prot · G5099 · 1981-12-31 00:00:00 — Därutöver kommer åtgärder förhandikappade och svårplacerade - i storleksordningen 55 000-60 000 personer.Tillskotten i form av arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten, byggen,frisläpp av investeringsfonder, rekryteringsstöd och bidrag förlångtidsarbetslösa beräknas sänka arbetslösheten med mellan 30 000 och 40 000jämfört med vad som annars hade blivit fallet. Läget förungdomarna är självfallet ytterligt oroande. vi haft så stora ungdomskullar. har vi lägreefterfrågan på arbetskraft än pä . Risken är uppenbar att många ungamiinniskor i ett sådant läge inte känner sig välkomna ut på arbetsmarknaden ochut i vuxenlivet. För att hjälpa ungdomarna har vi därför successivt satt inallt större resurser. Gymnasieskolan är dimensionerad för av varje kull16-åringar. Vi öppnar nya möjligheter för 16-17-åringar att faföretagsförtagd utbildning, dels med tanke på dem som är skoltrötta. dels föratt vi vet att ett effektivt sätt att förmedla yrkeskunskaper är att göra detute på arbetsplatserna. Vi försöker därför också väcka nytt liv ilärlingsutbildningen. Och det finns fortfarande möjligheter att fåberedskapsarbeten, också för 16-17-åringar. För ungdomar har vi öppnatarbetsmarknadsutbildningen. Den står nu öppen för ungdomar från 18 ar och uppåtmot att tidigare ha gällt ungdomar . Vi har vidgat beredskapsarbetena till att gälla också denenskilda sektorn. Det är någonting som många arbetsförmedlare har bett om. Ochvi vet att många ungdomar som har haft beredskapsarbete i densektorn har beretts varaktig sysselsättning. Men viktigast är att man efterfrågar fler ungdomar ute påden reguljära arbetsmarknaden. Utbildning räcker inte. om det inte finns någonefterfrågan på deras utbildning och tjänster. För att hjälpa fram denexpansionskraft som ändå finns i näringslivet har vi därför infört ett särskiltrekryteringsstöd. Vi har gjort det därför att vi hoppas att företagen resonerarlogiskt och bedriver en förutseende personalpolitik. Om företagen vet med sigatt de behöver ny personal under loppet av 1982, bör de anställa dennaarbetskraft . fram till får de dåkompensation för samtliga arbetsgivaravgifter för nettoökningen. Vi har också infört ett särskilt bidrag förlångtidsarbetslösa. Det är när man går arbetslös som desociala konsekvenserna och riskerna blir akuta. Vi kommer också att införa enrätt för alla arbetsgivare att provanställa, för att därmed öka möjligheterna förmänniskor, inte minst för ungdomar, att få visa vad de går för. Men viktigast av allt är att devalveringen,räntesänkningen och den förhoppningsvis kommande momssänkningen ger företagenanledning att se översina strategier och sin rekrytering. har nämligennäringslivet fått den chans det bett om och förtjänat. förväntar jag mig attnäringslivet reagerar på dessa nya möjligheter, att företagen plockar fram sinainvesteringskalkyler och räknar om dem utifrån nya förutsättningar, att de drari gång en expansion som inte har varit motiverad. Jag förväntar migvidare att-företagen ser över bemanningsplaner och försöker tidigarelägga denrekrytering som är möjlig, att de ställer upp med praktik-, lärlings-ochberedskapsarbetsplatser- att de, kort sagt, gör sitt biista för att visa attnäringslivet och inte minst industrin kan bjuda bra arbetsplatser och för attge ungdomarna den chans dessa förtjänar. Till följd av alla dessa åtgärder har konjunkturinstitutetkommit med en Nr 9 preliminär bedömning av de ekonomiska utsikterna för1982, Arbetslösheten den kommer, säger ,att bli mellan 2,5 och ,eller ungefär som genomsnittet , Detta skall jämföras med attkonjunkturinstitutet i varas gjorde bedömningen att antalet arbetslösa i Allmännolitisk vinterskulle komma att uppgå till 180 000-200 000, dvs. en arbetslöshet på debatt Det var med anledning av denna typ av förutsägelser som regeringenökade på de arbetsmarknadspolitiska resurserna och radikalt har ändratförutsättningarna för näringslivets konkurrenskraft och därmed arbetskraftsefterfrågan.Nu börjar