prot · G50912 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag tycker att jordbruksministern skulle ta mera kontaktmed sin egen organisation och diskutera den hår frågan och försöka bli överensmed dem som i princip har samma uppfattning hår som vpk. Jag delar uppfattning attvi kan återkomma till den hår diskussionen kanske i samband med motionsbehandlingen. Får jag bara, herr talman, till säga attdetta, man skulle utreda hur livsmedel skall subventioneras, var en mycketintressant tanke. Den är mycket intressant, för den stämmer ju inte överens medde moderata tankegångar som har varit rådande. De tankegångarna harhela tiden gått ut på att man i stället skulle minska livsmedelssubventionerna. noterar jag att det finns entankegång här som går ut på att man skulle utreda en subventionering ochkonstaterar att det inte stämmer med den motion som ni har väckt i riksdagen.Om jag inte läst fel, så gården motionen ut på att man skulle minskalivsmedelssubventionerna med ytterligare 400 milj. kr. Dethär går liksom inte ihop. 121GÖTHE (): Det finns åtminstone en motion häri riksdageni år som gäller en utredning om differentierad moms. Den har jag lämnat in tillsammans. Det år alltså en moderat motion. Vad jag sade var att statsministern, när frågan omdifferentierad moms fördes in i den allmänna debatten ,svarade att frågan icke var utredd. Av den anledningen kunde detta förslag -underförstått -inte aktualiseras då. Därför är det vål ganska rimligtatt den här fortlöpande debatten om en differentierad moms en god grund att ståpå, att man tar reda på hur det förhåller sig i andra kinder. Vi vet att man imånga kinder har detta system och att det där år vanligt att just de varor vikallar baslivsmedel beläggs med en lägre skatt, medan andra varor, som kansägas ha lyxkaraktär, beläggs med en högre skattesats. Detta anses i deländerna vara rättvist. Om sedan jordbruksministern vill anse att detta är ennyform av subventioner till livsmedel i jordbruket, så må det vara hänt. Vad jag ville framhålla var desakliga förhållandena i den debatt som ägde rum på moderata samlingspartietspartistämma i och som hänvisade till. Det varanledningen till att jag gick in i dagens diskussion i frågan. 122 (vpk): Jag vill bara säga att jag är beredd att stödjaett sådant förslag om utredning som hår har tagit upp. Det kundevara intressant att se hur det hela slår. Jag glömde vidare att säga en sak om mjölken. Jag framhöllatt denna år för dyr, men jag menar inte att bönderna får för mycket förmjölken. Den blir dock en mycket stor del av de nödvändiga inköpen i storabarnfamiljer. De kan inte vara utan mjölk. a. säger jordbrukarnasorganisationer att en höjning av mjölkpriset inte har någon större betydelseför konsumtionens storlek. Man är tvingad att köpa mjölken, även om den blirdyr. Därför är det viktigt att priset på just den varan hålls nere. Dåroni kanvi vål vara överens. Anledningen till attjag tog upp denna fråga var att jag tyckte att det yttrande som det gäller varintressant. en för moderata samlingspartiet representativ uppfattningsom för fram i sin motion i denna fråga, nämligen att det genomen utredning bör klarläggas om livsmedlen bör subventioneras för att man på detsättet skall kunna göra dem billigare för konsumenterna, är det en helt nysituation som uppkommer. Den stämmer inte med den verklighet som ni harbeskrivit i ert krav på en ytterligare sänkning av livsmedelssubventionerna med400 milj. kr. Är motionen icke representativ för moderata samlingspartiet, såhar den däremot inget annat syfte iin att tjäna som en politisk värdering, attframföras kanske beroende på vem man diskuterar med. Motionen har då alltsåinget stort värde. 