prot · G509132 · 1981-12-31 00:00:00 — Utöver syftet attunderlätta de anställdas förvärv av aktier i det egna bolaget undviks genomregeringens förslag det nuvarande dispensförfarandet, som ofta innebär enonödig administrafiv omgång för berörda myndigheter och enskilda. Det andra förslaget i proposifionen är att innehav ellerförvärv av andel i en akfiefond eller i en icke företagsanknuten aktiesparfondinte skall omfattas av låneförbudsreglerna. Enligt majoriteten i lagutskottet ochinajoriteten i finansutskottet, som har yttrat sig över förslagen, skiljer siginnehav av andel i aktiefond och aktiesparfond i många avseenden från direktägande av aktier. Jag vill bl. a. nämna att fonderna är underkastade strängakrav på ett väl fördelat innehav av aktier och andra värdepapper. Högst aven fonds värde får utgöras av aktier i ett och samma bolag. Vidare gäller attinnehavet av akfier i ett bolag får representera högst av röstvärdet församtliga aktier i det bolaget. Med hänsyn fill de krav som ställs på dessafonder saknas enligt vår mening anledning att jämställa andelar i dessa fondermed akfier. Företagsanknutna aktiesparfonder bör däremot enligt våruppfattning jämställas med aktier, eftersom dessa fonder äger aktier endast idet egna bolaget. Vi avvisar därmed den moderata mofionen om att dessa fonderskall behandlas på samma sätt som icke företagsanknutna aktiesparfonder. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag konstatera attde av regeringen framlagda förslagen, som tillstyrks av majoriteten i såvällagutskottet som finansutskottet, är avsedda att underlätta och stimulera detenskilda sparandet och det enskilda och spridda ägandet. Låneförbudet bliralltjämt huvudregel i aktiebolagslagen, men undantag görs med de klara begränsningarsom jag har angivit. Att såsom socialdemokraterna och vpk motsätta sig dessaändringar av regler, som det i stor utsträckning har varit möjligt att fådispens från, vittnar tyvärr om att dessa båda partier mer vill underlättakollektivt sparande och ägande i stället för enskilt sådant. Med detta yrkar jag bifall fill utskottetshemställan i samtliga moment. 68TOMMY (vpk): Det behöver kanske inte ordas så mycket omMartin försvarstal för det här förslaget, som innebär att lönarbetarnaskall satsa pengar för att stödja storkapitalisterna. Jag noterar bara attMartin talade om att han vill sprida maktkoncentrationen i det härlandet. Jag vill då upplysa om att som och hansborgerliga partivänner haft majoriteten i och därigenom ocksåregeringsmakten har, vare sig vill tillstå det eller inte, hansideologiska fränder, dvs. de stora, privata kapitalägarna, ökatmaktkoncentrationen i . Jag kan nämna exemplet , men detfinns många fler. När talar om att vilja sprida maktkoncentrationen,talar han med två tungor, för inte har eller hanspartiledare gjort något för att förhindra den maktkoncentration som äger rum iden svenska storfinansen. 69 (): Jag noterar att förbigår denfråga som jag ställde till honom. Jag bad honom att kommentera detförhållandet, att det har antytts från budget- och ekonomidepartementet att mandär har kommit till insikt om det samhällsekonomiskt omöjliga att i längdenupprätthålla den här sparformen. Det vore värdefullt att få detta bekräftat,för det har tid efter annan framskymtat att det råder olika uppfattningar i denhär frågan mellan mittenpartierna å ena sidan och å den andra. Det skall inte lyckas att med termer somicke-socialistiska partier och liknande ställa gemensamt sparande imotsatsförhållande till ett hushållssparande. Jag har fullkomligt klart talatom var socialdemokraterna står i den frågan. Vi vill stimulera såväl detgemensamma som det enskilda sparandet. Vi konstaterar att såväl det gemensammasparandet, exempelvis i AP-fonden, som det enskilda sparandet minskat under deborgerliga regeringsåren. Hushållens sparkvot minskar, som skatte-och skattefondssparandet ökar kraftigt. Det vore mycket värdefullt att få vetahur motiverar det här förslaget - några motiveringar finns nämligeninte heller i propositionen. Tala om vilka samhällsekonomiska vinster vi kangöra och hur vi skapar rättvisa i sparandet genom förslaget! På vilket sättutjämnar förslaget förmögenhetsskillnaderna i det svenska samhället? På vilketsätt får de anställda i LM, och , där aktiernas värde ärnere i vad som motsvaras även tusendels röst, mer att säga till om i sinaföretag? Jag tycker vi skall föra den sakdiskussionen , och icke försökaställa gemensamt sparande i motsatsförhållande till enskilt sparande. 