prot · G50945 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet har ingenting att säga om övergreppen, ommisshandelsfallen, som avslöjas på institution efter institution. Utskottetvarken ser eller bryr sig om de svårigheter som man möts av i samband med de inleddaförändringarna. Man talar i vaga, allmänna ordalag om en övergäng till meröppenvård i stället för institutionsvård. Men vet utskottet och allaandra vem som förutsätts ta hand om den öppenvård som skall avlösaslulenvården. Det är kommunerna, som förutsätts att från i stort sett ingentingkunna bygga upp öppenvärdscentraler med behandlingsresurser och anknytning tillden sociala sektorn. Och vad gör regeringen med kommunerna? Man använder demsom slagpåse i en reaktionär och ekonomiskt felaktig finanspolitik. Kommunernaskall strama ät. Den viktiga uppbyggnaden av öppenvården förutsätts ske i ettklimat där kommunerna är under stark ekonomisk press på grund av den borgerligapolitiken. Varifrån skall resurserna komma för den nya öppenvården? Varifrånskall pengarna komma till vidareutbildning av personal för de helt nyauppgifter och del nya arbetsinnehåll som kommer att finnas i en växandeöppenvård? I en kammardebatt om psykiatrin fällde GabrielRomanus yttrandet, atl förändringarna inom psykiatrin skulle medföra all denblev billigare. År det så socialutskottet ser på den här frågan? Ser man inteproblemet som del framstår i praktiken? Öppen vård sparar vissa kostnader. Menden kräver också nya. Den skall byggas upp från grunden - den existerarknappast i regi. Personalen får andra uppgifter, arbetet en Tisdagen den 8 decemberl981 Psykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. Tisdagen den 8 decemberl981 Psykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. lillräckliga resurser blir detta ju förr antingen så, att enmängd naänniskor kommer alt lämnas ulan stöd och behandling, eller så, att degamla institutionerna konserveras framåt. Det är märkligt altdenna allvarliga problematik inle föranleder minsta tanke från socialutskottet.De 10 000 människor som enligt förre överinspektören för mentalvården i onödanbefinner sig pä mentalsjukhusen väger tydligen lätt i förhällande tillregeringspartiernas trohet mot Millon ekonomiska idéer. tillstånd kan inle få fortsätta. Detmåste bli slut på statens och likgiltighet och ovilja att seproblemen i ansiktet. måste ta sitt ansvar. Eljest riskerar denförsiktigt spirande reformen atl stanna upp. En radikal lagändring måste genomföras då det gälleromhändertaganden. En kvalificerad rättslig prövning måste införas.Tvångsomhändertagandenas antal måste drastiskt reduceras. Detta är en medborgerligfri- och rättighets-fråga av största vikt. Kommunerna måste garanteras resurser för att bygga uppöppenvården. Del får inte bli så all människor blir kvar på mentalsjukhusen ochkvar i destruktiva miljöer, därför atl ingen eljest bryr sig om dem. Den fackliga rörelsen måste i en helt annan utsträckningän nu engageras för den här reformen. Fackföreningsrörelsen spelade en storroll som stöttepelare när man genomförde den stora psykiatriska reformen iItalien. En förnyelse av utbildningen, en demokrafisk vårdstruktur ochorganisation måste införas. Likgiltiga eller fördomsfulla attityder måsteaktivt bekämpas av de fackliga ledningarna. Slutligen måste en sak stå klar för alla politisktverksamma. Psykiatrin är ingen teknisk fråga eller expertfråga - lika litet somkärnkraften eller datorisering är det. Den är i sin grund en politisk fråga. Den är en fråga ommedborgerliga rättigheter. Den är en fråga om mänsklig värdighet. Den är enfråga om hur man uppfattar och ser på människans relationer och förhållandetill samhället. Den är en fråga om utslagning och en fråga om makt. Därför angår den här frågan oss parlamentariker. Del angåross, ifall man har en psykvård som tar människan pä allvar eller en psykvårdsom söker orsakerna till psykiska avvikelser hos människan själv. Del enasynsättet leder till en aktiv, skapande behandlingssyn. Det andra leder tilldöljande av orsaker och förvandling av del mänskliga själslivet