124GÖTHE (); konstaterade att det förekomen debatt i den här frågan. Såsom har redovisats i dagspressen slutade dendebatten med en votering, och där vann partistyrelsens förslag. Följden häravvar att det icke blev något beslut om att det skulle genomföras en utredninginom moderata samlingspartiet i frågan. Jag har dock som ledamot av motionerat,tillsammans med en annan ledamot, och det finns förvisso många andra, oeksåriksdagsledamöter, från vårt parti som har samma uppfattning som den vi harfört fram. Sedan må själv få bedöma situationer där man inomett parti diskuterar sig fram i olika frågor. Jag vet inte vad jordbruksministernanser vara representativt i ett läge där år för ett beslut och emot.Vi kanske rent av kan säga att det här år fråga om en vanlig demokratiskprocess - sådana förekommer ju också inom . 25 § Svar på interpellation 1981/82:22 om vissa skogsvårdande Nr 12 har frågat industriministernvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att få till stånd skogsröjning,lövkontroll och andra skogsvårdande insatser i sådan omfattning att mansäkerställer en tillfredsställande skogsåterväxt som tryggar skogsindustrinsråvarubehov och sysselsättning. Interpellationenhar överlämnats till mig. Låt mig till en början slå fast att det år varjeskogsägares skyldighet att se till att skogsvården på hans fastighettillgodoser de krav som anges i skogsvårdslagstiftningen. Utgångspunkter förlagstiftningen är bl. a. att kraven skall tillgodoses utanmyndighetsingripanden i form av stimulanser och helst också, utan direktatvångsåtgärder. De statliga ekonomiska stimulansåtgärderna syftar till enskogsvård som kvalitetsmåssigt går utöver minimikraven i skogsvårdslagen. Det jag nu har sagt gäller också för skogsröjningen, somGöthe interpellation i huvudsak behandlar. Fr. o. m. den 1 januari1980 infördes i skogsvårdslagen en helt ny bestämmelse som innebär attskogsägaren är skyldig att röja plantskog och ungskog. Kravet gäller bådenytillkommande ungskog och sådan ungskog dår röjningen år eftersatt. Deteftersatta röjningsbehovet skall vara inhämtat . kan statsbidrag lämnas till demest eftersatta röjningarna. Stödet, som kompletterar lagbestämmelserna,år i huvudsak regionalpolitiskt motiverat och utgår därför endast i detskogliga stödområdet. Fr. o. m. innevarande budgetår iir det också möjligt attfå bidrag om man tar till vara röjningsvirket. Som har framhållit år behovet avungskogsröjning f. n. mycket stort. Vad samhället kräver av landets skogsägareframgår klart av skogsvårdslagen. Skogsvårdsstyrelserna bedriver en omfattandeinformation och rådgivning i frågan. Det gäller nu att skogsbruket självt utandröjsmål och med kraft tar sig an frågan. Jag år medveten om att arbetskraftsproblemen år besvärliganär det gäller skogsvården. Obalans har uppstått mellan behovet av arbetskraftunder sommarhalvåret och . Förutom att behovet av skogsarbetskraftär större år konkurrensen då också större från andra näringar.Arbetskraftsproblemet för skogsvården måste i det något längre perspektivetlösas genom att skogsvårdsarbetet rationaliseras ytterligare och genom enbåttre, samlad arbetskraftsplanering inom de skilda skogsföretagen. I det kortare perspektivet kan statsmakterna medverka inomramen för arbetsmarknadspolitiken, t. ex. genom att möjliggöraberedskapsarbeten och utbildning. Så sker också f. n. Kurser inom det skogligayrkesområdet anordnas på flera platser i landet inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Dessutom svarar skogsvårdsstyrelserna och domänverket för den Om vissa skogsvårdande åtgärder Om vissa skogsvårdande åtgärder utbildning som behövs i samband med beredskapsarbeten idessa myndigheters regi. Det finns också möjlighet för intresserade att få kortareskogsyrkesutbildning som anordnas av landstingen. 1 , som sårskilt till, har dessutom kinsarbetsnämnden tillsammans medskogsvårdsstyrelsen och länets största skogsbolag tagit initiativ tillsärskilda åtgärder för att få till stånd en försöksverksamhet med skogsvårdsarbeteför ungdomar. Slutligen vill jag upplysa om att det år helt möjligt att låtaskogliga beredskapsarbeten genomföras i enskild regi. Regeringen har nyligenfattat beslut i denna fråga som innebiir att röjning och andraskogsvårdsåtgärder kan utföras som enskilda beredskapsarbeten om vederbörandelänsarbetsnämnd och skogsvårdsstyrelse anser det lämpligt. Men en förutsättningär givetvis också att de enskilda skogsbrukarna då år beredda att ta på sigarbetsgivaransvaret. Av vad jag har sagt hår framgår att det från samhiilletssida görs stora insatser för en aktivare skogsvård i landet. Ytterligareåtgärder har regeringen föreslagit i den framlagda ekonomisk-politiskapropositionen. måste också skogsbruket ställa upp helhjärtat. Då kan vitrygga skogsindustrins råvarubehov och skapa angelägnasysselsiittningstillfållen i skogsbygderna. 