70MARTIN (): Jag vill betona att det ärende vi behandlargäller ändringar i aktiebolagslagen vad det gäller låneförbudet. Jag vet inteom det är lämpligt att låta debatten svälla ut fill en debatt om makten iföretagen, om sparandet i samhället osv. Jag hoppas att förlåter mig för attjag under de som stod till mitt förfogande inte så mycket kommenteradehans många frågor och de angrepp som han riktade mot mig i sitt förstaanförande. Jag tror att det behövs en saklig redovisning av det här ärendet,och jag försökte i mitt inlägg att redovisa de sakförhållanden som gäller ochde ändringar i lagstiftningen som föreslås och de begränsningar som därvidlagföreslås för att man skall undvika varje form av missbruk. Sedan har det framskymtat att det skulle vara negativt attdet är en skrivelse från som ligger till grund förpropositionen. Varje organisafion i vårt samhälle har väl rätt att göraframställningar fill regeringen när man i sin verksamhet finner att det behövsen större eller Jag tycker att vi skall vara glada för att det är så i vårtsamhälle. Den framställning som kom från har på sedvanligtsätt remissbehandlats. Remissutfallet är väl något blandat, men det är ganskapositivt. Regeringen föreslår en rad begränsningar, som intetänkt på, och därför kan man säga att det finns ett rätt brett stöd för dettaförslag. När det gäller frågan om aktiesparandet har både TommyFranzén och mera inriktat sig rent allmänt på om vi skallha ett skattesparande och skattefondsparande på det sätt som gäller. Manhänvisar till att någon skulle ha sagt att det kanske bör övervägas. Det är välså att vi åtminstone på det ekonomiska området inte fattar några beslut sominte förr eller senare får lov att omprövas med hänsyn till utvecklingen ochmed hänsyn till ändrade förhållanden, osv. Så har det varit, och så utgår jagfrån att det kommer att bli. Viktigt sett ur regeringspartiernas synpunkt är att finnaolika former för att stimulera det enskilda sparandet. Eftersom det enskildasparandet bl. a. på grund av inflafionen har upplevts som mindre attraktivt harolika sparstimu-lanser varit särskilt mofiverade. Jag vill betona attsparstimulansen i skattesparandet och skattefondssparandet är lika storoberoende av om man har stor inkomst eller liten inkomst. Den står alltså intei proportion till den progressivitet vi har i beskattningen, eftersom det ärett direkt avdrag på skatten. Vi har här en skillnad från annan sfimulans tillsparande, t. ex. då det gäller statens sparobligationer, som ju infördes redanpå socialdemokratisk tid och där den skattefria bonusen otvivelaktigt fårstörre värde om jag har en större inkomst än om jag har en lägre inkomst. Sägdärför inte att skattesparandet och skattefondssparandet skulle vara negativtur fördelningspolitisk synpunkt. Det förvånar att socialdemokraterna när de talar i dennafråga börjar övergå till en vokabulär som tidigare endast använts avvänsterpartiet kommunisterna. Man kan läsa i den motion som utskottetssocialdemokrater väckte med anledning av propositionen, att Industriförbundetsbegäran ingår som ett led i en målmedveten strävan att med alla tillgängligamedel, även tvivelaktiga, öka människors intresse för akfieköp. Jag tycker borde avstå från sådana överord liksom från de olika typer av överdriftersom framförts i denna debatt. Jag tror att det var som sade att jagvar utsedd av att företräda utskottet i denna fråga. I utskottethade vi i anledning av propositionen motioner från , frånsocialdemokraterna