hoppets stjärna blinka igen. både fördem som har arbete men löpte risken att förlora det och för alla dem Ansvaret faller tungt på dem som genom motstånd mot den föreslagna ekonomiska politiken medverkar till att släcka dessa 32ANNA-GRETA () replik: ägnade en del av sin tid åtatt tala om arbetsmarknadsläget och arbetslösheten i andra länder. Han gjordedet, om jag förstod honom rätt, för att få fram att är ett litet land.som inte kan föra sin politik helt oberoende av vad som händer i andra länder.Vi måste lära, vi måste ha insikt om arbetslöshetsläget på andra håll, sadeIngemar . Men det som är anledningen till att vi socialdemokraterofta tar upp och beskriver situationen i men också på andra ställen därdet även förs socialdemokratisk politik, t. ex, i , och varnar för den,det är ju att det är viktigt att vi i ser vart vissa politiska åtgärderkan leda. Det var ju inte så länge sedan som man i de här länderna hade enarbetslöshetsnivå som var likadan som den vi har här. Jag tror precis somIngemar att det inte är fråga om ond vilja. Men jag tycker mig ha möttväldigt mycket likgiltighet inför arbetslöshetsproblemen när jag har varit uteoch rest i . Och den likgiltigheten får vi inte hamna i här. Vi får intebörja tolerera en ökning av arbetslösheten. Vi menar från socialdemokratiskthåll att det är precis det som den borgerliga regeringen nu gör, trots alla defina ord man använder sig av i talarstolarna, sade alldeles att det inte får varanågon prutmån på ambitionerna när det gäller att ge de 127 000 arbetslösa jobb.Det kan han säga i talarstolen, men hanspraktiskt-politiska åtgärder visar juatt han själv har en väldigt stor prutmån. När det gäller dessa ungdomarredovisade jag att prutmånen nu är 15 000 fler arbetslösa ungdomar änden var i den borgerliga regeringens politik , är antaletarbetslösa unga över 60 000. Och trots alla de åtgärder för tonåringarna påskolans område som här talade om. så är över 30 000 tonåringararbetslösa. Det räcker alltså inte med de åtgärder som har satts in.Därför mäste man använda arbetsmarknadspolitiken. När brer utsig över alla de insatser som görs. så är ändå verkligheten den att AMS harsagt att man för beredskapsarbeten behöver , och detman har fått är 400 tniljoner. Det är en förfärande stor prutmån. Jag undrar: När kommer regeringen egentligen att ändradetta, ta på allvar det man själv säger med ord och gå in och kämpa för enframstående svensk arbetsmarknadspolitik igen? 33 () replik: Många erfarenheter visar attarbetsmarknadslagstiftningen bör reformeras. Vi moderater har underrelativt verkat för förbättringar på detta område. Vi är nu glada föratt vi äntligen tycks ha fått gehör för en uppmjukning av Åmanlagarna, Jaghoppas därför att det blir ett rejält förslag i den proposition som haraviserats. Får jag fråga arbetsmarknadsministern: det engenerell rätt till provanställning , eller kommer rätten attvillkoras på något sätf? I mitt anförande i går, som arbetsmarknadsministernlyssnade till, pekade jag på vikten av att främja ett väsentligt ökatnyföretagaiide i vårt land. Fler idéer måste få sitt utlopp-för att anknytatill statsrådets anförande . Men dess värre måste jag konstatera att detfinns krafter som verkar i rakt motsatt riktning. Jag måste därför frågastatsrådet hur han ser på t. ex. elfackets i agerande. firade tillkomsten av den nya med att i enhelsidesannons säga upp kollektivavtalet med 70 fåmansföretag inomelbranscheii. För något ar sedan hade man från fackets sida tvingat dessaföretag att skriva på sådana avtal. säger facket att dessa fåmansföretag,där man inte har några anställda, inte kan betraktas som seriösa. Förutom nu säger upp alla kollektivavtal uppmanar man i den nämnda annonsensamtliga förtroendemän att inte godkänna avtalslösa företag som entreprenörer.Således skall alla arbeten förbehållas fackets medlemmar. Det är uppenbart vad det kan koinma att betyda förnyföretagandet i vårt land. om dessa tendenser sprids till andra branscher. Jagvill därför fråga om utbudet av arbete