126GÖTHE (); Jag tackar jordbruksministern för svaret påmin interpellation. Jag vill genast - när jag nu har tagit del av det härinterpellationssvaret, fråga jordbruksministern; Varför år det så här? Varför har vi denna förunderliga situation med ett stort behov av skogsröjningoch stor arbetslöshet? Då frågar man sig också vad som kommer atl hända den dagdå man inte längre får använda kemiska bekämpningsmedel. Det har vi visserligeninte fått lov att göra . Men-om det skulle fattas ettriksdagsbeslut om ett permanent förbud mot kemisk lövslykontroll. vad kommer dåatt hända med skogsåterväxten, när återväxten redan har blivit så eftersatt idagens läge? Det är ju tydligt att jordbruksministern delar minuppfattning att behovet av ungskogsröjning är mycket stort. Av allt att dömaanser också jordbruksministern, i likhet med mig. att arbetskraftsproblemen ärmycket stora när det gäller skogsvården. Jag vill beteckna det rådande förhållandet somförunderligt, särskilt som skogsvården är mest primär i just de län som årsysselsiittningssvagast. I har vi. som hela regeringen känner till. enmycket stor arbetslöshet, och det största problemet år ungdomsarbetslösheten.Hur har man inte sagt att skogsröjningen-när det gäller såväl den första röjningen och lövkontrollen som andraskogsvårdsåtgärder - just därför att det finns så många arbetslösaungdomar. Det är de som skall göra"t. Detta verkar ju riktigt, men hur hardet gått? Han säger att behovet av ungskogsröjning år mycket stort f.n. Jag skulle vilja tillägga att behovet var stort . 1min interpellation ger jag också exempel på detta. Jag nämner där det ioktober fanns ett akut behov av ca 144 000 dagsverken i lövslybekåmpningoch annat skogsvårdsarbete. hade jag en debatt hår ikammaren med industriminister . Åsling om sysselsättningen i . Påmin fråga medgav haii att röjningsproblemen är mycket stora. framhöllhan, vilket jag också niimnt i min interpellation, att regeringen allvarligtövervägde åtgärder för att få fart på röjningen. Industriministerns uttalande gjorde att jag nu riktade mininterpellation till honom. Naturligtvis är jag lika tacksam för ett svar frånjordbruksministern, och jag frågar nu om någonting verkningsfullt har skett?Behovet av den röjning som skall trygga skogsåterväxten och ge oss råvara tillindustrin-och därmed trygga jobben i bl. a. , där skogsindustrinbetyder så mycket - har alltså ökat ytterligare. Jag har - och def har säkert också jordbruksministern -tillgång till ett meddelande från . Det är fråga omröjningsbehovet i procent av den totala arealen enligt riksskogstaxeringen. Iregion 1-3 - som bl. a. omfattar . och norra - finnsdet ett behov av lövslyröjning i plantskogen på . Detta gällerstorskogsbruket, men beträffande privatskogsbruket är siffran ännu högre. 20 %.När det gäller ungskogsröjning år det inom den hår regionen, dvs. de utprägladeskogsområdena, ett så stort behov som inom storskogsbruket och inom privatskogsbruket.Inom region 4-5 - som omfattar det övriga med bl. a. halva nämner jag mitt hemlän i det här sammanhanget- år behovet avlövslyröjning i procent av den totala arealen så stort som beträffandebåde storskogsbruket och privatskogsbruket. I interpellationen ger jag också exempel från påöverträdelser av skogsvårdslagens bestämmelser. Om man inte rättar sig efterlagens bestämmelser och ser till att detta röjningsbehov är tillgodosett senastden . måste alldeles speciella åtgärder vidtas frånmyndigheternas sida. Vad såger jordbruksminister om dessa siffror? Jaghar bara gett