prot · G509163 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:163 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice falmannen. 11 § Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m, m.(forts.) Fortsattes överläggningen om civilutskottets betänkande 1981/82:41. Anf.112 (): Jag tycker inte att jag fick något svar på min fråga till om ställningstagande angående undantag från majoritetsregeln.Vi folkparfister anser att det viktiga i propositionen är att förslagen syftarfill att underlätta för de boende atf bilda bostadsrätt, att slå vakt om denenskilde - inte aft underlätta för vissa organisationer. Det är klart att manskall ta fill vara erfarenheterna hos de rikskooperativa företagen, men det ärde boende själva som skall fa initiativet. Def blir faktiskt enmonopolställning för de två organisationer som namnges i betänkandet - och detfinns ju andra seriösa organisafioner. Särbehandlingen kan gå utöver de boende, och det är dem som vi skall slå vakt om. 113 (): Jag blev före middagspausen bemött av och hävdar att jag inte är konsekvent när jag säger att jag i vissastycken kan vara med på socialdemokraternas särskilda yttrande. emellertid observera aft jag sade att jag i vissa stycken kunde vara medpå detta, nämligen om det kläddes i en behagligare språkdräkt- och denreservationen är rätt vikfig. Vad som sägs i det särskilda yttrandet i detvikfigaste avsnittet är atf de allmännytfiga bostadsföretagen tjänarett viktigtbostadssocialt syfte, och det står för min del oemotsagt. Mitt omdöme om detsärskilda yttrandet är alltså att def skall ses som en helhet och borde ha enannan språkdräkt. säger att defär allvarligt atf alla allmännytfiga företag finns Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Jag frågar mig om def egenfiigen är så allvarligt - även om jaghar de utgångspunkter som har. Litar infe på denkommunala demokrafin och demokratin i de kommunala företagen? Det är de som tilsyvende og sidst avgör om def skall ske någon försäljning och därmed enövergång. Defta är naturligtvis meningar som kan göra sig gällande medskiftande styrka i olika kommuner, men det ligger väl i den kommunalademokratins idé. Vi öppnar alltså här en möjlighet atf förfara på detta sättmen absolut ingen skyldighet. Även Kersfin har bemött mig och vill ha en närmaremotivering fill att vi har bildat majoritet fillsammans med socialdemokraternai frågan om undantag för de rikskooperativa organisationerna. Motivet är heltenkelt aft de övergångar som har skett till övervägande del har varitsådana som initierats och administrerats av dessa organisationer, främst HSB.För att vi skall kunna få fill stånd övergångar i någon betydande omfattning ärdef viktigt atf vi tillgodogör oss den sakkunskap och den garanti som finnsinom dessa organisationer via deras målsättning, för att detta skall görasseriöst och man inte skall gå in i affärer som är äventyrliga ur ekonomisksynpunkt. Det borde vara en trygghet och en garanti för de hyresgäster som villövergå fill bostadsrätt. Det är kort sagt motivet för aft vi skall låta dessaorganisafioner fortsätta på hitfillsvarande villkor. Vi skall observera en sak, som har vållat en delmissförstånd: Detta innebär infe något intrång på de hyresgäster söm via enintresseanmälan vill förvärva en fastighet och bilda en egen privat förening.Där är dessa organisafioner utestängda. Defta gäller bara i fråga om frivilligaköp och när dessa organisafioner far initiativet. Det är i korthet motivet. 