl. i motsvarande del. 139 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146röster mot 143 för reservation 8 av m, fl. Mom. 13 (förslag beträffande idrottspolitiken) Utskottets hemställan bifölls med273 röster mot 16 för motion 1336 av m, fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Punkt 2(statsbidrag till idrottsklubben ) Nr 115 Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1333 avHans Nyhage och den , bifölls med acklamation. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:23 om anslagtill Institut och Transportstöd m. m. 1981/82:100). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 120 (vpk); I anslutning till det nu behandladebetänkandet har vpk-ledamöter avlämnat fyra motioner. Det gäller motionerna1981/82:595 och 1409 om transportstöd till , 1398 om transportstöd tillGotland samt 607 om höjt anslag till kollektivtrafikberedningen. Jag yrkarhärmed bifall till de nu nämnda motionerna. I samband med regeringens ständigt återkommandebesparingsförslag lyckades man driva igenom ett beslut, som försämradetransportstödet till . Tre förhållanden bidrog i första hand tillförsämringen. Trävarorproducerade i kustregionen gick miste om stöd. Stödet sänktesför alla transporter. Man tog bortmöjligheten till stöd på transportavstånd . Då regeringen gjorde enskillnad mellan inlandssågverk och kustlokalise- radesågverk, trodde man antagligen att de sågverk som låg vid kusten kunde skeppamed båt. Men det är för det mesta fråga om små sågverk, som använder lastbiloch järnväg och inte levererar så stora kvantiteter. Regeringen anförde också att de norrländska sågverkenkompenserades genom billigare råvaror och bättre tillgång på sådana. Men pågrund av de svåra vintrarna har ofta högre kostnader för råvarutransporter.Enligt uppgift har f. ö. virkespriserna sjunkit i de södra delarna av landetoch legat stilla i . Sedan har då transportrådet gjort en tolkning som innebäratt hyvlade trävaror går miste om transportstöd. Detta stämmer inte med riksdagensbeslut. F. ö. bör väl staten stimulera en ökad förädling. Det finns faktiskt-och det betonas också i folkpartireservationen - risk för nedläggning ochproduktionsbortfall för flera sågverk utmed den norrländska kusten. Vi motsätter oss varje åtgärd som kan öka arbetslösheten iNorrland, och det är den här åtgärden ägnad att göra. I motionen 595 föreslårvi därför en återgång till de regler för transportstöd som gällde före den inovember 1981 beslutade ändringen. I en särskild mofion, 1981/82:1409, upprepar BertilMåbrink tidigare framfört välmotiverat förslag om att och blirberättigade till transportstöd. I motion 1981/82:1398 motsätter vi oss de nyataxeprinciper som gäller för Gotlandstrafiken. Vi anser att den verkligatransportvägen bör vara prisbildande för fraktberäkningen, varigenomtaxerättvisa återställes för gotlänningarna. Utskottet säger sig inte nu varaberett att förorda en förändring i transportstödet enligt motionens förslag. Inte , säger alltså utskottet. frågar man sig.Vi tolkar nog inte denna skrivning särskilt hoppfullt och vidhåller vår motion,som innebär stopp för försämringar då det gäller transportstödet till . Vad slutligen gäller motion 1981/82:607 om attkollektivtrafikberedningen skall få sitt äskade anslag, grundar sig detta påvår vilja att på allt sätt medverka till en ökad kollektivtrafik. Det är numeravanligt att politiker från alla läger bekänner sig till åtgärder för en bättrekollektivtrafik. Det är väl då rimligt att de organ som speciellt arbetar medutveckling av detta viktiga område får det begärda anslaget för verksamheten. 