och kommunisterna att behandla. De endasom inte motionerade och som alltså före utskottsbehandlingen ställde upp förregeringsförslaget var de båda regeringspartierna, och folkpartiet.Därför utgår jag från att alla, utom möjligen , ser det somnaturligt att någon från regeringspartierna företräder utskottsmajoriteten idenna fråga. Sedan hoppas jag att den här överläggningen ändå harredovisat att de lagändringar som vi nu har att ta ställning till ärkringgärdade med många Jag räknade hastigt upp dem i mittanförande. Jag hoppas att det har noterats att vi inte så att säga öppnar allafördämningar här - det låter ungefär så när man hör kritikerna. Läs igenom denoggranna begränsningar som finns i lagförslaget och som är avsedda att se tillatt möjligheten utnyttjas på ett rättvist sätt och är öppen för alla anställda- minst hälften av de anställda skall få erbjudande, och samfidigt gällerbegränsningen till två basbelopp. Jag vill också betona att det här innebär en form avsparande. Om jag som anställd får låna . att amorteras på fem årinnebär det att jag får lov att amortera, alltså spara, . Detär alltså ett fakfiskt sparande. 71 (vpk): Med anledning av senasteinlägg vill jag säga att det vore bra om han bestämde sig för vilket plandebatten skall föras på. Anfingen får den begränsas - som han själv var inne på- fill den ändring i aktiebolagslagen som det gäller rent konkret, eller ocksåfår den även inrymma maktfrågorna. Och det var faktiskt inte bara jag och BengtSilfverstrand utan i allra högsta grad som knöt an fill frågan ommaktkoncentration i den här debatten och tog upp frågan om spridning av makten. ville få oss att tro att han var företrädareför ett spridande av maktkoncentrationen, men jag skulle i anslutning till vadjag sade i mitt tidigare inlägg vilja påstå att han och regeringen tvärtemotgår storfinansens ärenden, i det här fallet industriförbunds ärendennär det gäller att tillmötesgå kravet på undantag i låneförbudet iaktiebolagslagen. Det är inte att ta till överord eller att använda enhäftig - eller vad sade - vokabulär, när man påstår att ettspridande av aktier på det sätt som , regeringen ochMartin förespråkar inte är någonting annat än att man vill fjättralönarbetarna vid företaget, klavbinda dem och dra ut ytterligare profit ur dem- inte nog med det mervärde som man suger ifrån dem, utan man skall också tahand om en del av deras sparade kapital. Nej, Marfin , den ideologiska debatten får vi kanskeanledning att föra i annat sammanhang, men jag tycker att det finns skäl attpåvisa de skillnader som i verkligheten finns mellan , MartinOlssons och regeringens syn på maktkoncentrafion å ena sidan och vpk:s ochtydligen också och socialdemokraternas å andra sidan. Det är heller ingen tillfällighetatt det har införts ett låneförbud i aktiebolagslagen, och det är inteheller någon tillfällighet att den borgerliga regeringen vill ta bort vissadelar av den. 72BENGT SILFVERSTRAND (s): talade om ett brett stöd förregeringsförslaget. Men är det verkUgen, , ett brett stöd för ettförslag när de två stora löntagarorganisationerna, LO och TCO, avstyrker det?Är det verkligen ett brett stöd för ett förslag när Svenska sparbanksföreningenanför mycket kritiska synpunkter mot detsamma? Föreningen konstaterar att detär ett provisorium och att det inte är rimligt att behandla banksparande ochakfiesparande på olika sätt. Man brukar ibland - har också försökt sig pådet konststycket - omhulda de fria marknadskrafterna. Men just på den punktenframgår ihåligheten i och konsekvensen av det här förslaget. Jag vill i detavseendet gärna återge vad LO har sagt om förslaget. Själva tanken med aktiemarknaden är att det riskvilligakapitalet där skall prövas och slussas till det företag som av externa bedömareanses ha de ekonomiskt bästa framtidsutsikterna. I det företagsanknutnasystemet har hela denna marknadsfunktion satts ur spel, genom att kapitaletslussas till aktier i ett på förhand givet företag. är det på fiden att man bestämmer