prot · G509153 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:153 Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 11innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesProposifion 1981/82:219 fill socialutskottet 3 §Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande /82:43 om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. 1981/82:100och 1981/82:143) samt 1981/82:29 om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket (prop. 1981/82:143). 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Dessa båda betänkanden debatteras i ett sammanhang, ochyrkanden beträffande båda betänkandena får framställas under den gemensammaöverläggningen. Det är en händelse som ser ut som en tanke,och kanske är det också en tanke bakom, att vi debatterar alkoholpolitikendagen före Folknykterhetens dag. Den infaller ju . Jag tror att det finns anledning att påminna om dettaockså här i just nu när vi diskuterar de viktiga frågorna kringalkohol- och narkotikamissbruket. Vidare vill jag understryka attFolknykterhetens dag är en stor Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. ochangelägen manifestation som samlar många människor kring folknykterhetsarbetet.Folkrörelsearbetet mot alkoholen har sina rötter oerhört svåraproblem. Alkoholproblemen i var ohyggliga på den fiden. Vi haranledning att med stor respekt erinra oss det oerhört viktiga arbete som defrivilliga krafterna - arbetarrörelsen, och de kristnaorganisationerna i väckelsearbetet - åstadkommit i kampen mot alkoholen. har frivilliga krafter- ofta med storauppoffringar och ibland i mycket stark motvind - byggt upp en verksamhet somvarit och är fill hjälp för många människor och till stort stöd i detopinionsbildande arbetet. Vi behöver dessa frivilliga krafter i folkrörelserna ocksåi dag. Vi vet att de finns, och vi ser prov på deras verksamhet, såväl iopinionsbildningen som i det förebyggande arbetet och i vårdarbetet. Detta inger stort hopp också . Det är ettbevis på den idealitet och det engagemang som finns - och som måste finnas - ien levande demokrati. För ett demokratiskt samhälle är folkrörelsearbete avdetta slag en nödvändighet. Det har också bidragit till styrkan och enigheten iriksdagen när det gäller nödvändigheten av att komma till rätta meddrogproblemen. Den ekonomiska, sociala och psykiska nöd somdrabbar missbrukarna och deras familjer är något vi aldrig får acceptera i ettvälfärdssamhälle. Därför är kampen mot missbruket i högsta grad en fråga om attförhindra dess uppkomst och spridning. Både droganvändningen och missbruketsorsaker måste bekämpas. Som jag anfört i den proposition som skall behandlai dag måste de sociala bristerna angripas. Otillräcklig sysselsättning, bristeri arbetsmiljön och ofillfredsställande boende- och fritidsmiljö är exempel pånegativa faktorer som kräver oupphörliga motåtgärder. Det är angeläget attskapa ett öppnare samhälle med en djupare kontakt och gemenskap mellan människorna.Den enskildes vilja till ansvar och inflytande måste tas till vara. På allaområden måste samhällets motståndskraft mot missbruk stärkas. Alkoholkonsumfionen ökade kraftigt ochunder 1970-talets första hälft. ökade skadorna avalkoholkonsumtionen mycket påtagligt. har alkoholkonsumtionen glädjande nog minskat.För spritdryckernas del är förändringen mycket kraftig; en tillbakagång sedan1979 . Någon motsvarighet finns inte i modern tid. Ett bra perspektiv på fjolårets spritförsäljning ger enjämförelse med motboksperioden. Inte under motbokens åtta sista årsåldes mindre sprit än räknat i ren alkohol per invånare . Sammantaget - sprit, vin, starköl och öl omräknat till renalkohol - har mängden inköpt alkohol per invånare minskat 1979 till 1981. Den siffran kan också jämföras med siffran , dågenomsnittstalet stannade på rekordhöga . Den totala alkoholförsäljningen, klass inräknat, hardärmed minskat med . Också statistiken för antalet omhändertaganden av berusadepersoner enligt LOB visar på en posifiv