114OSKAR (): Det blev ett snabbt avbrott i debatten föremiddagsuppehållet, då det var tänkt att vi skulle avsluta den med någrarephker. Jag vill nu gärna säga något med anledning av anförande. har varit medlem ibosfadsräftskommittén. Denna bostadsrätfskommiffé har enhälligt föreslagit attförköpsräff beträffande bostadsrätt inte skall vara aktuellt när det gälleregendom ägd av en kommun. Sedan sitter i civilufskoffet,och där går han med på ett förslag om att kommunägd egendom skall blifillgänglig för förköpsräff och bostadsrätt. Sedan står han i talarstolen ochansluter sig fill det särskilda yttrande som socialdemokraterna har fogat tillcivilutskottets betänkande, och där vi uttalar oss mycket klart emot aft detkommunala beståndet skall upplåtas med bostadsrätt. Jag tycker inte aft det ärkonsekvent. Och därför var jag litet överraskad av att medsådan entusiasm kunde uttala sig om socialdemokraternas särskilda yttrande. Ett parsaker fill fror jag aft vi skall kunna klara ut mycket snabbt. Vi har föreslagit att den kommunala förköpsräffen skallutvidgas så atf kommunerna kan avgöra om ett bostadsbestånd skall upplåtas tillbostadsrätt eller inte. Vi tycker det är mycket konsekvent. Det verkade pånågot ställe i propositionen som omsjälvaste bostadsministern också ansåg att def kunde ligga någonting i attkommunerna fick vara med och bestämma vilka bostadsområden som kunde varalämpliga för bostadsräftsupplåfelse. Orsakenfill atf vi hävdar den kommunala förköpsräffen som en central lösning är atfdef går aft förena med ett bibehållande av en bostadssocial bedömningbeträffande kommunens bosfadsinnehav. Det tycker vi är mycket vikfigt. Ochdärför har vår reservafion fått den utformningen atf vi sagt atf den kommunalaförköpsräffen skall utvidgas till att gälla förköp även av fastigheter som äraktuella i det här avseendet. Sedanråkade säga någonting som jag uppfattade som aftsocialdemokraterna skulle vara traditionellt misstrogna mot de boende. Detfatfar jag ingenfing av. Vi är ju en folkrörelseorganisation på bred basis, medfacklig och polifisk anslutning. Jag kan inte förstå aft vi skulle hysa någotsådant misstroende. Ur vår arbetarrörelse har hela bostadskooperafionen växtfram och utvecklats - inte är def något misstroende mot några boende. Detkanske också ärpå fiden atf avfärda den skillnad som finns mellan denbostadsrätt som kan uppkomma enligt det förslag som föreligger från regeringenoch den bostadsrätt som hör hemma inom den reguljära bostadskooperafionen. Helaerfarenheten från visar ju atf en upplåtelse med bostadsrätt elleräganderätt eller någonting liknande - som vi har i - låserfastigheterna. De kommer utom räckhåll för fördelningen av lediga lägenheter.Def handlar om dyra, påkostade lägenheter, som kan köpas av dem som kan göra enskafteplanering för sina inkomster. för , där det finns ett referat från , därproblemen är precis likartade, eller lyssna fill vad borgmästaren i hälsa fill , när han hade en bostadsdelegafion påbesök. Gör inte om vårt misstag, sade han, atf upplåta lägenheterna iinnerstaden med privat bostadsrätt och äganderätt, för då kommer ni aldrig meråt dessa lägenheter, för de omvandlas automatiskt till investeringsobjekt. Denrisken finns, när man plockar ut fasfigheter ur bostadsbeståndet och säger: Härskall det vara bostadsrätt, här skall def bli någonfing annat, den härfastigheten skall inte längre finnas fillgänglig inom den socialabostadssektorn. Jaghävdar mycket bestämt att även i den lilla debatt som vi har haff nu finns defriksdagsledamöter som säger aft om HSB och skulle få vara undantagnär det gäller fvåfredjedelsregeln skulle verksamheten gå ut över de boende.Jag har aldrig hört talas om något enda exempel på atf man inom svenskbosfadskooperafion har tagit beslut som har gått emot de boende. Det är ett avde märkligaste inlägg som jag har hört på länge i den här kammaren, där vi ändåär rätt vana vid atf man uttalar sig med visst förakt om folkrörelserna, idetta fall de rikskooperafiva organisafionerna. Hela verksamheten, som ärmedlemsförankrad, går ju infe ut på någonfing annat än aft fa till vara deboendes intressen. då man inte kan klara den verksamheten harman ingen uppgift att fylla på svensk bostadsmarknad. Övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt m. m. Övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt m. m. Så enkelt är def för demsom har någon insyn i hur en folkrörelseorganisation fungerar i det svenskasamhället. Anf.115 (vpk): frågar: Litar inte på den kommunalademokratin? Jo, det gör