till en frågaom biokemiska reaktioner. Människans psyke är inte lika med hjärnans fysik och kemi.Människans psyke utvecklas och präglas av samhälleliga relationer. Kärlek ärinle delsamma som en inresekrelorisk process och kan aldrig förslås i kemiskatermer. Ångest är inle en biokemisk process, som bara plötsligt uppstår pågrund av något fel i rpänniskans kemiska funktion. Det är fråga om socialtbetingad upplevelse. Befrielsen från ångest och psykisk död är därför en frågaom en självständig människas kamp för sin egen styrka och insikt. En sådanprocess kan inte fullföljas i vilka miljöer som helst. medverkan,stödd från jämlikar, kvalificerade humanistiska insikter hos dem som behandlar.Den kräver en demokratisk vårdorganisation. Den kräver kamp mot social utslagningbåde inne på institutionerna och ute i samhället. Del är delta som socialutskottet inte alls tycks förstå.Men det är detta som måste vara kärnan i den stora psykiatriska reform som detefterblivna behöver. Med dettayrkar jag, herr talman, bifall till vpk-motion 943. 109 (); IngaLanlzär något , men jag troratl hon kan vara förlåten. Jag råkar nämligen vela all hon har fäll gå in i denhär debatten som stånd in, och hon kanske har fått överta material som honsjälv inle står för. Det är inte så all kommunerna, enligt de planer eftervilka psykiatrin nu omstruktureras i landet, skall la över psykiatrin.Socialstyrelsen vari slutet av 1970-lalet inne på sådana tankar, och i delmeddelande som publicerades hade man ställt in sig på atl låtaprimärvården och den primärkommunala la hand om huvuddelen avden öppna psykiatrin. Men efter remissbehandling och omarbetning av förslagelser nu riktlinjer för psykiatrin inför 1980-talet ul på ett istor utsträckning annorlunda sätt. Även på andra punkter tror jag all vpk-motionen skulle måväl av en viss modernisering. Man har en ganska statisk syn på psykiatri ochpsykiatriska vårdmetoder. I motionen säger man alt behandlingen bör utgå frånen social-och beteendevetenskaplig grundsyn. Det är i och för sig riktigt, menpsykiatrin är mycket mera mångfaselterad än så. Vi kan inte undvara denbiologiska bakgrundskunskapen. Vi kan heller inte undvara modernapsykodynamiska, psykoterapeutiska och på psykoanalytisk psykiatri byggdabehandlingsmetoder och inskränka oss endast till det som hör hemma inombeteendevelenskap. I själva verket har omstruktureringen av den svenskapsykiatrin börjat. Jag häller med om att det skulle ha varit önskvärt atl denhade gått betydligt fortare, men det som pågår är en av de mestgenomgripande omstruktureringar inom sjukvården som över huvud taget har sketteller håller på atl ske i vårt land. Jag tror inte att man kan vara säker påatt den nya psykiatrin blir billigare än den gamla, men i varje fall tror jagatt man kan klara av alt bygga upp en betydligt mera dynamisk och effektivorganisation inom ramen för de resurser som man förfogar över. Flaskhalsen har varit tillgången på kvalificeradpersonal. Psykologer, psykiatrer och psykodynamiskt och psykoterapeutisktskolade personer tar tid att utbilda. Man kan inte trolla fram dem över ennatt. Dessutom sker det stora omstruktureringar, både geografiskt och på annalsätt. Det sker stora ingrepp i personalens tillvaro, i dess vardag. På vissaorter, där en del av mentalsjukhusen är lokaliserade, kommer omstruktureringenalt få stora sysselsällningspolitiska effekter. Man kan därför inle genomföraden alltför Tisdagen den 8 decemberl981 Psykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. Tisdagen den 8 decemberl981 Psykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. snabbi.Den måste ske med alt utbildning ges och i samarbete med personalen.Personalen måste, för alt kunna göra ett gott arbele, vara motiverad för dessamycket genomgripande förändringar i sin verksamhet. De flesta landsting i värt land har kommit en bra bil påväg när det gäller alt omstrukturera sin psykiatri i enlighet medsektoriseringsprincipen. Man har här ett starkt vertikalt samband mellanlänssjukvården, med dess resurser för dygnet-runt-vård och kvalificerad vård,och