sig. Vilka syften harman egenfiigen med förslaget? Man har inte uppnått något nysparande att tala ommed förslaget, man har inte uppnått någon utjämning av förmögenhetsskillnadernaoch man har icke lyckats bryta maktkoncentrafionen. Vad är det egentligen somhar föranlett den borgerliga regeringen att lägga fram det här förslaget? säger att förslaget skall omprövas medhänsyn till utvecklingen. Då är det mycket viktigt att han preciserar sig. Hurhar utvecklingen varit? Har systemet uppfyllt de krav och målsättningar som deborgerliga partierna ställt upp? Jag ställer än en gång frågorna: Är MartinOlsson nöjd med systemet? Utjämnar det förmögenhetsskillnaderna, urholkar detmaktkoncentrationen, är det bra för samhällsekonomin, är det rimligt att varjesparad hundralapp kostar samhället och skattebetalarna . vill jag rätta fill en felakfighet i MartinOlssons plädering. Han sade att systemet var rättvist - oavsett inkomst -eftersom själva avdraget var en s. k. sparskattereduktion, dvs. det drogs frånslutskatten. Det finns en annan subvenfion i det här systemet, nämligenavkastningen på de pengar som sätts in i skattefondsparandet. Den avkastningenär, , skattefri. Det innebär störst förmån för dem som har högmarginalskatt och för dem som redan utnyttjar sparavdraget eller hartillräckligt stort underskott i förvärvskällan kapital. Inte ens på denpunkten lyckades han alltså uppbringa några hållfasta motiv för lånekarusellen. 73MARTIN (): Kom ihåg att det lagförslag som vi nudiskuterar öppnar möjligheter till att ge lån fill förvärv av aktier i det egnaföretaget. Det är helt frivilligt om företaget vill göra erbjudandet, och detär helt frivilligt för de anställda att utnyttja erbjudandet. När man hörkritikerna låter det nästan som om det vore någonting som de anställda skulletvingas in i. De båda opponenterna håller sig mest vid det som kanske ärperifert i själva lagförslaget. Låt mig tillgodose genom att säganågra Jag utgår från att är väl medveten om attcenterns grundläggande inställning är att vi skall undvika maktkoncentration ivårt samhälle. Vi skall ha ett spritt ägande. Vi skall ha företag med olikaägandeformer-privata, samhälleliga och kooperativa-, vi vill skapa bättreförutsättningar för arbetarkooperafiva företag osv. Den här frågan är ett led i att stimulera till ett bredareaktieägande. Ett aktieägande som successivt blir allt bredare måste utan tvivelvara till fördel för strävandena att minska maktkoncentrationen i vårtsamhälle. Det är alltså en av anledningarna till lagförslaget. är det en anledning att sfimulera till sparande.Å ena sidan talas det om - jag kommer inte ihåg vem av er som sade det - attförslaget inte ger något sparande. Det var förmodligen . säger något om att företaget vill ta hand om deanställdas kapital. Antingen blir det ett sparande eller också blir det intenågot sådant. Jag har klart sagt att utnyttjande av lånemöjligheterna föraktieförvärv innebär ett sparande. Även om man till en början lånar för attfinansiera akfieköpet, är det ett sparande i och med att man måsteamortera lånet. Här är det inte, som har påståtts, fråga om att gåstorfinansens ärenden utan om att sträva efter att åstadkomma ett bredareaktieägande och därmed också gynna sparandet, förbättra möjligheterna att få riskvilligtkapital till företagen, gynna företagens utveckling osv. Remissyttrandena varierar, och jag vill minnas att jagsade att det finns ett ganska brett stöd för förslaget. Självfallet skär detsig när det gäller de politiska ställningstagandena. Framför allt är det välinom organ där socialdemokrater har kunnat bestämma remissyttrandets utformningsom man har gått emot förslaget. Det råder inget tvivel om att på skattesparandet och30 % på skattefondssparandet innebär ett skatteavdrag som är värt lika mycketoberoende av om vederbörande har hög eller låg inkomst. Sparandet påverkasalltså inte av progressiviteten i beskattningen, till skillnad från, som jagnämnde, vad fallet är vid de sparobligationer som ges ut för