endast skallförbehållas dem som ställer upp på dylika fackliga krav. Konkurrensen på likavillkor, en viktig hörnpelare i marknadsekonomin, rycks därmed undan. Jag har förståelse för alla de företagare som kännertveksamhet för att satsa pä investeringar innan man vet om marknadsekonominskall rivas upp eller ej. Jag visade i går vad fackföreningsfonder kan kommaatt innebära i praktiken genom att peka på ett aktuellt exempel i . därTräindustriarbetareförbundet krävde att BPA skulle bojkotta ett företag inomvilket de anställda vägrat gå med i facket. Om detta hot hade fullföljts hadedet blivit nedläggning och arbetslöshet, men tack vare ett ingripande från deanställda själva kunde detta hot avvärjas. Jag vill då fråga arbetsmarknadsministern vilkaslutsatser för framtiden och inför perspektivet av löntagarfonder han drar avden inträffade händelsen. Anledningen till att jag i mitt anförande togfram andra länders situation var att jag skulle skapa perspektiv på våra egnasvårigheter. Jag sade också att detta inte innebar att våra ambitioner slinks,utan vi skall utnyttja lärdomarna från andra länder för att söka undvika ensådan utveckling här. Varför jag tror att vi har goda förutsättningar att klaradet försökte jag också utveckla. Vi måste emellertid se till att de kortsiktiga åtgärdernastår i samklang med det vi menar långsiktigt är nödvändigt för att rätta uppSveriges ekonomi. Därför bör arbetsmarknadspolitiken utformas så. att denluiderkittar och understödjer den ekonomiska politikens inriktning. Det är vadarbetsmarknadspolitiken nu gör. Vi satsar på utbildning, vi öppnar praktikarbeteoch beredskapsarbete inom industrin, vi underlättar framför allt för industrinatt expandera antalet anstiillda. vi vädjar till företag att ställa upp medlärlingsplatser och ger möjligheter att provanställa ungdomar föratt de skall kunna visa vad de går för, säger att detta bara iirord, att vi intei handling visar att vi vill ge arbetsmarknadspolitiken de resurser den kräver.Hon lyfter fram AMS bedömning av hur mycket pengar man ansåg sig behöva förberedskapsarbeten. Låt mig erinra om att den bedömning som vi fick in, gjordesinnan regeringen vidtog andra ekonomisk-politiska åtgärder. Den baseradesalltså på andra förutsättningar. får man det intrycket att det bara iirberedskapsarbeten som räknas i värld. Bäst är ju ändå, fruLeijon. om vi kan få till stånd en spontan efterfrågan, så att så många sommöjligt får arbete på den reguljära arbetsmarknaden. när vi miirkte att efterfrågan sjönk, så var detnödvändigt att korrigera den ekonomiska politiken för att få fart påniiringslivet. Därefter kan man göra en ny bedömning och föra till de insatsersom ändå behövs i avvaktan på att effekterna av dessa åtgärder skall slå utifull blom. Som jag redovisade gör nu bedömningen att denuppgång av arbetslösheten jämfört med som vi såg framför ossinte skall behöva inträffa. Vi går kanske en annan väg än den som socialdemokraternaförordar just . men jag undrar om vi och de i själ och hjärta är oense om attnian måste se till att det i botten finns en tillräckligt stor efterfrågan ochdärefter komplettera med de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som behövs kortsiktigt. Till vill jag säga att lagrådsremissen ochpropositionen om anställningsskyddslagen kommer , och av denframgår då detaljerna. Jag vill nu bara upprepa vad som redan har aviseratsfrån regeringen: vi kommer att föreslå provanställning omfattande högst sexmånader och även möjligheter att inför arbetstoppar anställa folk för högst sexmånader . Jag resonerar så här enkelt: Detsom parterna har tillåtiti avtal och som har ansetts nödvändigt på arbetsmarknaden kan också skrivas ini lag niir det är av central betydelse. Redan om vi med den åtgärden kan beredaen enda människa arbete utan att det försämrar tryggheten förnågon annan, är den åtgärden motiverad. Jag hyser däremot ganska måttligaförväntningar om vad just denna åtgärd isolerad kommer att ge som extrasysselsättningstillskott. Om de andra frågor som har ställt vill jagsäga att jag inte ger mig in på att recensera vare sig någon särskild fackligorganisations eller något enskilt företags agerande. Rent principiellt vill jagdock markera att jag tycker att föreningsfriheten också skall gälla riitten attstå utanför föreningar. Beträffande löntagarfonder behöver jag inte utgå från detexempel som drog fram för att vara alldeles övertygad om att jaginte vill ha socialdemokraternas löntagarfonder. 