jag, men jag litar inte på borgerliga majoriteter dådet gäller atf föra en bostadspolitik med en klart social inriktning och då detgäller att möta risken för en utförsäljning av allmännyttans lägenheter. Isjälva verket är det på det sättet aft endera vill man slå vakt om allmännyttanoch dess hyresgäster och på olika sätt söka medverka fill att man snabbt kanbygga ut boendeinflyfandet hos de allmännytfiga bostadsföretagen, eller ocksåmedverkar man fill att det blir en utförsäljning, en uttunning, enutarmning av de allmännyttiga bostadsföretagen genom utförsäljning och övergångfill bostadsrätter. Jagfror atf alla som har funderat litet grand på dessa problem mot bakgrund av denfakfiska situationen på bostadsmarknaden då def gäller priserna påbostadsräftslägenheter måste vara överens om att man inte kan fortsätta på deninslagna vägen, om man vill föra en bostadspolitik med en klart socialinriktning och ett socialt innehåll. Def går nämligen inte att å ena sidan låtade osunda spekulationerna i fråga om bostadsrätter fortsätta och å andra sidanstimulera en ökad övergång till bostadsrätter. För det kommer att ökasegregationen, det kommer att öka åtskillnaden i boendet, det kommer att ökaskillnaderna mellan fattiga och-rika. Människor med små inkomster, utslagnamänniskor, familjer med många barn - invandrare och andra - bor redan i sinabostadsområden och de bättre bemedlade i andra. Sfimulerar man en övergång tillägda lägenheter i ökad takt, då ökar också segregationen, då ökar svårigheternapå bostadsmarknaden för de människor som redan nu hgger dåligt till. Detär, , orsaken fill atf vpk infe ens vill medverkatill att öppna möjligheter för en utförsäljning av de allmännyttigabostadsföretagens lägenheter för aft göra om dem till bosfadsräftslägenheter. 116 (): sade att def infe var något intrång ihyresgästernas möjligheter, om de själva ville. Nej, tacka för det! Det voreväl otänkbart att vi skulle fatta ett sådant beslut. De övergångar som sketthar varit bra, men då fanns ju inte de möjligheter som kommer aft finnas i ochmed aft vi antar de förslag som ligger på bord. Def finns enbestämd linje i proposifionen, nämligen direkt inflytande för de boende. Dettycker jag att vi skall slå vakt om. Jaghar sagt att man skall ta till vara de erfarenheter som finns hosorganisationerna men atf det är de boende själva som skall bestämma sig ochvälja vilken organisafion de vill ha till stöd. När man använder sig av möjligheten atf bildabostadsrättsföreningar och sedan erbjuda dem till de boende är det faktiskt tjänstemännensom sitter på sina kontor och bildar bostadsrättsföreningarna och sedan går uttill de boende och erbjuder dem dessa bostadsrätter. Vad jag tycker är särskiltviktigt är aft det är de boende själva som kommer fram fill beslutet: villvi själva bilda bostadsrätt av vårt hus. Sedan söker man sig till enorganisation, om man behöver stöd - och det behöver man för det mesta. Defär faktiskt inte bara i den här kammaren som har kontakt medfolkrörelser. Det är många av oss som har det. Jag har det också, även om jaginte har kontakt med samma folkrörelser som har. Övergångfrån hyresrätt tih bostadsrätt m. m. 117 (): Jag undrar om inte slant litet - def är lätt gjort i ensådan här debatt. Han säger att han litar fullt ut på den kommunala demokratinoch ansluter sig till den i dessa frågor. Men sedan tillägger han atf han intelitar på den borgerliga majoritet som kan finnas. Detta är litet avslöjande.Här vill alltså - och hans parfivänner, förmodar jag - skaparegler som hindrar ett genomslag för en ur deras synpunkt misshaglig majoritet.Men vill man ansluta sig fill dem som hyllar den kommunala demokrafin, får manacceptera vilken majoritet det än blir, för den är ju ett utslag av folkviljan,som ytterst är den kommunala demokratins grund. KerstinEkman säger atf det fidigare har gått bra aft ombilda hyresrätts-lägenhetertill bostadsrätter med hjälp av de rikskooperativa organisafionerna. Så långtär vi överens. Men så fillägger hon atf nu