121OLLE OSTRAND (s); I anledning av det här betänkandet har vifrån socialdemokratiskt håll funnit anledning att avge ett särskilt yttrande.Riksdagen beslöt ju så sent som om nya riktlinjerför transportstödet som innebar bl. a. kraftiga försämringar. Vi hade frånsocialdemokratiskt håll en rad invändningar mot det förslaget. Vi framhöll bl. a. att transportstödet i fortsättningenskulle utformas så enkelt och överskådligt som möjligt. Det förslag som vi dåbehandlade innebar kraffiga begränsningar av stödet till de svagare regionernai landet, och det var också krångligt och svåröverskådligt. Vi framförde även kritik mot förslaget att slopa stödetfill kustsågverken för sågade trävaror samt till vissa inlandskommuner istödområdets södra del. Vi ansåg vidare att det var oacceptabelt att slopastödet för järn- och stålprodukter. Med tanke på att så sent som den 25 novemberförra året hade fattat beslut om nya riktlinjer, fann vi inte någon anledningatt under allmänna motionstiden upprepa våra krav. Men sedan riksdagsbeslutetfattades har vi funnit att transportrådet i vissa avseenden har skärptriksdagens beslut genom att man har sagt att hyvlade trävaror skall jämställasmed sågade trävaror. Det innebär att hyvlerierna efter har gåttmiste om transportstöd. Det senaste riksdagsbeslutet har mött en massiv kritikfrån de företag som har blivit drabbade av dessa mycket kraftiga försämringar.Det gäller bl. a. Plannja i liksom sågar och hyvlerier efter praktiskttaget hela . Därför återkommer vi med våra förslag i samband medatt vi behandlar den regionalpolitiska propositionen. Trots den sena timmen kan jag inte underlåtaatt något beröra den reservation som har funnit anledning attavge. Under denallmänna motionstiden, alltså efter det att Nr 115 riksdagenfattade beslut om de nya reglerna, ansåg sig torsdagen denföranlåten att i en motion mycket kraftigt krifisera det förslag som hans .jj 2932 kollegerhade drivit igenom, bl. a. slopandet av stödet till sågade trävaror., ' Men närvi behandlade förslaget visade inget som helst intresse Transportstöd för denhär frågan. Han deltog inte i utskottsbehandlingen, han motionerade inte ochhan deltog inte heller i riksdagsbehandlingen. Jag tycker att detta är ett mycketmärkligt fillvägagångssätt. Hade visat ett större intresseden gången, skulle han ha kunnat få sina önskemål tillgodosedda genom attstödja den socialdemokratiska reservationen. Sellgrenden här bedriften. Inte heller nu finns han i kammaren,- när vi skall behandladen reservation han själv har avgivit. Det innebär efter vad jag kan förstå atthan inte kommer att yrka bifall till sin reservation. Mot den här bakgrunden kan man inte få någonannan uppfattning än att motion och reservation inte ärnågonting annat än ett spel för galleriet. 122 (): I trafikutskottets betänkande nr 23 behandlasbl. a. transportstödet till . Detta stöd har utgått , sedanbeslut fattades av 1974. Fram till har detberäknats på det faktiska avståndet mellan och de trafikerade hamnarna.Men fattade ett beslut om attfraktberäkningsav-ståndet skulle vara , oavsett vilken hamn somtrafikerades. Detta var alltså ett avsteg från den ddigare gällande principenför taxesättning, vilken inneburit att transportföretagen vid godsbefordrankunnat tillämpa samma taxa för Gotlandstrafiken som för trafiken inom landet iövrigt och att persontaxan relaterats till priset för andra klass tågresa på enmotsvarande sträcka. hade föreslagit att en enhetstaxa skulleinföras och att avståndet skulle vara det normerande för de båda linjernamellan och fastlandet. På har vi naturligtvis all förståelse för attlandet måste spara pengar med hänsyn till det statsfinansiella läget, och vi ärberedda att ställa upp för det under förutsättning att det sker rättvist. Menvi menar att beslut innebar ett oacceptabelt avsteg frånde tidigare gällande taxeprinciperna, där man tagit hänsyn till attGotlandsfärjorna har varit och är gotlänningarnas landsväg och därtaxesättningen baserats på det fakfiska avståndet mellan hamnarna. Detta är 15mil mellan och , medan det mellan och är endast11,6 mil. Enligt uppgift har regeringen nu tillsatt en utredningsmanför att se över problemet med statens ansvar för Gotlandstrafiken. Det är ettvälkommet initiafiv, inte minst därför att både ochlänsstyrelsen kommer att delta i de överläggningar som skall ske, och det finnsett allmänt intresse av att hålla kostnadsökningarna på en rimlig nivå. I motionen har jag redogjort för statens pris- och kartellnämnds 10 protokoll 1981/82:114-117