35ANNA-GRETA () replik; Jag vet inte hur jag och andrafrån socialdemokratiskt håll skall behöva poängtera att vi inte tror, ochaldrig har trott, att arbetsmarknadspolitik, beredskapsarbeten och andraåtgärder inom den ramen löser några grundläggande sysselsiittningsprobleni. som vi sagt sä , bara den sista försvarslinjen mot den öppnaarbetslösheten. Men situationen i är ju den att regeringenspolitik har misslyckats på de andra områdena. Industriproduktionen,industriinvesteringarna och industrisysselsättningen minskar. Ocksåsysselsättningen på den offentliga sektorn, som har burit uppsysselsättningen i i väldigt hög grad, håller på att dras åt. På områdeefter område kan man se hur de lediga platser som anmälts tillarbetsförmedlingarna blir färre och fiirre. har vi att välja mellan beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning och andra åtgärder inom arbetsmarknadspolitikens rameller den rena öppna arbetslösheten. Vårt val där är ganska självklart: varjeåtgärd är bättre än att människor går helt sysslolösa. Det borde IngemarEliasson som arbetsmarknadsminister, som har ett speciellt ansvar för att setill att det blir pengar för det här området, också tycka, säger att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skall under-kitta och imderstödja de ekonomisk-politiska åtgärderna.Jag skulle vilja fråga: På vilket sätt understödjer och underlättar man deekonomiskpolitiska åtgärderna genom att ha 61 000 ungdomar arbetslösa? Det är15 000 arbetslösa ungdomar fler än man hade . trots att det varungefär lika många då som som stod utanför den reguljära arbetsmarknadenoch det reguljiira skolväsendet. Är 1978 gjorde den dåvarande borgerligaregeringen en betydligt större satsning på beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning och andra åtgiirder för ungdomarna. Varför väljer manden härgångeii arbetslösheten för inigdomarna i stiillet? På vilket sättunderlättar det de ekonomisk-politiska åtgärderna" Sedan säger att AMS begäran om pengar ärbaserad på andra förutsättningar iin på dem som gäller . Jag skulle viljabestrida det. Såvitt jag vet har AMS inte dragit tillbaka sin begäran heller.Jag tror att alla somallvarligt analyserar läget måste konstatera att även om det skulle vara Nr 9 får positiva effekter av devalveringen och de andra åtgärderna. kommer detändå att dröja väldigt länge innan det blir den enorma uppgång i [ sysselsättningsom talade om förut, Vad skall de arbetslösa göra , om vi inte tartill arbetsmark- Allmänpolitisk nadspolitiken? då blir det så attIngemar får betala ut kontant debatt arbetslöshetsunderstöd istället. 36 () replik: Jag vill tacka arbetsmarknadsministern föratt han bekräftar att det verkligen skall bli sex månaders provanställning. Föratt det skall bli någon större effekt av den reformen måste det bli en generellrätt. Det får alltså inte vara några som helst former av villkor. Jag fick ettganska suddigt svar på den punkten. Jag vill därför upprepa frågan: Blir det engenerell rätt som inte är villkorad på något sätt? Om den blir villkorad, vilkaär i så fall de villkor som ställs? Det vore värdefullt att få klart besked påden punkten. Hur ser arbetsmarknadsministern på följande möjligheteratt skydda konkurrensen och föreningsrätten även för dem som inte villorganisera sig? Jag förstod av svaret att arbetsmarknadsministern var innepå tanken att förbjuda möjligheten att blockera enmansföretag utan fackligtorganiserad anställd för vägran att teckna avtal, att ta bort vetorätten iMBL:s SS 38 och 39 eller att införa negativ föreningsrätt, dvs, rätten