utveckling. Antalet omhändertagna vartotalt färre än . Antalet omhändertagna ungdomarunder har minskat och antalet omhändertagna kvinnor . IStockholm har antalet LOB-fall minskat med . Denna utveckling är glädjande och visar att våragemensamma insatser har givit resultat. Detta får dock inte medföra att viminskar uppmärksamheten på missbruksproblemet. Alkoholmissbruket äralltjämt ett av våra största samhällsproblem. går många människorunder i alkoholmissbruk, och fortfarande får många anhöriga leva i en otryggtillvaro på grund av detta missbruk. En annan del av missbruksproblemet är missbruket avnarkotika. Tillgången på narkotika är mycket stor i Sverige.Narkotikamissbruket är inte längre ett storstadsfenomen, utan förekommer i helalandet. Oroande är den ökande tillgången på heroin och centralstimulantia. Cannabismissbruket har ökat i . Dennaallvarliga utveckling delar med andra länder i västvärlden. Missbruketav cannabis har spritt sig till grupper som inte traditionellt betraktas sommissbrukargrupper. Bland dessa finns en accepterande inställning tillcannabismissbruk - och det är mycket allvarligt. Narkotikan är en del av deraslivsstil, och de försvarar sitt missbruk med helt falska påståenden att detinte medför några sociala och medicinska skador. Detta budskap har ocksåförmedlats av en del av den kommersiella kulturen. Bakom budskapet finnsekonomiska krafter som för egen riskerar människors sociala, ekonomiskaoch hälsomässiga välbefinnande. Detta måste bekämpas med all kraft. De åtgärder som föreslås i den proposition som ligger tillgrund för social-och utbildningsutskottens betänkanden och som skalldiskutera är åtgärder som ensamma långt ifrån kan lösamissbruksproblemet. har redan diskuterat och beslutat om de förslagsom regeringen lämnat om alkoholpolitiken samt om vissa insatser inom jusfitie-och handelsdepartementens ansvarsområden. Regeringen har i propositionen velatlämna en samlad bild av insatserna inom missbruksområdet samt föreslåriksdagen ett samlat åtgärdsprogram som ett led i kampen mot missbruket. Vård och behandling av missbrukare är centrala insatserför att minska efterfrågan på alkohol och narkotika. Samhället förfogar över en omfattande vårdapparat medsammantaget mycket stora resurser. Det är alltså inte i första hand nya resurser som behövs. Det är en samverkan mellan tillgängliga resurser som är nödvändig, om vi skall nå resultat. Den förändring av huvudmannaskapet för vårdinstitutionernasom skerj kommer att ge helt nya förutsättningar för en bravård. En sammanhållen vårdkedja, alltifrån avgiftning till rehabilitering, ären förutsättning för att vården skall bli meningsfull för den enskilde. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket rn. Genom den vårdresursplanering som huvudmännen genomfört ivarje län som en förberedelse för huvudmannaskapsreformen har förutsättningarskapats för en samlad vårdinsats inom missbruksvården. Huvudmannaskapsförhandlingarnaär nu i princip klara. Vidare bör resultaten av de samverkansprojekt som efterSAMO:s förslag nu genomförs, tillsammans med andra försöksverksamheter kringjust samverkan mellan vårdenheter som och de olika huvudmännengenomför, kunna ligga till grund för hur ett praktiskt samarbete skall kommatill stånd . Vad vi behöver är en snabb positiv utveckling avinnehållet i vården, där de olika erfarenheter som finns över hela landet, hosnitiska och ambitiösa människor som arbetar med vården, får komma tilluttryck så att vi på ett ännu bättre sätt kan ta hand om de människor som behövervård. Lagen om vård av vuxna missbrukare har funnits . minskade antalet omhändertaganden avalkoholmissbrukare mycket påtagligt. Den senaste månaden har dock antaletomhändertaganden ökat till i stort sett samma nivå som under samma periodförra året. har endast ett tiotal beslut fattats om LVM-vård förnarkofika-missbrukare. Enligt de uppgifter vi har fått från socialstyrelsenförekommer det dock relativt ofta att utredning påbörjas