några exempel, det finns många fler lika skrämmande. Jag har självfallet noga läst jordbruksministerns interpellationssvaroch lyssnat till hans föredragning hår. Utbildningsmöjligheterna finns.Regeringen, och i viss utsträckning åven landstingen, har ställt medel tillförfogande. Initiativ har tagits till utbildning. Men det händer åndå så litetute i skogen. Behovet av denna skogsvård växer! som länsarbetsnämnden i säger,uppdragsgivare och uppdrag när det gäller röjning? Har statsrådet denuppfattningen? Gäller det då bondeskog? Jag har stor förståelse för den hårproblematiken. Det kostar väldigt mycket att leja arbetskraft för detta behov,och det blir inga pengar tillbaka inom de närmaste decennierna. Det finns förall del en post av Om vissa skogsvårdande åtgärder Om vissa skogsvårdande åtgärder biomassa att tillvarata. Men det verkar vara ett bortglömtfaktum. Hur kommer det sig att man inte bättre tillvaratar den möjligheten? Detiir ju fråga 0111 rikhaltig energitillgång. Jag har för min del en känsla av att man frånstatsmakternas sida inte har ett grepp om det läge som f. n. råder. Jag harinte för avsikt att nu dra upp en debatt om den kemiska lövkontrollen. Jag harförvisso nämnt den. men det är naturligt, eftersom vi har den hiir situationentrots att vi har haft en kemisk lövkontroll under åtskilliga år - åtminstone avoch till mellan dessa olika beslut. Om vi nu enbart skall vara hänvisade tillmanuell motorröjning, då frågar man sig: Hur skall vi klara skogsåterväxten iframtiden? Hur skall vi klara råvarutillgången och därmed sysselsättningen idenna viktiga industri? 127 (): Jag begärde ordet därför att jag bedömerdenna interpellationsdebatt vara synnerligen aktuell, inte minst metl hänsyntill den proposition som jordbruksministern aviserat och som förhoppningsviskommer redan i slutet av . Jag syftar då på propositionen somgäller användandet av kemiska medel i skogsbruket. Utan att på något satt föregripa vad som kommer att stå ipropositionen vet vi, efter vad statsrådet själv har sagt i olika sammanhang,att vi får ett förslag om ett fortsatt förbud-med viss dispensrått - motanvändning av kemikalier vid bekämpningen av kivslyet i skogen. Om-jag betonar det-detta förslag går igenom i ,innebår det att såväl de eftersläpningar i fråga om lövröjningen som måsteinhiimtas som de nya lövröjningsbehov som uppstår helt enkelt måste klarasgenom mekanisk röjning. Detta kommer i sin tur att kräva mycket storaarbetsinsatser och tillgång på utbildad arbetskraft. Alla krafter i samhälletmåste därför medverka till att med arbetskraft klara av det storaröjningsbehov som finns och som kommer att uppstå. Jordbruksministern anger i svaret till attdet finns möjligheter för intresserade att få kortare skogsyrkesutbildning somanordnas av landstingen. Jag tror att detta är en riktig våg alt gå.Landslingen har nämligen inom gymnasieskolan fått ansvaret för den skogligautbildningen och förfogar följaktligen över betydande utbildningsresurser påolika håll ute i landet. Så har vi t. ex. i två skogsskolor, i Sunneoch i . där utbildning av röjningspersonal med fördel bör kunna anordnas.Statsrådet hänvisar till det initiativ som har tagits av länsarbetsnämnden iVärmland som tillsammans med och Billerud har tillsatt enarbetsgrupp, som just nu arbetar hårt med att utforma en modell för"projektet skogsröjning". Den redan nu utarbetade skissen går ut påatt utbildningen skall anordnas på i . Länsarbetsnämndenstår för kostnaderna. Som lämplig starttid har angetts medfortsättning . Utbildningen skall avslutas med en praktiskinskolningsperiod, alternativt någon vecka i beredskapsarbete efterutbildningen. Jagnäniner detta som ett exempel på hur ett enskilt landsting ställer upp på Nr 12 förslagfrån exempelvis lånsarbetsnåmnden och går in i projekt genom att Tisdaeen den justställa sina skogsskolor till förfogande. Ett annatsätt, som också skall praktiseras i mitt hemkin , år att anordnalängre utbildning med lOveckors teori och därpå 30 veckors praktik, q.. y.Vr skoss-dvs. en