att ståutanför avtalsslutande organisation, och att den rätten skyddas i lag. Är detkonsekvensen av besked alldeles ? Vi har också andra exempel på fackets agerande. Vi har t.ex. skadeståndsjakten mot de företag som lojalt ställt upp på riksdagensbeslut om yrkesintroduktion. En frisörmästare fick på sig 30 000 kronori skadestånd. Det togs dock över av kommunen i fråga. Skadeståndet gällde atthan tagit emot elever som anvisats av myndigheterna. Han tog emot eleverna igod tro. eftersom han fick anvisning från arbetsförmedlingen och från skolan. Vi kan redan nu se vad löntagarfonder kan komma attinnebiira i praktiken, inte bara för sysselsiittning och utveckling utan ävenför demokratin. Det finns alltså fackliga företrädare som visar att de inte ärmogna att ta över ansvaret. Jag delar bedömning av hotet motmarknadsekonomin när det gäller löntagarfonderna. Men vilken blir slutsatsen förIngemar i sin egenskap av vårdare av arbetsrättskigstiftningen? Det ärett svar på den frågan jag är ute efter. Vilka slutsatser drar de händelser som jag har pekat på både i detta och i föregående inlägg närdet gäller att åstadkomma förbättringar i arbetsrättslagstiftninaen? 37Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Just därför attutvecklingen varit den som beskriver när det gällerefterfrågan på arbetskraft, dvs, att antalet Nr 9 lediga platser blivit mindre ochmindre och framför allt att man inom Tnrsdnopnden näringslivet och industrinefterfrågar färre människor, har vi korrigerat den 1 5nktnher 1981 ekonomiska politiken. Det iir ändådär man måste starta; och om det börjar knaka i hela bygget måste man justera grunden. Och det är vad vi har gjort. Allmii 1 lolitisk ''' ' '".'' ''*' ' ''"' '''' ''man alla dessa åtgärder slårigenom i ökad dfhnti efterfrågan pa arbetskraft. Vi vetatt både den här typen av ekonomisk- politiskaåtgärder och en uppgång i konjunkturen har ett sådant förlopp att effekterna påsysselsättningen kommer sist. Diirför behöver vi också ökade resurser tillarbetsmarknadspolitiken , 1 paketet frän september finns också, vilket jag hoppasatt har noterat, ökade insatser för beredskapsarbeten ochtidigarelagda byggen. Det skall läggas till de ökade resurser som AMS redanfatt och byggen som vi redan har tidigarelagt. Detta innebär att man har inigefär 6 400 milj. kr. tillsitt förfogande för arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Det ärdessa resurser som tas i anspråk för att möta den alltför höga arbetslöshetsom vi kunde notera . Dess värre har man iinnu inte kommit upp i de volymer närdet gäller arbetsmarknadsutbildningen som man hade haft rätt att förvänta det här laget. På den punkten har AMS och SÖ fått precis de resurser debegärt. Vi måste naturligtvis ställa kravet att de resurserna tas till vara ochanvänds, innan vi rätt kan bedöma huruvida ytterligare resurser behövs. Arbetsmarknadspolitiken skall underlätta och understödjaden ekonomiska politiken, sade jag. Jag förstod att , men hon frågar på vilket sätt den gör det. Låt mig ge några exempeljust när det gäller hjälpen till ungdomarna. Den inbyggda utbildningen iföretagen gör att ungdomarna får bättre kännedom om hur industrier ser ut, ochden ger företagen bättre kännedom om vad ungdomarna går för och vilkenutbildning de behöver. De inslagen var socialdemokraterna emot, och mankritiserade dem häftigt när vi genomförde dessa åtgärder. Lärlingsutbildningenrensade man ut från politiken för . Vi försöker nu attåterigen introducera den, därför att vi tror att den är ett bra instrument.Rekrvteringsstödet. som också kan leda till arbeten för ungdomar, och stödetför långtidsarbetslösa ungdomar ingick ju i en proposition i våras.Socialdemokraterna yrkade i det sammanhanget avslag beträfkinde riktlinjernaför den nya arbetsmarknadspolitiken. När det gäller ungdomarna innebär inte de nämndaåtgärderna att jagar fri från oro för hur det skall gå . Jag har låtit kontakta nägra länsarbetsnämnder för att få höra hurarbetet fortskrider. Lät mig bara ta ett exeinpel från som visar huromfattande det här arbetet är men också hur pass framgångsrikt det ändå harvarit. Av de 16-åringar som slutade i ivåras var , alltså ungefär då mätningen avarbetslösheten gjordes. 