att täcka statensupplåning. Dessa sparobligationer har getts ut synnerligen länge - de infördesju . Jag har inte kritiserat denna form avsparande men har gjort jämförelser, eftersom den nu aktuella sparformenkrifiserats så hårt. Jag skall inte förlänga debatten ytterligare.Förslaget innebär en mindre begränsning av det låneförbud som finns iakfiebolagslagen och som skall finnas även i fortsättningen. Jag vill betonaatt det hitfills har funnits dispensmöjligheter, och, såvitt jag vet, har ingenkritiserat dessa. Enligt uppgift har dispenser regelmässigt getts, när dispenssökts på ungefär de grunder som det är fråga om i det här lagförslaget. 74BENGT SILFVERSTRAND (s): Låt mig bara konstatera att på någon punkt har kunnat ge en hållbar motivering för fördelarna i dethär systemet för den enskilde som går in i del och tar oerhört stora risker,eftersom subventionerna är av den omfattningen att de i längdenicke kan upprätthållas. I rättvisans namn bör man tala om detta förmänniskorna och inte, med det här förslaget, gå ytterligare ett steg mot enutvidgning av systemet. Ju mer man utvidgar det, desto större blir fallet, närvederbörande - oavsett vilken regering vi har - efter valet tvingas tillomprövning på den här punkten. Sedan skall vi slå fast någonfing fullkomligt klart.Martin talar bara om avdraget som sådant. Det är korrekt att det ärnågorlunda rättvist utformat. Det har samma utformning som det sparskatteavdragsom socialdemokraterna vill förbättra, vilket med tanke på den skrala samhällsekonomininte innebär att subvention är motiverad. Lika klart är att avkastningenär skattefri, och det gynnar personer med högre inkomster. Til syvende og sidstblir det också en förmögenhetsfillväxt, åtminstone när det gäller en del av dehär aktierna. Den är också skattefri. Detta kan inte sägas vara ett system somär neutralt, rättvist och solidariskt utformat. 75 (vpk): Låt mig barakonstatera att gjorde klokt i att hoppa över frågan ommaktkoncentrationen - jag tror att det var lugnast för att göradetta. 76MARTIN (): Jag hoppade inte över frågan helt utan taladenågot om vår grundläggande inställning då det gäller att minskamaktkoncentrationen och sprida ägandet. Låt mig till säga: Å ena sidan uppgesdet.vara fördelaktigt att det finns ett skattefondssparande, eftersom detgynnar vissa. Å andra sidan vänder sig mot ett lagförslag,som skulle öppna vägarna för flera att delta i något som är fördelaktigt för den enskilde. Och är det fördelakfigt för denenskilde med ett sparande, är det även fördelaktigt för samhället. Vi vet att ett sparande behövs - vi kan diskutera undervilka former det skall ske. Från vårt håll har vi den principiellainställningen att det är värdefullt att den enskilde disponerar sitt sparandeoch kan besluta om det. Jag vet att bakom den negativa inställningen fill detförslag som föreligger liksom när det gäller förslag till andrasparstimulerande åtgärder som de icke-socialistiska regeringarna framlagtligger farhågor från socialdemokratiskt håll för att människors tilltro tillkollekfivt sparande i form av löntagarfonder inte skall bli tillräckligt stor.Jag tycker inte att och hans partivänner borde vara såängsliga för att människor får en valfrihet när det gäller att spara och även sfimulerar sparande. Jag hoppas, herr talman, att vi snart kan avsluta dennadebatt. Jag tycker att vi på ett rätt tydligt sätt har visat hur olikautgångspunkter vi har när det gäller sparandet, kapitalbildningen ochinflytandet i samhället. Vi som står bakom det förslag som regeringen har lagtfram och som lagutskottet har Anslag m. m. till ställt uppför vill fortsätta att på olika sätt sfimulera och underlätta det enskildasparandet. 77 (): Jag skall fatta mig mycket kort. Jagkonstaterar att , och borgerlighetens omsorg omdet enskilda sparandet icke omfattar det vanliga banksparandet, somsocialdemokraterna vid flera fillfällen velat reformera och få bättre. 