direkt ul i primärvården. Där skall denna och alltså till landstingetanslutna psykiatriska öppenvårdsteam, som även innehåller kvalificeradeterapeutiskt utbildade personer, kunna stå för en mycket stor del av vården.Med god personkontinuitet och direkt kontakt med patienterna skall de kunna laöver vården även under de perioder då sluten vård behövs. Det finns exempel på sjukhus av gammalmentalsjukvårdskaraktär, t. ex. Falbygdens sjukhus, som byggs om till ettvanligt länsdelssjukhus. Del finns andra län där man börjat utifrån de resurserman har och byggt upp en sektor i laget för atl få del alt fungera väl inom ettområde innan man går vidare till nästa. Det är heller inle säkert all det är riktigt atl heltavveckla alla våra mentalsjukhus. Man kan i stället modernisera dem inifrån. Vi har fåll läsa exempel på moderna psykodynamiskabehandlingssätt även när det gäller svåra psykoser, t. ex. från Säterssjukhus, där man kunnat kombinera en betydligt reducerad psykiatriskmedicinering med moderna metoder, som varit myckel mer framgångsrika än mankunnat länka sig. Del är kanske innehållet i vården mer än själva utseendet påbyggnaden som har betydelse. Man skall också ha klart för sig atl den vård som blirkvar på sjukhusen -den slutna vård som behövs - blir mycket tung. Den kommernästan helt atl gälla grava psykoser. Delta kommer atl ställa ökade krav påpersonalen, på dess utbildning, uthållighet, tålamod och förmåga atl orka medett kraftigt försvårat och myckel tyngre arbete . Det är också andra motioner som behandlas i detta betänkande.Eftersom motionärerna uppenbarligen anser sig tillgodosedda med utskottetsskrivning skall jag inte närmare gå in på dessa motioner. Det finns emellertidett problemkomplex som behandlats av flera motionärer och som utskottet tagitupp. Det gäller inställningen till tvångsvården. Jag vill i korthet la upp jämförelser med andraländer. Alt vi har en högre procent ivångsintagna inom psykiatrin kan bero delspå all vi har ett i förhållande till en del andra länder annorlundamissbruksproblem, dels pä vårt allmänna samhällsansvar - vi låter intemänniskor ligga kvar i rännsienen, utan vi lar hand om dem, även om det i ettinledningsskede ibland måste ske med tvång. Däremot är det alldeles riktigt attde stora skillnader som finns mellan olika delar av landet när det gälleranvändningen av tvångsintagning är anmärkningsvärda. En översyn av delta pågår.En översyn av hela tvångsvårdskomplexet pågår just nu inom socialberedningen,som fåll tilläggsdirektiv all lägga fram förslag till en ny tvångsvårdslag- Mer än all hänvisa till det pågående arbetet på detta områdetycker jag knappast att utskottet kan göra. Utskottet förfogar över en betydandeoch helt modern kännedom om vad som pågår på området. Jag tycker inle att detfinns anledning all göra någonting annat än atl yrka bifall till hemställan isocialutskottets betänkande nr 17. 110 INGA (vpk): Jag tycker ändå atl utskottets argumenteringnär det gäller tvångsinlagningarna var litet väl tunn. Vad är del som motiveraralt vid en internationell jämförelse ligger så högt? Man kan jämföramed eller , som ligger oss ganska nära. Vi har mångagånger fler tvångsintagningar än dessa länder. Sedan är del sant atl del sker en omstrukturering tillmera öppna vårdformer. Denna utveckling, som har internationell motsvarighet,sker väldigl långsamt i . Siffror som tagits fram visar atl 10 000 av de människorsom finns inom psykvården skulle kunna leva utanför sjukhusen. Det är juväldigt många. Jag var på . Därverifierade en anställd atl av patienterna skulle kunna skrivas ul, om manbara hade någonstans all ge dem hjälp och stöd utanför sjukhuset. Motsvarandesiffra för är . I vissa fall har man angivit att ända upptill av patienterna inte skulle behöva vara intagna. Jag tycker att della går alldeles för långsamt. Del ärklart alt det behövs resurser, och det har vi också påpekat i vår motion, inteminst när del gäller personalutbildning. Vad vi har velat med motionen är att skynda påverksamheten så atl del hela går myckel snabbare. Frågan har utretts