prot · G509160 · 1981-12-31 00:00:00 — Mom.12 (ersättning för försenad idrifttagning av kärnreakforer) Utskottefshemställan bifölls med 294 röster mot 18 för motion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom.13 (allmänt förbud mot avtappning av hetvatten från kärnkraftverk) Utskottetshemsfällan bifölls med 294 röster mot 19 för motion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom. 14(hetvattenledning från Forsmark) Nr 160 Utskottets hemställanbifölls med 292 röster mot 19 för motionerna 204 av Fredaeenden m. fl.och 1616 av m. fl. i motsvarande 28 mai 1982 2 ledamöter avstod från aft rösta. Mom.18 (filferkammare vid kärnkraftverken) Utskottetshemsfällan bifölls med 295 röster mot 18 för mofion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom.20 (upparbetning av använt kärnbränsle) Utskottetshemsfällan bifölls med 238 röster mot 72 för reservafion 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. (forskning och utveckling rörande anyänt kärnbränsle) Ikontrapiopositionsvoteringen biträddes reservation 4 av m. fl. med 72 röster mot19 för mofion 1140 av m. fl. 212 ledamöter avstod från atfrösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 240 röster mot 72för reservation 4 av JohanOlsson m. fl. Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för motion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Övriga moment Utskottefs hemställan bifölls. Vattenkraft(mom. 24-31) Mom. 26 (inventering avmindre vattenkraftsresurser) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för mofion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom.28 (stöd för utbyggnad av små vattenkraftverk) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 73 för reservation 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom.29 (förstatligande av Bergslags AB:s kraftrörelse) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall fill motion 1493 av m. fl. Mom.30 (utnyttjande för lokala ändamål av vinstmedel från vattenkrafts-produktion) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 6 av m. fl. med63 röster mot 18 för motion 212 av m. fl. 232 ledamöter avstodfrån att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 239röster mot 73 för reservation 6 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls- Eltaxor(mom. 32-36) Mom. 32-35 Mom. 36 (fasta prisrelationer mellan olika energislag) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Olja (mom. 37-45) Mom. 37(oljeprispolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 68 förreservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 39 (avveckling av Svenska ) Utskottets hemsfällan bifölls med 243 röster mot 68 förreservation 9 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 42 (katalytisk kracker) Utskottets hemsfällan bifölls med 156 röster mot 154 förreservation 10 av m. fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 43 (det statliga oljelagringsprogrammef) Utskottefs hemsfällan bifölls med 295 röster mot 18 förmofion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 44 () Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1055 avOswald i motsvarande del, bifölls med acklamafion. Mom. 45 (överförande av den privata oljeindustrin isamhällelig och kooperativ ägo) Utskottets hemsfällan bifölls med 294 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Naturgas(mom. 46-50) Nr 160 Mom. 46 (utvärdering av ) den Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 68 för reservation 11 av m. fl. 1 ledamot avstod från atfrösta. Energipolitiken Mom. 48 (naturgasimport frånSovjetunionen) Utskottets hemsfällan bifölls med 295 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Kol (mom. 51-53) Mom. 51(importlicenser för kol) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservafion 12 avIngvar m. fl. med 152 röster mot 19 för motion 1140 av m.fl. i motsvarande del. 141 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 156röster mot 155 för reservation 12 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 52 (vissa åtgärder för att främja kolutnyttjande) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 13 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 53 (centralhamn för kolimport) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 14 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. och skogsavfail (mom. 54-58) Mom. 54-57 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 58 (regionala bränslebolag) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Alternativa drivmedel (mom. 59) Mom. 59 a (inhemsk drivmedelsproduktion) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 18 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotionerna 1140 av m. fl. och 1616 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 59 d (metanolframställning i ) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 26 förmotion 1605 av i motsvarande del. 4 protokoll1981/82:160-161 Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Regionala projekt (mom. 60-68) Mom. 60(åtgärder på energiområdet i ) Utskottets hemsfällan bifölls med 293 röster mot 18 förmofion 1616 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 61(energikombinat) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 18 förmotionerna 1616 av m. fl. och 1140 av m. fl. Mom. 62 (utnyttjande av spillvärme från vissa skogsindustrieri ) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 1055 av motsvarande del, bifölls med acklamafion. Mom. 63-68 Utskottets hemställanbifölls. Energiproduktion och energianvändning i övrigt (mom.69-74) Mom. 69 (översyn av elsektorns organisation m. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 15 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 70 (program för mottryckskraft) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 71 (utnyttjande av industriell spillvärme iallmänhet) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förmofion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 72 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 73 (kommunala solvärmeprogram) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 74 (närvärmesystem) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. Oljeersättningsfonden(mom. 75-78) Mom. 75-77 Mom.78 (villkor för och administration av stöd från oljeersättningsfon- Revisorskompe- den) tens m. m. Utskottetshemsfällan bifölls med 248 röster mot 64 för reservation 16 av . Övrigt(mom. 79-89) Mom. 79 a (stöd till projektering efter olja, naturgas eller kol) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 18 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1140 av m. fl. Mom. 81 a (ett vindkraftverk i Forsmark) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 1055 av i motsvarandedel, bifölls med acklamafion. Mom.81 b (byggande av ytterligare vindkraftverk) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 18 för motion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom.88 (industripolitiska åtgärder på energiteknikens område) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 155 för reservation 17 av . 1 ledamot avstod från aft rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Förstevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 6§ Revisors kompetens m. m. betänkande 1981/82:38 om revisors kompetens m.m. (prop.1981/82:171). 43 BENGTSILFVERSTRAND (s): fick vi uppleva hur företrädarna för de ickesolidariskapartierna, med landefs statsminister i spetsen, förkunnande att genomförandetav försämringar av tryggheten vid sjukdom är en helt nödvändig åtgärd för attavhjälpa landets ekonomiska ohälsa. kommer vi av samma icke-solidariskaparfier att få höra att människor som mist sina jobb måste nöja sig medförsämrad arbetslöshetsersättning, om vi skall kunna återskapa balans i samhällsekonomin. Revisors kompetens m. m. Sjuka, arbetslösa och andra socialtsvaga grupper kläms åt, utan att regeringen tycks hysa några större bekymmer förkonsekvenserna av den sociala nedrustningen. Men när det gäller aft klämma åtde grupper i samhället som antingen in absurdum utnyttjar skattelagstiftningensofullkomligheter eller genom direkt ekonomisk brottslighet övervältrar bördorpå andra samhällsmedborgare, då är den borgerliga reformviljan svag och ofta t.o. m. obefintiig. Den ekonomiska brottsligheten förorsakar samhället ettårligt skattebortfall på . Den "svartaekonomin" beräknas omsätta . Det ärungefär lika mycket som staten får in i inkomstskatter . De somytterst drabbas av defta skattebortfall är naturligtvis alla de som solidarisktuppfyller sina förpliktelser gentemot samhället och därmed också gentemot andrasamhällsmedborgare. Allt fler börjar inse att ett effektivare utnyttjande avrevisorsfunkfionen skulle vara ett viktigt instrument för att motverkaekonomisk brottslighet. Genom att förbättra revisionens kvalitet och stärkarevisorns självständighet skulle vi emellerfid sannolikt inte bara uppnå ensmidigare kontroll av att företagen verkligen betalar in skatter och avgifter.Lika viktigt är aft bättre tillvarata revisorernas kunskaper och erfarenheter isyfte att stärka företagens ekonomiska ställning. Detta gäller inte minstsmåföretagen, där en betydande del av revisionerna utförs av personer medbristfälliga kvalifikationer. I mindre företag saknas över huvud taget ofta denadministrativa och ekonomiska kompetens som utgör en absolut förutsättning fören sund företagsutveckling. Regeringens proposifion om revisors kompetens bygger iallt väsentligt på socialdemokrafiska förslag om hur man skulle kunna förstärkarevisorsfunktionen i företagen. föreslog vi att