får vi raka linjer, och då skalläven dessa organsiafioner följa de linjerna. Det är detta som har skapatproblem. Vi har gjort def lättare för dem som i privat regi vill bildabostadsrätt. Men har det uppstått ett hinder för de rikskooperafivaorganisationerna, som av tradifion har gjort på ett annat sätt. Beträffande derikskooperativa organisafionernas möjlighet atf tillvarata de boendes intressenoch beträffande demokratin inom organisafionerna finns det väl ingen anledningatt spilla fler argument. Jag tror aft vi är eniga på den punkten. OskarLindkvist återkommer fill mitt anförande, där jag berörde def särskildayttrandet, och menar aft jag har anslutit mig till yttrandet. Mitt ordval varemellertid inte sådant, att man kan dra den slutsatsen. Jag sade atf i detsärskilda yttrandet finns inslag som i en mindre polemisk språkdräkt inte bordemöta alltför skarpa invändningar. Jag tänker då närmast på betoningen av deallmännytfiga bostadsföretagens syften och värdet av deras utbud avhyresräftslägenheter. Det, , är infe detsamma som att anslutasig fill yttrandet som sådant. Sedansäger man att det i inånga fall skulle vara ett misstroende mot de boende, omman infe skulle tillåta de rikskooperativa organisafionerna atf göra undantagfrån majoritetsregeln. Jag vill hävda aft det finns ett annat misstroende motde boende i den socialdemokrafiska reservation som handlar om den kornmunalaförköpsrätten, ett misstroende som återkommer i en passus i det särskildayttrandet. Det är tydligen meningen enligt Övergång från hyresrätt tih bostadsrätt m. m. socialdemokraternasuppfattning aft man skall ta hänsyn till de boendes, hyresgästernas,önskningar, men via kommunen. Det är kommunen som skall avgöra när en fasfighetskall få köpas och ombildas till bostadsrätter, och då skall kommunen fa hänsyntill de boendes intressen. Varför är det nödvändigt aft hänsynen till de boendeskall tas via kommunen? Jag menar atf det måste bli en inskränkning, och därkan man väl fala om förmyndarmentalitet. Slutligen vänder sig mot vad han kallarskatteplanering -och det är naturligtvis någonting väldigt fult! Det är klartatf det finns avarter inom vad som kallas skatteplanering, men en normalskafteplanering är väl någonfing som vi människor har all anledning att sysslamed inom ramen för de lagar som vi stiftar här, och det fror jag förekommer imycket seriösa former. Så def är nog med begreppet skatteplanering som medbegreppet spekulafion: Man skall analysera dess innebörd innan man fälleromdömen om det. 118OSKAR (): säger aft def tillgår så aft entjänsteman bildar en bostadsrättsförening, och sedan går man ut fill de boendeoch talar om vilken upplåtelseform de skall ha. Var förekommer dettanågonstans? Vilken värld är det beskriver? Jag har ändå varit verksam inom konsumentkooperationen i25 år och följt verksamheten ganska väl inifrån. Jag tycker atf om man skallbeskriva en organisation och inte känner till den, skall man vara väldigtförsikfig med sitt ordval. Och för en gångs skull tycker jag aft har varit ovanligt vårdslös i sitt sätt att uttala sig när det gäller enav de mest demokratiska folkrörelseorganisationer som vi har i det svenskasamhället. Beträffande , så får han väl leva medmitt påstående att han har instämt i vårt särskilda yttrande. Det är sagt iSven första anförande, och jag håller mig fill det. Om sedan vill inta en annan ståndpunkt i förlängningsledet står defhonom fritt, men han kommer infe ifrån def yttrande han har fällt fidigare. Slutligen säger med en viss betoning,att det där med skatteplanering, det är fult det. Och han menar tvärtom aftskatteplanering borde nästan varje människa ägna sig åt. Jag tycker attskatteplanering i fasfigheter, enbart ägnad att tillförsäkra personen i frågaen förmögenhetsbildning, utan att ge någonfing åt dem som bor i fasfigheten,är spekulafion. Och jag är motståndare till spekulafion helt och fullt, till100 %. Def är denna form av skatteplanering som jag tycker atf viinfe har råd med i def svenska samhället. Denna möjlighet har funnits alltförlänge, och där har alla parfier sitt ansvar. måste vi se fill atf denspekulafionsmöjligheten försvinner. 