om LVM-vård. Isamtiiga fall har detta gått in i någon form av frivillig vård. LVM har på detsättet blivit ett effektivt instrument i motivationsarbetet. Hittillsvarande erfarenheter visar alltså att vård enligtLVM ställer nya krav på berörda behandlingsenheter. Det finns således storabehov av utvecklings- och utbildningsinsatser för att vården skall fungera ienlighet med de intentioner som finns bakom lagen. har underinnevarande budgetår genomfört utbildningsinsatser vid en del av de statligavårdanstalterna för att förbereda personalen för vård av narkotikamissbrukareenligt LVM. Dessa insatser är dock inte tillräckliga. Jag har därför föreslagitatt särskilda medel anvisas för utvecklingsprojekt, som kan genomförasvidberörda behandlingsenheter. Projektverksamheten bör syfta till att personalenvid enheterna genom utbildningsinsatser eller praktisk försöksverksamhet fårbättre kunskaper om hur man skall motivera den vårdbehövande förbehandlingsinsatser. Familjevård för missbrukare är ett viktigt komplement tillinstitutionsvården, ett komplement som har visat sig ge mycket goda resultat.Många missbrukare får i familjerna, för kanske första gången, möjlighet attkänna gemenskap och värme. För att fortsätta att utveckla familjevården har jagi propositionen föreslagit att 5,2 milj. kr. skall avsättas för en tvåårigförsöksverksamhet. Dessa medel skall användas till att organisera särskildafamiljevårdsenheter. I varje enhet skall det finnas 8-10 familjer, och de skallfå hjälp och stöd av en särskild familjevårdskonsulent. Att ta emot missbrukarei sitt hem är en svår uppgift, och det är min förhoppning att det stödfamiljevårdskonsulenterna kan ge skall göra detta lättare. Jag vill tilläggaatt det svenska arbetet med familjevård också har väckt internatio- nelluppmärksamhet som ett konstruktivt och humant sätt att hjälpa och stödjamissbrukare till ett bättre liv. För att kunna reducera de skador som alkoholen ochnarkotikan vållar är det av central betydelse att man sätter in insatserna iett tidigt skede av missbruket. Ju tidigare hjälpen kan ges de människor som ärpå väg in i missbruket, desto större är förutsättningarna för ett bra resultat. Det finns i landet omfattande kunskaper om ocherfarenheter från arbete med tidiga vårdinsatser. Dessa måste spridas, så atthuvudmännen kan ta del av varandras kunskaper och erfarenheter för att utvecklade egna insatserna. Jag har därför föreslagit att konferenser om tidig hjälpskall genomföras i varje län, där berörda personalgrupper skall få möjlighetatt diskutera vunna erfarenheter. För att vården skall få bestående resultat måste enmissbrukare efter genomgången behandling få meningsfull sysselsättning ochhjälp till ett fungerande socialt liv. Också inom detta område pågår ettomfattande utvecklingsarbete. har i en särskild rapportredovisat några av de modeller som har prövats. För att ytterligare stödja ettfortsatt utvecklingsarbete har jag föreslagit att 1 milj. kr. skall anslås förarbetet med eftervård. Låt mig här också erinra om arbetsmarknadsministernsförslag i propositionen om en yrkesinriktad rehabilitering av f.d. missbrukare.Rehabiliteringsåtgärder av detta slag är av stor betydelse i eftervården. Informationen spelar en betydelsefull roll när det gälleratt minska alkoholkonsumtionen och motverka narkotikamissbruket. Informationenbör förmedla kunskap om drogernas skadeverkningar och hjälpa till attskapa förståelse för samhällets regler och restriktioner så att dessa kanupplevas som meningsfulla. Informationen måste också syfta till att åstadkommaen begränsning av det traditionella bruket av alkohol och medverka till enförändring av attityderna till alkohol. Detta slog en enig riksdag fast år1977. Det är viktigt att informationen sätter inmissbruksproblemet i dess sociala sammanhang. Den måste medverka till attförändra synen på dem som har skadats genom missbruk och vidga medvetenheten omatt människors sociala svårigheter måste mötas med öppenhet