kvalificerad, dvs.auktoriserad eller godkänd, revisor skulle finnas i alla akfiebolag. I daggäller denna regel enbart för de större aktiebolagen. Som stöd för våruppfattning åberopade vi bl. a. en undersökning utförd av brottsförebygganderådet. Föreningen revisorer konstaterade att fillgången påkvalificerade revisorer var fillräcklig för att snabbt täckaefterfrågan i alla akfiebolag. Två gånger har den borgerliga riksdagsmajoriteten avvisatvåra förslag om införande av kvalificerad revisor i samtliga aktiebolag. Mensedan kommerskollegium - som är tillsynsmyndighet för revisorerna - i en nyundersökning bekräftat vad vi visste , har regeringen nu äntligensamlat sig till en lösning som på just denna punkt i allt väsentiigt tillmötesgårde socialdemokratiska kraven på en kvalitetsförbättring av företagsrevisioneni de små och medelstora företagen. Att våra krav är väl underbyggda stöds av en radfaktauppgifter. Antalet kvalificerade revisorer stiger med 1 000 de närmasteåren, vilket enligt kommerskollegium är en försiktig bedömning. Antaletrevisorsassisfenter -som i prakfiken utför en stor del av de valda revisorernasarbete - kan uppskattas fill ca 10 000. Examinationen från vårahögskolor är dessutom hög. Ungefär 4 500 har utexaminerats , och f. n. genomgår ca 1 200 personer denna utbildning påhögskolenivå. I motion 2441 föreslås dels att övergångsfiden skallbegränsas fill , dels aft övergångsbestämmelserna utformas så, att kravetpå kvalificerad revisor införs stegvis genom atf knytas fill storleken påbolagets bundna egna kapital. Enligt vår uppfattning inger det naturligtvisbetänkligheter att den femåriga övergångsfid som föreslås i propositioneninnebär aft bidrag från de kvalificerade revisorerna i kampen mot denfilltagande ekonomiska brottsligheten i många mindre bolag kan påräknas ipraktiken först . Å andra sidan kan man infe bortse från behovet aven rimlig övergångstid för att de revisorer som inte är kvalificeradeskall få möjligheter att komplettera sin teoretiska och praktiska utbildning,så att de kan erhålla auktorisation eller godkännande. När vi nu äntligen harfått gehör för vårt huvudkrav på kvalificerad revision i samfiiga aktiebolagkan vi således ställa oss bakom regeringsförslaget på den här punkten. Härutöver innehåller proposifionen emellerfid inte ettenda förslag som är ägnat att stärka revisorernas ställning i företagen. Defunder framförda kravet från vår sida på opartisk förefagsrevisionavvisas än en gång av den borgerliga utskottsmajorifeten i synnerligen krystadeordalag. Å ena sidan erkänner man aft det är nödvändigt atfrevisorn intar en självständig ställning gentemot dem för vilka han skallrevidera och aft principiella invändningar kan rikfas mot att revisorn, framförallt i fåmansbolag, i praktiken utses av dem han skall granska. Men sedankommer snabbt reträtten. Såvitt framgår av gjorda utredningar, säger man, har nuvarandeordning inte inneburit några mer betydande nackdelar när det gällerrevisorernas möjligheter att opartiskt granska företagen. Eftersom denna fråga infe har behandlats särskilt i någramer ingående undersökningar, är def onekligen svårt aft förstå atf deborgerliga partierna inte ens vill lämna def lilla bidrag fill kampen mot denekonomiska brottsligheten, som det innebär att de ställer sig bakom vårtförslag om en översyn av förefagsrevisionen. Denna översyn skall då omfattafrågan hur revisorn kan ges en självständigare ställning i förhållande tillstyrelse, verkställande direktör och bolagsstämma, men def skall också ägnasintresse åt revisorns rapportering, revisionens inriktning, innehåll ochomfattning. Också på ett par andra punkter är den borgerligamajoritetens avvisande av socialdemokratiska reformförslag på revisionensområde avslöjande. Def gäller bl. a. preskriptionsregeln. Denna innebär i sinnuvarande utformning atf kommerskollegium infe kan vidta disciplinär åtgärd iform av varning mot en försumlig revisor, om försummelsen är äldre än två år.Regeln tillämpas med stöd av en kammarräftsdom , en dom som f. ö. infevar enig. Bestämmelserna om revisors disciplinära ansvar är i övrigt nästanordagrant hämtade från reglerna om advokaters ansvar för fel och försummelser.Att som utskottsmajorifeten gör, dels mofivera kommerskollegiets handlingssättmed en oenig kammarräftsdom, dels jämföra revisorernas ställningi defta avseende inte med advokater utan med sjukhusanställda och Revisors kompetens m. m. Revisors kompetens m. m. andra offentligt anställda, förefaller i sanning mycketlångsökt. De disciplinära ärenden som inkommer och prövas avkommerskollegium består till stor del av skatteärenden. Dessa är oftast äldreän . I praktiken innebär alltså dagens ordning aft de flesta disciplinäraärenden hos kommerskollegium - nämligen def alltmer ökande antaletskatteärenden -ägnas stora utredningsresurser, utan aft det leder till någraberättigade disciplinära ingripanden från kollegiets sida. Defta förhållandebör föranleda en översyn av kollegiets handläggning av disciplinära ärenden.Def får nämligen från juridisk synpunkt anses synnerligen anmärkningsvärt aftkommerskollegium prövar preskriberade ärenden. Någon preskripfionsre-.gel förrevisors försumlighefer bör lika litet som för advokaters del tillämpas avkommerskollegium. Revisors granskning av företagets räkenskaper ochledningens förvaltning har bl. a. fill syfte atf ge borgenärer, anställda,samhället och aktieägarna en rättvis bild av företagets ekonomiska ställningoch resultat. I granskningen ingår bl. a. aft tillse att företaget sköter sinaåligganden gentemot samhället genom inbetalning av skatter och avgifter. Anmärkningar av allvarligare slag mot företaget skall isärskilt angivna fall anges i revisionsberättelsen. Enligt vår uppfattning ärdet lika rimligt att revisorn antecknar att företaget fullgjort sinaskyldigheter enligt skatte- och uppbördsförordningen. Inte minst mot bakgrundav den oroväckande utvecklingen när det gäller restförda skatter och avgiftertalar mycket starka skäl för en sådan ordning, som ju infe i praktiken innebärnågon utvidgning av revisorns granskningsskyldigheter. Vad jag har anfört beträffande preskriptionstid idisciplinära ärenden samt anmärkning i revisionsberättelsen bör ingå i denallmänna översyn av företagsrevisionen som jag tidigare talat om. Även om vi inte reserverat oss till förmån för förslaget imofion 2441 om revisorns upplysningsskyldighet i samband med misstanke ombrottslig gärning, finns det skäl att påpeka att den ändring i rättegångsbalkensom innebär att den tidigare inskränkningen i vittnesplikten för bl. a.revisorer undanröjts ingalunda betyder att revisorerna regelmässigt hörs underförundersökning. Så sker endast när synnerliga skäl föreligger. Att revisorhörs som vittne förekommer således nästan uteslutande i de fall åtal väckts ochdomstolsförhandling inletts. Med hänsyn till behovet av att få fram ettfillräckligt beslutsunderlag för att kunna väcka åtal talar starka skäl för atfpohs och åklagare kan höra revisor redan under förundersökning och atf dettablir huvudregel. Detta kan lämpligen övervägas i samband med en allmän översynav företagsrevisionen. Jag yrkar bifall fill den socialdemokrafiska reservafionen. 44MARGOT (): Att börjar sitt anförandemed atf åberopa karensdagarna är något märkligt, och atf han dessutom säger attövriga parfier i är osolidariska vittnar faktiskt om rätt dåligtomdöme. betänkande 38 behandlas regeringens proposition 1981/ 82:171, i vilken framläggs förslag om ändring iakfiebolagslagen. Förslaget innebär att def skall finnas en kvalificeradrevisor, dvs. en auktoriserad eller godkänd revisor, i alla akfiebolag. Vidare föreslås aft bestämmelserna om anmälan avaktieinnehav i 8 kap. 5 § aktiebolagslagen inte längre skall avsebolagsledningen i börsnoterade bolag och att bolagsstyrelsen skall kunnadelegefa sina åligganden vid aktietilldelning fill enskild styrelseledamot. De nya bestämmelserna föreslås, om de vinner riksdagensgillande, träda i kraft . Beträffande äldre akfiebolagföreslås dock kravet på kvalificerad revisor inträda först efter utgången av år1987. I betänkandet behandlas tre mofioner som väckts medanledning av propositionen och två som väckts under den allmänna motionstiden. Frågan om tillsättande av auktoriserad revisor i allaaktiebolag har prövats av och redovisatsi lagutskottets betänkanden /81:4, 28 och 33. I betänkande 1980/81:4 anförde utskottet atf man bordeöverväga möjligheten atf införa kvalificerad revision i alla akfiebolag.Kommerskollegium fick då i uppdrag av regeringen att göra en undersökning avtillgången på kvalificerade revisorer. sade i detsammanhanget att det helt och hållet är socialdemokraternas motion som liggerbakom detta, och enligt hans förmenande fanns def tydligen ingen anledning attfrån regeringens sida fa initiativ till att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten och förbättra revisorernas villkor. Så är alltså inte fallet. Pågrundval av denna undersökning och övriga synpunkter som framkommit föreslås nui proposifionen att alla aktiebolag fr. o. m.den 1 januari 1983 skall ha minsten kvahficerad revisor. För befintiiga bolag föreslås dock en övergångstid på femår, innan skyldigheten att ha kvalificerad revisor inträder. Härigenomtillgodoses delvis önskemålet i motion 1582 från vpk, yrkande 5. Med anledning av ett par enskilda socialdemokratiskamotioner har vid lagutskottets betänkande fogats en reservation frånsocialdemokraterna i utskottet. Den reservationen har ju utförligt redogjort för. I reservafionen anför socialdemokraterna att dengrundläggande svagheten i