119SVEN (): Jagskall infe bli långrandig när det gällerskatteplanering, för def är naturligtvis en sak som ligger litet vid sidan om.Men jag vill hävda att skatteplanering är någonting som varje människa normaltmåste ägna sig åt. Om detta har tagit de former som , öch sker i ett syfte att klart kringgå skattelagar och sådant, ärdet naturligtvis fult, som jag antydde tidigare. Men aft sätta denna stämpel påall skafteplanering tycker jag infe är rikfigt just, för det finns seriös sådanplanering, och man skall akta sig för aft göra svepande omdömen av def härslaget. Slutligen: När det gäller vad jag har sagt om detsärskilda yttrandet, och inte vad som skall stå för eftervärlden, vill jag barameddela att det jag anförde i mitt förra inlägg var étt rentcitat ur mitt skrivna första anförande. Det är helt otvetydigt - def går attläsa i protokollet. Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (inriktningen på upplåfelseformer) :Utskotfets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering bifölls med 155 röster mot 153 för bifall fill utskottets hemställanmed godkännande av den i reservation 1 av Per m. fl. Mom. 2 (en lagsfiftning för aft främja övergång frånhyresrätt fill bostadsrätt m. Utskottets hemsfällan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion 2507 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (vidgad förköpsräff) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 avPer m. fl. med 138 röster mot 16 för motion 2507 av m. fl.i motsvarande del. 154 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155röster mot 154 för reservafion 2 av Per m. fl. Mom. 4 (uppföljning av vissa ombildningar tillbostadsrätt) Utskottets hemsfällan bifölls med155 röster mot 154 för reservation 3 av Per m. fl. Mom. 5(undantag för vissa fastigheter) Hemställan I kontraproposifionsvoteringen biträddes hemsfällan ireservafion 4 av m. fl. med 75 röster mot 17 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till hemställan imotion 2507 av m. fl. i motsvarande del. 213 ledamöter avstod frånatt rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 243röster mot 66 för hemställan i reservation 4 av m. fl. 9 protokoll1981/82:162-163 Stödtih kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Utskottetsmotivering godkändes med 155 röster mot 154 för godkännande av utskotfefsmotivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 5 av Per Bergmanm.fl. Mom.6 (krav på kvalificerad majoritet) Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 95 för reservafion 6 av m.fl.. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom.7 (prisföreskriffer och hembudsklausuler m.m.) Ikontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 7 av Per m. fl. med138 röster mot 16 för utskottets hemsfällan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mofion 2507 av m.fl. i motsvarande del.155 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 154 förreservation 7 av Per m. fl. Mom.8 (ikraftträdande) Utskottetshemsfällan bifölls med.155 röster mot 154 för reservation 8 av Per m.fl. Mom. 9 och 10 Utskotfefs hemsfällan bifölls. 12§ Föredrogs Näringsutskoftets betänkande 1981/82:48 En nordisk experimentell telesafellif m. m. 1981/ 82:175) 1981/82:14Anslag på tilläggsbudget III (prop. 1981/82:125) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 13§ Stöd till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet betänkande 1981/82:24 om stöd tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet (prop. 1981/82:155). 