och vilja tillsolidarisk handling. De centrala insatser för opinionsbildning omkring alkoholoch andra droger som gjorts genom Aktion mot alkoholfaran och Aktion motdroger, under föregående och innevaranae budgetår, har varit betydelsefulla.Aktionernas mål har varit att skapa debatt och få framför allt ungdomar att taställning mot alla former av droger. Jag är glad över att kunna konstatera att dessa aktionerburit frukt. Där har vi haft väldigt stor hjälp av i stort sett hela Organisationssverige.I hela landet arrangeras föräldramöten om droger, och ungdomarna självademonstrerar mot langning. Drogfria rockgalor, musikfester och dans ordnas påmånga håll och har gjort stora succéer. Aktionen mot droger kommer att avslutastill . För att stimulera till uppföljning av aktionen har jagföreslagit att 2,5 milj. kr. skall avsättas till detta ändamål. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. Många instanser bedriver information i drogfrågorna. Dethar varit en betydelsefull del när det gällt att få till stånd ettmångfasetterat arbete i kampen mot droger. har i en rapportgjort en översyn av de statliga insatserna på informationsområdet. Dennarapport har varit föremål för remissbehandling. Remissomgången har nyssavslutats, och den ursprungliga rapporten bereds nu inom . Jagskall inte föregripa denna beredning, men jag vill redan nu säga att jag hållermed att vi behöver få till stånd en bättre samordning av destatliga informationsinsatserna. Narkotikaproblemet är ett globalt problem. Ettintensifierat internationellt samarbete är en förutsättning för att kampen motnarkotikamissbruket skall lyckas. deltar aktivt i dettainternationella arbete. beslutade om ettstrategi- och policyprogram mot narkotikamissbruket. Programmet är ettreahstiskt program, och arbetar aktivt för att det också skall kunnagenomföras. En förutsättning är dock att de berörda FN-organen erhållertillräckligt ekonomiskt stöd. Där behöver fler länder än de som deltar iarbetet vara mera generösa. är en av de största bidragsgivarna. En viktig del i det internationella arbetet utgör denverksamhet som bedriver. är en av de störstabidragsgivarna när det gäller fondens verksamhet med alternativ odling. Samarbetet inom i kampen mot narkotikaproblemen harintensifierats . Den s. k. Pompidougruppen har beslutatatt genomföra ett aktionsprogram mot narkotikamissbruket. a. insatser inom polisens, tullens och narkomanvårdens områden. börverka för att samarbetet ytterligare skall fördjupas i . I sker som bekant ett omfattande samarbete inomnarkotikaområdet, mellan regeringarna och riksdagarna och på ämbetsmannanivå.Vid ett särskilt ministermöte , som den toginitiativ till, beslutade social-, hälso- och justitieministrarna att utvidgasamarbetet inom narkotikaområdet. Samarbetet intensifieras f.n. inom en radområden. Det gäller såväl inom polisens och tullens arbete som inominformations- och vårdområdet. Särskilda insatser skall vidtas för att bekämpacannabismissbruket i . Samarbetet inom utgör en mycket viktig delav vårt internationella arbete på detta område. En förstärkning av det nordiskasamarbetet kring narkotikafrågorna är en betydelsefull för att inte sägaoundgänglig del i kampen mot narkotika. När det gäller alkoholfrågorna, fru talman, skulle jagvilja peka på att vi även där har ett bra internationellt samarbete. Vi kan iår med tillfredsställelse konstatera att mångårigt drivna arbete attfå in alkoholfrågorna i arbete nu har börjat geresultat. Det har varit ett mycket mödosamt arbete att få detta till stånd, menbakgrunden är mycket allvarlig. Alkoholen är ett av de största hoten mot WHO:smålsättning: Hälsa åt alla . Därför är det av största vikt att alkoholfrågornauppmärksammas alltmer också i WHO:s verksamhet. Liksom när för ett par veckor sedanbehandlade skatteutskottets betänkande om åtgärder inom alkoholpolitiken villjag betona att de förslag som jag har berört i mitt inlägg och som i dagstår i fokus för debatt är delfrågor som var för sig ingalundakommer att innebära någon lösning på missbruksproblemen. De får heller inte sessom isolerade åtgärder i förhållande till andra samhällsåtgärder. De är en delav ett samlat åtgärdsprogram för att bekämpa alkohol- och narkotikamissbruket,som tillsammans med de andra åtgärderna kan ge resultat - det resultat vi allaeftersträvar: att minska drogproblemen och rädda människor till en bättretillvaro än den missbruket innebär. Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. 3EVERT (): Jag noterar att socialministern säger att detär ett samlat åtgärdsprogram som regeringen har lagt fram. Det är klart att vihälsat med tillfredsställelse om inte alla så de flesta åtgärder som harföreslagits från regeringens sida. Väldigt många av förslagen har vi jubehandlat tidigare, och det är ofta krav från socialdemokratiskt håll som tasupp. Men jag tycker nog att det är att ta i litet väl mycket att påstå att denproposition som regeringen lagt fram i denna fråga innehåller ett samlatåtgärdsprogram. Propositionen innehåller ganska många ord, men det är inte särskiltmycket som filiförs. Vad jag kan notera som positivt är att det finns engemensam känsla hos regeringen och den socialdemokratiska oppositionen för attdet är nödvändigt att ta till åtgärder för att minska konsumtionen och därmedkomma fill rätta med skadorna och missbruket. Sista ordet är som väl är intesagt vare sig från regeringens sida genom propositionen eller frånsocialdemokratins sida genom motionen av . Bruket av alkohol och narkotika är ett hälsovårdsproblem,och jag kan konstatera att , , haruppmärksammat detta och bett sina medlemsstater att var för sig ta uppproblemet. Att detta är ett hälsovårdsproblem framgår avundersökningar som gjorts i . Jag läser innantill från s. 9 ur den rapportsom CAN har gett ut: "Det finns inga säkra uppgifter om hur mycketav den totala sjukvårdskonsumtionen som är orsakad av alkoholbetingadesjukdomar. Men det rör sig om en betydande andel. Enligt en framlagduppskattning har mellan en tredjedel och hälften av all sjuklighet samband medalkohol. Alkohol som sjukdomsorsak förekommer inom prakfiskt taget allamedicinska speciahteter såväl i öppen som i sluten vård. Alkoholmissbrukareutgör en större del av alla som söker sjukvård ." Jag citerar också ur en undersökning som gjorts påKarolinska sjukhuset och som är hämtad från kommunstyrelsen här i : "Frånstatistiken över den slutna psykiatriska vården finns tydliga tecken påatt andelen alkoholpatienter ökat närmast lavinartat. Under perioden 1962-1976ökade antalet utskrivningar av män med diagnoserna alkoholism och alkoholpsykosca sju gånger och för kvinnornas del 13 Åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket m. m. År1976 gjordes drygt 45 000 utskrivningar av patienter med dessa diagnoser,vilket motsvarar av alla utskrivningar från psykiatrisk vård dettaår." Jagfortsätter med samma citat: "Samma tendens gör sig märkbar inom andra delar avsjukvården. En genomförd undersökning vid kirurgiska kliniken.Karolinska sjukhuset, visade att av männens vårddagar berodde påalkoholbetingade sjukdomar och att nära 1/3 av de inlagda männen hademisstänkta eller uppenbara alkoholproblem. Vidare framkom att bara 7 av 12 mänmed uppenbara missbruksproblem hade haft kontakt med den kommunalanykterhetsvården." Jag har, fru talman, velat uppehålla mig vid dettainledningsvis för att säga att frågan om alkoholen är ett storthälsovårdsproblem. Det är inte underligt att sjukvårdshuvudmännen blir alltmeruppmärksammade på detta. har det skett en förbättring av konsumtionsutvecklingensedan 1975-1976. Jag tror att man kan säga att det beror på åtgärder somvidtagits. Jag har sagt förut att vi hade en lång utredningsperiodpå . Det kom en proposition som inte heller den var mycket värd, menden blev inledningen till ett arbete som sedan pågått och där vi från socialdemokratinssida har deltagit mycket aktivt och fått många av våra förslag genomförda. När man jämför