sammanlagdutbildning på 4(. Även denna utbildning vårdande åtsärder kommeratt ske vid . Jag förmodar att statsrådet nu kommer att verka pådrivandei regeringen för att erforderliga resurser ställs till AMS förfogande, så attlånsarbets-iiämnderna ute i landet aktivt kan engagera sig i den hiirverksamheten genom att möjliggöra såväl utbildning som beredskapsarbeten. Mendå krävs det ökade insatser i fråga om stöd till arbetsmarknadspolitiken, iförhållande till vad som senast har signalerats från regeringen. Jag behöver inte referera till denefterskipande skogsvård som kommer fram vid de inventeringar somskogsvårdsstyrelserna gör ute i landet - har refererat till endel av dem. Men det kommer alltså att uppstå stora röjningsbehov, och på mångabrukningsenheter dår röjningsbehov föreligger kommer inte ägarna att inomföreskriven tid hinna utföra den röjning av plantskog och ungskog som föreskrivsi 9 vi skogsvårdslagen. Detta kommer att ge arbetstillfällen och ställa storakrav på utbildning. Jag härför jordbruksministern velat nånina detta exempel påhur i ett lån kan gå in och bidra på detta område. Jag tror att detsom anges i svaret från statsrådet om landstingens roll iir en riktig viig attgå. 128BERTIL (); Skogsvården år viktig, och den behöverintensifieras i högsta grad-det kan vi vara överens om från olika håll. Del iirmycken eftersläpning på delta område i , och även på andra håll. GötheKnutson frågade sig varför det är så'hår. når del finns ett stort behov avskogsröjning och vi har hög arbetslöshet. Denna frågestiillning iirberättigad och naturlig. Jag har själv ställt precis samma fråga vid fleralillkillen. Man söker naturligtvis då också efter orsakerna. Den erfarenhet man får når man diskuterar med skogsägareår givelvis all del år dålig lönsamhet. Röjning o. d. ger inte pengaromedelbart, eftersom del år lång omloppstid. Det skall vara en mycket blandadålderssammansättning på skogen om avkastningen skall bli någorlunda jånin. Något som jag ändå vill beteckna som positivt i ochsom jag hoppas på är faktiskt klenvirkesstödet, som har införts och som börkunna ge biittre lönsamhet för skogen. Det ger möjligheter lill litet pengarnär sådant här arbete bedrivs. Med en riktig uppläggning kan detta i många fallske i kombination med flisning o. d. Även om jag måste såga att det år synd attinte klenvirkesstödet sattes in tidigare - jag vill erinra om att vi fråncenterhåll flck driva frågan länge, innan vi fick gehör för varasynpunkter-vill jag framhålla att värmlänningarna i högsta grad uppskattar det,och jag vill gärna ge jordbruksministern en eloge för att vi nu har fått dettaklenvirkesstöd. Enligt en uppgift som vi fick av lånsjågmåstare Om vissa skogsvårdande åtgärder år det klenvirkesstöd som fått sigtilldelat redan intecknat. Det pekar åt rätt håll. och det år bra. En annan fråga som kommer upp i diskussionerna är att manväntat ett besked i frågan om besprutningarna. Jag tror att det år positivt omett sådant nu ges. Det år alltså bra om man får klarhet på den Ikir punkten. Som varit inne på, år vidareutbildningsfrågorna i högsta grad intressanta i dessa sammanhang. Det år intebara att gå ut i skogen och sätta i gång med arbetet dår. utan man måste hakunskaper och veta vad som skall röjas bort och vad som skall vara kvar o. d. Idet avseendet har jag framställt en interpellation tillarbetsmarknadsministern, och jag hade hoppats att få svar på den i samband medatt svaret på interpellation lämnades, eftersom dessa frågorhänger så intimt samman. får jag troligtvis svar , men jag villändå siiga att man i det hiir avseendet måste vara ganska flexibel. Enligt dets\ar jordbruksministern lämnat finns det rått många möjligheter tillutbildning, men kanske behövs det flera, och det får vi väl återkomma till. Låt mig säga att vi hoppas att den eftersläpningi skogsvården som förekommer på olika håll skall undanröjas. Åtgärder för attåstadkomma detta behövs i , men också på andra håll. Det krävs åtgärderför att vi skall kunna få i gång arbetet i skogen