78 (): Vi skall inte sätta upp ettmotsatsförhållande mellan banksparandet och sparandet i aktier. Vi skall kommaihåg att vi har både skattesparandet, som är banksparande, ochskattefondssparandet, som är sparande i akfier. Vi stimulerar alltså båda dessasparformer eftersom de är vikfiga. Det är väsentligt att människorna harvalfrihet, att de som vill spara i bank stimuleras till detta, att de som villspara i aktiefonder stimuleras och att även de som vill spara i aktier i detföretag de är anställda i uppmuntras. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (undantag från låneförbudet för andelar iakfiefonder m. Utskottets hemställen bifölls med 147 röster mot 145 förreservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (undantag från låneförbudet för anställdasaktieförvärv) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 145 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Föredrogs betänkande 1981/82:36 Ändring i lagen(1975:1083) om uppgiftsskyldighet rörande mottagande av olja (prop.1981/82:119) Utskottets hemställan bifölls. 10 §Anslag m.m. till Föredrogs socialutskottetsbetänkande /82:39 om anslag m.m. till Arbetarskyddsstyrelsen och Yrkesinspekfionen(prop. 1981/82:100). 79TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samthga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samthga punkter i betänkandet. 80 (): Som framhållits i motion 1981/82:1589 innebärårets budgetproposfion direkta nedskärningar för såväl arbetarskyddsstyrelsenssom yrkesinspektionens verksamhet. Detta sker utan att något förslag redovisastill effektivisering av verksamheten. Som framhållits i motionen bör anvisa de medelsom behövs för att förhindra en nedskärning av nuvarande personalstyrka ochverksamhet. Det får inte vara på det sättet att nitet att spara går ut öververksamhet som är så vikfig för den enskilda arbetstagaren ute i vårt land. För att fullfölja arbetsmiljöförbättringarna och deintenfioner som finns i mofionen fordras ytterligare satsningar på tvåprioriterade områden. Det ena är inspekfionen på de mindre arbetsställena. Detbehövs 35 nya inspekfions-tjänster för att klara detta. Deras huvudsakligasyfte är att förbättra fillsyneh av de mindre arbetsställena. Det andra området är utarbetandet av föreskrifter förarbetsmiljön. Detta tar alltför lång fid och eftersläpningen är för stor inomdet här området. En effektivisering och förbättring är nödvändig. Som viser det måste en personalförstärkning till för att klara av detföreskriftsarbete som oundgängligen måste fram. Och för det ändamålet bör detanvisas ytterligare medel. Vi anser att man här borde inrätta tio nya tjänster. I budgetpropositionen framhålls behovet av besparingar ochompriorite-ringar. Det framhålls också att det inte innebär en sänkning avregeringens ambitioner beträffande arbetsmiljöverksamheten. Utskottsmajoritetenansluter sig till detta uttalande utan att vare sig utskottsmajoriteten ellerföredragande statsråd har pekat på hur man inom de ramar som har föreslagitsskall kunna klara verksamheten inom de här berörda områdena. Till socialutskottets betänkande har fogats tvåsocialdemokratiska reservationer. Enligt reservanternas mening får man intedriva sparsamheten så långt att ambitionerna beträffandearbetsmiljöverksamheten sänks. Utskottsmajoriteten är tydligen av den åsiktenatt inan kan göra detta. Reservanterna accepterar inte det utan föreslår ireservafion 1 att ytterligare 4 milj. kr. I reservation 2 krävs att ytterligare 6 milj. kr. anvisasför att förstärka yrkesinspektipnen. Reservanterna vill inte acceptera att manskär ner den nuvarande personalstyrkan och verksamhetsnivån. Enligt reservanternas mening kommer man, ombudgetpropositionens och utskottsmajoritetens förslag fullföljs, att drabbas avnedskärningar på ett verksamhetsområde som är oerhört viktigt. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationerna. Anslag m. m. till Anslag m. m. till 81LARS-OVE (vpk): I motion 1115 har vi lagt fram 15 förslag avgrundläggande betydelse för arbetsmiljön. Ett av dem, nr 8, behandlas i dettabetänkande.