företagsrevisionen ligger i def sätt på vilketrevisorn utses och entledigas i ett företag. Majoriteten i utskottet anser att vissa principiellainvändningar naturligtvis kan riktas mot att revisor utses av dem han skallgranska. Detta gäller i synnerhet fåmansbolagen. anser dock att den nuvarandeordningen inte har inneburit några mer betydande nackdelar när det gällerrevisorernas möjligheter atf oparfiskt granska företagen. Det kan också varasvårt att för tillsättande av revisorer hitta andra former som har möjlighetatt fungera på ett bra sätt. Ett viktigt inslag att tillvarata är det förtroendefullasamarbete som i allmänhet råder mellan företag och revisorer..Företagsrevisionen har också stora befogenheter atf motverkaekonomisk brottslighet genom Revisors kompetens m. m. Nr 160 cJen genomfördautvidgningen av revisors uppgiffsskyldighet. Fredagenden beslut som kommer att fattas,att kvalificerad revisor skall finnas i alla 28 mai1982 akfiebolag, kommer med all säkerhetatt stärka revisorernas ställning och harockså i sitt slutbetänkande lagt fram tens m m. 'ssa förslag om revisorernasverksamhet. Betänkandet är nu föremål för remissbehandlingoch överväganden inom budgefdepartementet. Vidare behandlas revisorernas uppgifteri vad avser bekämpande av ekonomisk brottslighet i den samrådsgrupp inomregeringskansliet sorh samordnar regeringens insatser mot den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten. ochriksskatteverket pågår också, som vet, överläggningar omrevisorns roll i skafte-och uppbördssystemet. Utskottets majoritet anser ocksåatt ett mer långtgående krav på ett förlängt disciplinansvar för auktoriseradeller godkänd revisor, som socialdemokraterna kräver i sin reservation, ej kananses vara befogat. Revisorers ställning kan infe jämställas med advokaters.En revisor har sin auktorisation . Defta är inte fallet föradvokatkåren. Handlar en revisor olämpligt eller klandervärt, får han riskeraatt inte bli godkänd för en ny period. anför utskottet i sin skrivning aft revisornskall iaktta såväl akfieägarnas som de anställdas, borgenärernas och detallmännas intressen. Detta är en nog så viktig och grannlaga uppgift, ochdärför är det angeläget att revisorernas ställning och kompetens stärks, som nusker om antar lagutskottets hemställan i dess betänkande1981/82:38, till vilken jag yrkar bifall i alla delar och därmed avslag på densocialdemokratiska reservafionen. Innan jag slutar mitt anförande kanske jag skulle säga atfde motioner som väckts från folkpartiefs och från sida som berördetta ärende ju också har behandlats i utskottet. Motionerna går ut på lättnadi kraven på viss prakfisk utbildning för revisorer, och motionerna får ettvisst gehör i utskottets betänkande. Jag yrkar bifall till utskottetshemsfällan också på den punkten. 45 () rephk: Det är alldeles riktigt att det är en klarförbättring aft man nu inför bestämmelser om atf kvalificerade revisorer skall finnas i samtliga akfiebolag - det har vi infe förnekat. Men detta ger ett mycket begränsat bidrag till kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Man måste vara reahst och inse det. Den uppfattningen har faktiskt också vederbörande tillsynsmyndighet. Man nöterar t. ex. att brotten i akfiebolag troligen kommer att minska, men man noterar också att revisionen på ett helt annat sätt än måste inriktas på att uppdaga skattebrott. Det är förvånansvärt att inte med ett ord nämner defta och knappast heller 5" kommenterar preskriptionstiden. Vi haralltså ett klart belägg för att kommerskollegium med de regler Nr 160 som gällertvingas syssla med helt meningslösa utredningar, eftersom man Fredaeen den har dennakorta preskriptionstid. Man kan alltså infe ta itu med de vikfiga 28 mai 1982 skattebrotten.Det var just def syftet vi hade. Skall man komma åf den ekonomiskabrottsligheten måste man fa itu med skattebrotten. Detta syfte Revisors kompe- når maninte med regeringsförslaget. Det är djupt beklagligt atf majoriteten jg avvisar våra förslag på dessa punkter. 46 () replik: Jag har fakfiskt inga ambitioner aft göraBengt Silfverstrand nöjd med min replik. använder sig avdels högt tonläge, dels väldigt mycket osakligheter. Han anser att det enbartär socialdemokraterna som vill bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Så är juicke fallet, . Jag kan också höja rösten i def här fallet. Varför i all sin dar har inte detta ordnatsupp förut? Det har hänt ganska mycket på detta område . Defta är ändå ett viktigt steg för att förbättrarevisorernas ställning. Jag betonade i mitt anförande i flera meningar allt detövriga arbete som pågår i olika utredningar för atf bekämpa den ekonomiskabrottsligheten och stärka revisorernas ställning. Är def enligt meningen atf revisorernai första hand skall vara något slags skaffefogdar?