och för att vi skall kunnatrygga virkesbehovet . Vi skall inte tala om avverkningstvång ochannat, för frågan är: Hur mycket skog kommer det att finnas framöver? Det ärdet som avgör hur mycket vi kan ta. Detta ärkontentan av det hela. 129Jordbruksministern : Herr talman! Det är naturligtvis inte såenkelt att svara på fråga om varför det är så hår. men man skallkomma ihåg att den tvingande lagstiftningen om röjning inte har varit i kraftunder mer än . Jag tror att också den ovisshet som hela 1970-talethar präglats av når det gäller möjligheterna till kemisk bekämpning harbidragit till en viss stagnation i fråga om röjningen. Dessutom skall man kommaihåg att kinsamhetcn inom skogsbruket har varit dålig under vissa perioder. Jag tror att vi på båda håll tjiinar på att vänta meddebatten om vi skall ha kemisk lövslybekåmpning eller inte till dess attkammarens ledamöter har läst den proposition som kimnats till i dag.Men det år naturligtvis intressant att litet nårniare studera de siffror somGöthe redovisat. Förvandlar man dessa procentsiffror till hektar, kanman konstatera att det når det galler lövröjning enligt rlksskogstaxeringensberäkningar finns 327 000 eftersläpande hektar i storskogsbruket och 328 000 iprivatskogsbruket - siffrorna stämmer nästan exakt på hektaret. När det gällerröjningarna är siffrorna 594 00(i storskogsbruket och i privatskogsbruket. Det år alltså inte så förfärligt mycket som skiljermellan de båda skogsbruken, och i varje fall jag vill inte döma ut det ena fördet andra, utan jag konstaterar bara vad som redovisas i fråga omeftersläpningen. herr talman, att når nuskogsbruket får ett besked om att man bör inrikta sig på röjning avlöv. så kommer verksamheten i gång. När det gäller det klenvirkesbidrag som beslutatom har jag fått en rapport ifrån att skogsvårdstyrelsen diir redantecknat in ramen . Detta år inget problem - man skall få ramenhöjd. Detta år nämligen ett utmärkt sått att stimulera röjningen och få framvirke, som annars sannolikt inte skulle ha tagits fram vare sig fiirinduslribruk eller för energiändamål. Jag har alltså förhoppningen att niir vi nu ger klarabesked på olika punkter och kommer att stimulera fram avverkningen av de glesaskogarna, så skall det betyda att man inom storskogsbruket kan göra en båttrearbetskraftsplanering. Jag tror nämligen att en stor del av de eftersattaröiningarna beror på att nian helt enkelt haft svårt att få miinniskor som baraarbetar över sommaren. Jag tror inte att det iir bra att inrikta sinarbetskraftsplanering på det sättet. Den måste från företagets sida inriktas pååretruntanstållning. Når vi stimulerar fram avverkningen av de glesaskogsbestånden bör skogsbruket totalt kunna öka sitt arbetskraftsbehov ochdiirmed sätta in fler människor då röjningarna skall göras föratt sedan låta arbetskraften arbeta med renskogsavverkning. Jag tror att detta i mycket ar en fråga omarbetskraftsplanering. Det år naturligtvis också en fråga om utbildning av dessamänniskor, åven om de skall gå i ren lövröjning. Dår har jag ingen annanuppkittning iin den som kommit fram i debatten, niimligen att det år viktigtatt utbildningen stimuleras. Vi har totalt sett redan nu stora möjligheter attge utbildning. Men då skall man också kunna garantera de människor arbete vilkagår igenom utbildningen. Det tror jag kommer fram når vi så atl siiga fåttdiskutera detta färdigt. Då gäller det naturligtvis att göra detta till etttryggt yrke fördel ökade antalet sysselsatta i skogen. Man måste se till attdetta yrke har samma status som andra yrken. Det år ett hårt och besvärligt jobb.Men med de tekniska hjiilpmedel som finns bör det gå att göra det hiir vrketattraktivt. Det är vål någonting som vi alla skulle kunna se fram emot medtillfredstållelse att man skulle kunna ge arbetslösa människor ett tryggt ochlångvarigt arbete. Om vissa skogs-vårdande åtgärder 130GÖTHE (): Jag tackar jordbruksministern inte bara förkompletterande svar utan också för den intressanta redogörelsen för hans syn pådenna problematik.