sedan1960-lalel, och är situationen för människorna i den härbelägenheten mycket dålig. Jag tycker att socialutskottet borde ha tagit litet merallvarligt på den situation som råder. Tisdagen den 8 decemberl981 Psykiatrisk hälso-och sjukvård rn. 111 (); Det är riktigt att utvecklingen går långsamt- jag instämmer med och beklagar della. Jag har sagt att den viktigaste flaskhalsen ärtillgången på kvaliflcerad personal. Psykiatrin är ett område där del ärovanligt farligt att gå in och göra någonting med otillräckliga kunskaper. Jagtror alt vi skall vara tacksamma för alt man här verkligen satsar på högkvalitet. kan man också hoppas atli takt med atl psykiatrin byggs ut enligt sektoriseringsprincipen och därmedblir mer stimulerande att arbeta inom, kommer rekryteringen att gå snabbare ochsnabbare. 112INGA (vpk); Det förhållandet att vi självfallet skallkräva hög kvalitet på personalens utbildning behöver inte innebära att helareformen går med Nr 45 snigelfart, som den faktiskt hargjort och som den också verkar den """ätta att göra. Psykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 3 (en genomgripande psykiatrisk reform)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 för mofion 1980/81 ;943 avLars m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 20 § Föredrogs Socialutskottels betänkande 1981/82:18om rökfria miljöer och färdmedel Utskottets hemställan bifölls. 21 § Kammaren beslöt alt förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 22 § Anf. Jag får meddela atl på morgondagens föredragningslistauppförs arbetsmarknadsutskottets betänkanden 4 och 7 främst bland tvä gångerbordlagda ärenden. 23 § Anmäldes och bordlades Förslag 1981/82:7 Fullmäktiges iriksgäldskontoret förslag till anvisning av medel pä tilläggsbudget förriksgäldskontoret: Förvaltningskostnader för /82 24 § Anmäldes och bordlades Skatleutskotlets betänkanden 1981/82:19om avdragsregler för realisationsförluster på premieobligationer 1981/82:68) 1981/82:20 omavgiflsfriheten vid inbetalning av skatt 1981/82:13om sättet alt fastställa basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, m. m. 1981/82:50) 1981/82:14 om nyhemförsäljningslag (prop. 1981/82:40) 1981/82:15 om ändring i utsökningsbalkenm. 1981/82:49) 1981/82:16 om ändring i lagen om vård av omyndigsvärdehandlingar, m. m. (prop.1981/82:66) 1981/82:17om publicus (prop. 1981/82:63) Nr 45 1981/82:18 om medgivande atl avståviss egendom som tillfallit allmänna den arvsfonden (prop. 1981/82:67) g decemberl981 1981/82:6 om sättet attfastställa basbeloppet enligt lagen om allmän interpellationförsäkring, m. m. 1981/82:50) 1981/82:25 om invandrarna och hälso- och sjukvården 1981/82:16om lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 1981/82:44) 1981/82:17 om upprättande av entoxikologisk informationsservice, m. m. (prop.1981/82:48) 1981/82:12 redogörelse för de statliga förelagen (skr. 1981/82:20) 1981/82:13 om kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. 1981/82:56och prop. 1981/82:25 delvis) 1981/82:8 om styrmedel för introduktion av naturgas (prop.1981/82:64) 25 § Meddelande om interpellation Meddelades alt följandeinterpellation framställts 1981/82:100av () till statsrådet omlantbruksulbildningen; Jordbruket utvecklas ständigt. Deaktiva brukarna måste ha förmåga att värdera hur ändrade markförutsättningaroch ny produktionsteknik bäst kan tillämpas. svarar för en viktig service till de enskilda brukarna i dessa frågor. De statligamyndigheterna bidrar likaså, och högskolan får med växanderesurser bättre möjligheter alt stå i det svenska jordbrukets tjänst. Den viktigaste faktorn i sammanhanget är emellertid denenskilde jordbrukaren själv. kunskaper hos den enskilde jordbrukaren ärett samhällsintresse, eftersom det främjar en rationell produktion av livsmedeltill rimliga priser och med god kvalitet. En god utbildning är också av stor Tisdagen den 8 decemberl981 betydelse med tanke på miljöintresset och behovet avtrygga arbetsplatser i kemikalieanvändningens och mekaniseringens tidevarv. Under regeringarna har en jordbrukspolitik lagtsfast