120 (): Med hänsyn fill,kammarens pressade tidsplan skall jag fatta mig mycketkort. betänkande 24 fillstyrker arbetsmarknadsutskottetregeringens förslag om ett statsbidrag till kvinnoorganisationernas centralaverksamhet på 2 milj. kr. Bidraget skall utgå till kvinnoorganisa- tioner som i första handarbetar för att förbättra kvinnans ställning i samhället och aktivt arbetar förjämställdhet mellan kvinnor och män. Bidragetär så konstruerat att merparten av def, , kommer att gå till depolitiska kvinnoorganisationerna. Härigenom är stödet i realiteten atf betraktasom ett nytt partistöd. Förbara sedan beslutade majoritet att retroaktivt förinnevarande budgetår höja parfisfödet med närmare 10,5 milj. kr. Vi moderaterreserverade oss mot det beslutet med hänvisning till def statsfinansiellaläget. I den kärva ekonomiska situafion som landet befinner sig i är defnödvändigt att alla medverkar fill aft hålla kostnaderna under kontroll. Att depolifiska partierna på defta sätt beviljar sig förmåner innebär ett missbruk avskattebetalarnas förtroende. Detta är ett av skälen till atf vi reserverar ossockså mot införandet av det nu föreslagna stödet. Mendet finns också andra skäl. Avsikten med stödet är aft främjajämställdhefsarbetet. Genom att man inför ett särskilt bidrag, som huvudsakligende politiska kvinnoorganisationerna kan tillgodogöra sig, anser vi aftjämställdhetsarbetet i parfierna riskerar att komma i ett sämre läge än vad somnu är fallet. Man kan också ifrågasätta om jämsfälldhetsarbetef ärkvinnoförbundens främsta uppgift. Kvinnoförbunden arbetar över hela detpolitiska fältet, och gränsen mellan vad som kan betecknas som jämställdhetsarbeteoch allmänt politiskt arbete är i praktiken mycket svår att dra. Def måste varade politiska moderpartiernas uppgift att arbeta för jämställdhet sida vid sidamed de politiska kvinnoförbunden. Genom att man kopplar bidraget förjämställdhetsarbete till kvinnoförbunden finns det en uppenbar risk för aftmoderpartierna inte längre känner samma ekonomiska ansvar. Det finns också enrisk för att kvinnoförbunden i sin nuvarande form permanentas av den endaanledningen att de erhåller statliga bidrag. Genom att bevilja det föreslagnastatsbidraget gör regering och riksdag jämställdhetsarbetet och de politiskakvinnoorganisationerna en björntjänst. Jämställdhetenfår inte vara en fråga enbart för kvinnor. Jämställdhetsar-befef måste bedrivaspå bred bas och på alla nivåer inom de politiska partierna. Kvinnoförbunden harutan tvivel varit pådrivande i def arbetet, och det har börjat bära frukt.Jämställdhetsaspekterna uppmärksammas nu i alla sammanhang och drivs aktivtinte bara av kvinnorna utan också i ökande utsträckning av männen. Det ärmoderpartiernas ansvar att bevilja kvinnoorganisationer inom resp. parti deekonomiska bidrag de behöver för sin verksamhet. Det reguljära partistödet pånärmare 80 milj. kr. ger utrymme för ett tillräckligt ekonomiskt stöd tillkvinnoförbunden. Denutredning som ligger till grund för regeringens proposition föreslår aft deprojektbidrag som utgår till kvinnoorganisationer skall tas bort till förmånför ett kontinuerligt stöd. Propositionen har dock inte tagit fasta på dettaförslag. Från moderat håll vill vi fillstyrka utredningens förslag.Projektstöden riskerar aft styra kvinnoorganisationernas verksamhet. Derasverksamhet blir också ryckig och svårplanerad, eftersom projektbidragen mångagånger är tillfälliga och svåra atf förutse. Genom att omvandlamerparten av projektbidragen till reguljära stöd till StödtiU kvinnoorganisationernas centrala verksamhet Stödtih kvinnoorganisationernas centrala verksamhet deicke-politiska kvinnoorganisationerna uppnår man syftet atf inom ramen föroförändrade kostnader ge dessa möjligheter fill en fastare organisafion och enfast ekonomi. Regeringen bör därför återkomma med förslag till hurprojektbidragen skall kunna omvandlas till reguljära stöd fill de ickepolitiskakvinnoorganisationerna. Enannan fråga som fogs upp i utredningen och som vi nämner i vår mofion anser viockså värd ett närmare studium, nämligen hur bidragsgivningen skall kunnaavbyråkrafiseras. Vi har en stor mängd bidrag som utgår fill olikaorganisationer. Ansöknings- och kontrollförfarandef varierar från fall tillfall, och för den enskilda organisationen kan def vara i detnärmaste omöjligt att hitta rätt i bidragsfloran. Här behövs en översyn.