konsumtionen med sådana yttringar somskrumplever och delirium tremens. så upptäcker man att dessa sjukdomar harminskat . Här finner vi nästan ett klart sambandmellan konsumtionen och de mest allvarliga sjukdomar som följer av alkoholkonsumtion.Det visar också tidigare tendenser. När konsumtionen ökat har också antaletfall av skrumplever och delirium tremens ökat. Systembolagets redogörelse kom , och den visaratt har, som också sade, en minskning på närmare 18 %skett. Det är naturligtvis en oerhört glädjande utveckling. Vi säger i vårmotion att vi vill ha en ytterligare minskning, exempelvis på under denärmaste tio åren. Jag tycker att det som hänt visar att arbetet inte ärmeningslöst. Jag tror det är värdefullt för oss alla som sysslar med den härfrågan att göra detta konstaterande. När man försöker ta reda på vad det är som har dragit nerkonsumtionen tror jag man kan notera att det har spelat en stor roll attmellanölet borttogs. Det visar också all statistik. Familjeekonomin har blivit sämre i landet - det äringenting att skryta över, , men det är på det sättet, och det är klartatt det påverkar människornas alkoholinköp. Skatten har höjts något bättre än tidigare, även om dethar varit svårt att få den att hänga med i indexutvecklingen. Attityderna har förändrats. Det märker man i skolan.Andelen som inte dricker alkohol i klass 9 - här är det precis lika mellanflickor och pojkar, och det är på ett sätt det olustiga ijämställdhetsdebatten, att flickorna nu dricker likamycket som pojkarna - har ökat från tilllitet . Det har alltså varit en 10-procentig ökning, vilketnaturligtvis är oerhört glädjande. Detta är ett resultat av den propaganda ochden satsning som skett när det gäller ungdomen. Folkrörelserna har engagerats. Jag har stått här förr ochsagt att vi inte har gjort tillräckligt, men den signal som gick ut tillfolkrörelserna när vi fick litet pengar till detta möttes juav ett enastående gensvar. Ansökningarna fill - den nämnd föralkoholfrågor på som har hand om det här - bara ökade ochökade. Folkrörelserna ställde alltså upp när samhället frågade: Vad kan nigöra? Det pågår inom LO, i samarbete med , ett väldigtfint arbete. Man väver in detta i ett socialt arbete i ett större sammanhang,såsom har uttalat att det skall ske. Det var ju så väl att LO varklar med detta när vi fick stimulanspengarna - det har inte rört sigom så mycket från samhällets sida, men det har ändå varit ett stimulansbidrag. Det har skett en utveckling i de flesta folkrörelser. Manhar förstått vad det gäller och tagit upp den kastade handsken. Detta visar attinsatser och en medveten strävan från samhällets sida lönar sig. måste vialltså gå vidare. Jag skall inte upprepa den motion som vi har väckt frånsocialdemokratiskt håll utan närmast uppehålla mig vid de reservationer som vihar fogat vid socialutskottets betänkande. Men jag vill innan jag går in på detta mera sorgligakapitel i de här sammanhangen ge hela utbildningsutskottet en eloge för att viäntligen kan fatta ett beslut om att permanenta ANT-verksamheten vidlänsskolnämnderna. Det har varit en sorglig historia. Det har gått fram ochtillbaka i fråga om anslagsbevillningar, man har fått ta pengar än här och ändär. Men får vi halvfidstjänster på länsskolnämnderna för att skötaANT-verksamheten, och man har anledning att uppmärksamma attutbildningsutskottet är enigt på den punkten. Det är också, fru talman,egentligen den enda punkt som vi får bifall till i vår stora motion. Jag yrkar alltså bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande 29. Vi har väckt många motioner om vidare åtgärder. Inte allabehandlas här . Jag skall inte uppehålla mig vid de andra särskilt mycket,men jag vill ta upp en sak, som skatteutskottet har behandlat tidigare. Det äranskaffningen av narkotikahundar. har gjort ett studiebesök vidhundskolan i . Vi fick en redovisning för vad dessa narkofikahundarbetyder. En sak är tämligen klar: de är ganska billiga och ganska effekfiva.