där familjeföretagen är grunden för näringen. Denna inriktning harhittills visat sig medge en rationell produktion under goda miljöbetingelseroch med produkter till rimliga priser som resultat'. Denna politik måstefullföljas om en levande landsbygd och tryggad självförsörjning skall kunnarealiseras. Det borde nu vara dags för initiativ syftande till enförbättrad, utökad och till den aktuella situationen anpassad grund- ochvidareutbildning på jordbruksområdet. Inte minst är del viktigt atl hänsyn tastill de kombinerade företagen och del faktiska samband mellan jord och skog somfinns i många företagsenheter. En förbättrad ställning för ekonomiämnena ärockså önskvärd. Brukningsmetoder som är anpassade till de grundläggandebiologiska villkoren och intresset av att undvika de risker som finns vidkemikalieanvändningen måste också få ordentligt genomslag i utbildningen.Praktikens ställning i utbildningen i förhållande till teorin, såväl före somunder utbildningen, borde bli föremål för övervägande. Ävenfackliga-kooperativa frågor måste få spela en roll i utbildningen. Dessutom ärdet viktigt atl dimensioneringen av lantbruksulbildningen bättre anpassas tillbehovet. På flera håll är utbildningen klart underdimensionerad.Flexiblare uppläggning av kursutbudet, bl. a. med en tvåårig grundutbildninguppdelat på två 20-veckors vinlerkurser, bör få prövas. Grundutbildningens anpassning till lantmästarulbildningenbör också förbättras. Allmänt är del eftersträvansvärt attlantbruksutbildningen anpassas till familjejordbrukets förutsättningar.Dessutom måste utrymme ges för regional anpassning till aktuellabrukningsförhållanden. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga den ansvarigaskolministern om hon är beredd att ta sådana initiativ att en förbättrad ochiitökad grund- och vidareutbildning kommer till stånd samt vilken inriktningarbetet på en sådan reform enligt hennes uppfattning bör ha. 26 8 Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågor framställts 1981/82:171 av () tillutbildningministern om forskning kring jämstälidhels- och kvinnofrågor: Regeringen har vid skildatillfällen uttalat att det är angeläget att forskning kring jämställdhets- ochkvinnofrågor ges en fastare ställning. Vad avser utbildningsministern attvidta för åtgärder för alt fullfölja denna intention? 1981/82:172av (vpk) till justitieministern om ökningen av antaletsäkerhetsgranskade tjänster: Den 22oktober innevarande år beslöt regeringen utvidga det antal Nr 45 myndighetersom enligt personalkontrollkungörelsen har rätt alt förelä den personalkontrollmot säkerhetspolisens register. har från justilie- g decetnberl981 departementetförklarats, alt antalet skyddsklassade tjänster var för stort och_ att enbegränsning skulle eftersträvas. Saken aktualiserades den gången Meddelandeom genom att i låtit avskeda en snickare efter frosor personalkontroll. Mot denna bakgrund vill jag ställa följandefråga till jusfitieministern: ökar man antalet säkerhetsgranskadetjänster i offentlig förvaltning, när man tidigare förklarat atl antalet bordeminskas? 1981/82:173 av () tillkommunikationsministern om järnvägstrafiken till ; Goda kommunikationer är en viktigförutsättning för atl industrin skall klara konkurrensen i dagens samhälle.Goda och snabba järnvägsförbindelser väger ofta tungt när företag väljeretableringsorl. För sedan fick vi riksdagsledamöter en stor,rikt illustrerad bok om vilka planer som SJ har för att åstadkomma snabbareförbindelser mellan de stora industricentra i . kunde vi läsa i pressen att motorvagnstågen, somtrafikerar linjen , börjar bli uttjänta och behöverersättas. Planerna sades då vara alt ersätta dessa med diesellok vilket skulleförlänga restiden med omkring . Om dessa planer blir verklighet kommer det utan tvekan attmotverka den regionalpolitik som i varje fall socialdemokraterna och centernstår för. Med anledning av del anförda hemställer jag atl få ställaföljande fråga: Flar kommunikationsministern några planer på att mötadenna för bl. a. negativa utveckling av järnvägstrafiken? 27 § Kammaren åtskildes .