2 (100 registrerade för uppföljning vid kommunensungdomscentra. Av dessa finns nu 200 i yrkesintroduktionsprograin, 125 iyrkesintroduktion i näringslivet. SO i lärlingsutbildning. 440 i jobb på denöppna marknaden och 400 ikommunal yrkesintroduktion. 350 är registrerade men ännu inte Nr 9 Av resterande 400 har en del fått jobb. beträffande de andra inte är klar över vad de sysslar med. Vad jag vill visa med detta är dels vilken mängd av olikamöjligheter som Allinänpolitisk finns, dels vilken stor arbetsuppgift det ärför skolan, för arbetsförmedlare debatt och för ungdomscentra - t. ex. iGöteborg- att följa upp alla ungdomar som behöver hjälp och vägledning. Menprecis förväntar jag mig att utvecklingen blir den att de högaarbetslöshetstalen successivt minskar eftersomalla dessa möjligheter finns. Men då måste också alla hjiilpas åt - dvs. intebara ungdomarna och deras föräldrar skall visa sig intresserade, utan ävenföretag, organisationer och förvaltningar måste reagera positivt när ungdomar,yrkesvägledare, arbetsförmedlare och skolans folk kontaktar dem. Får jag till slut, herr talman, komplettera mitt svar tillSten med att upprepa att han som alla andra får vänta på detaljernatills propositionen kommer. vill jag iindå säga att niir vi inför ilag rätten till provanställning, så måste vi se till att risker för missbrukelimineras. Vi skall inte göra det på ett sådant sätt att vi bygger in enonödig byråkrati, men vi måste ändå vara observanta i fråga om det problemet. Beträffande de andra frågorna som gäller vetoriitten i MBLoch föreningsfriheten så iir det ju spörsmål som den nya arbetsrättskomniitténhar att bedöma. Jag vill inte gå händelserna i förviig och ha någon detaljeraduppfattning i dessa avseenden, men jag vill upprepa att principen är att föreningsfrihetenskall gälla både rätten att vara med i vilken förening man önskar och rättenatt stå utanför. Talmannen anmälde att Anna-GretaLeijon och anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 38 (vpk): Den kapitalistiska marknadsekonomin och enborgerlig politik innebär ökade orättvisor, ökad arbetslöshet, industriellutarmning och nya flyttlass. Produktionen är grimden för vårt samhiille. Fördelningenav produktionsresultatet är djupt orättvis. Makten över fördelningen harstorfinansen, Diirför ökar nu bolagens vinster. Kapitalexporten ligger på enhög nivå. och spekulationen ökar som investeringarna minskar. Dettasker som arbetslösheten stiger och den industriella utarmningen tarny fart, I ett kapitalistiskt samhälle gynnas de välbesuttna.Fördelningen sker till de redan rika. Sparplaner går ut över det arbetandefolket, pensionärer, handikappade och arbetslösa. Fördelningspolitiskt iir det livsnödvändigt för samhälletsstora flertal att moms på mat tas bort. att hyreshöjningarna stoppas och attkraftåtgärder vidtas mot arbetslösheten. Direkt utmanande ifördelningspolitiken iir skatteskalorna. Indexregleringens effekterinnebär ju att den som har . i årsinkomst far . i skattesäkning.medan den välavlönade med en årsinkomst på . i skattesiiiikning.Ingen med en inkomst . kan vara värd en skattesänkning i dagensläge. Tyngdpunkten i skattelättnaden måste sättas in i inkomstliigen . tävlade politikerna om attformulera parollerom arbete åt alla. Då värdet högkonjunktur. råderstorarbetslöshet, och det hörs inte så mycket om arbete åt alla. Uppradande av tillfällighetsinsatser är bra för stundenmen en droppe i havet på dagens arbetsmarknad. Kapitalismen och borgarpolitikenkommer att få stå till svars för många ungdomsöden, för det är ungdomen somdrabbas värst. I mitt län är av de diir 5 000 arbetslösa - de kommer att blifler - ungdomar . Arbetsmarknadsministern, som lämnar kaminaren, var iDalarna för sedan och uttryckte hurtigt att ingen skulle behöva"huppa i älva", som det står i visan.