prot · G5094 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:4 1 § Utökning av antalet suppleanter i vissa utskott Enligt till kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen föreslagit att antalet suppleanter i konstitutions- ochutbildningsutskotten skall utökas från 16 till 17 samt i finansutskottet från17 till 18. Beslutar kammaren att antalet suppleanter i konstitutions-och utbildningsutskotten bestäms till 17 samt i finansutskottet till 18? Detta förslag antogs. 2 § Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval till konstitutions-,finans- och utbildningsutskotten kommer att ske vid morgondagens sammanträde. 3 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1980/81:201,1981/82:1 och 1981/82:2 till justifieutskottet 1981/82:3till försvarsutskottet 1981/82:4och 5 till 1981/82:6till socialutskottet 1981/82:8lagförslagen 7-11 till socialförsäkringsutskottet i övrigt fill socialutskottet /82:9 tilltrafikutskottet /82:10 och 1981/82:11 fill skatteutskottet /82:14 tillutbildningsutskottet /82:17 till civilutskottet /82:18 tilljordbruksutskottet 1981/82:30 bil. 2punkterna 1-3 till socialförsäkringsutskottet punkt 4 till socialutskottet bil. 3 till trafikutskottetbil. 4 fill skatteutskottet bil. 5 till jordbruksutskottet bil. 7 och 9 tillarbetsmarknadsutskottet bil. 8 fill civilutskottet bil. 6 och propositionen iövrigt till finansutskottet 4 § Föredrogs och hänvisades 5 § Föredrogs och hänvisades Motion 1981/82:1till utbildningsutskottet 6 § Anmäldes och bordlades Motion 1981/82:2 av ochBjörn Köriof med anledning av proposition 1981/82:8 om lag om vård avmissbrukare i vissa fall, m. m. 7 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1981/82:18av (vpk) till jordbruksministern om registreringen av kemiskabekämpningsmedel: I vårt land måste ett företag föratt få sälja ett kemiskt bekämpningsmedel få det registrerat hos den ansvarigamyndigheten, som är produktkontrollnämnden. I samband medregistreringsförfarandet skall företaget i fråga förete vetenskapligdokumentation om medlets oskadlighet. Enligt lagen om hälso-och miljöfarligavaror skall den omvända bevisbördan tillämpas, vilket innebär att den som villmarknadsföra en produkt måste bevisa att varan är ofarlig. En stor del av de bekämpningsmedel som registreras iSverige och andra länder har testats av privatägda kommersiellt inriktadelaboratorier. Merparten av dessa laboratorier finns i . Det föreligger uppgifter om att en stor del av denforskning och dokumentation som ligger till grund för registrering av olikabekämpningsmedel inte är tillförlitlig. Om dessa uppgifter är korrekta,betyder detta att många bekämpningsmedel som godkänts av produktkontrollnämndenhar godkänts utifrån ett bristfälligt vetenskapligtbeslutsunderlag. Allmänhetens möjlighet att ta del av undersökningarna omolika bekämpningsmedels oskadlighet/skadlighet förhindras genom myndighetenshemligstämpling av den vetenskapliga dokumentation som ligger till grund förregistrering. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till jordbruksministern: Avserregeringen att vidta några åtgärder i anledning av de uppgifter som framkommitom bristfällig vetenskaplig dokumentation vid registrering av kemiskabekämpningsmedel? Avserregeringen att vidta några åtgärder för att möjliggöra insyn iproduktkontrollnämndens registrering av bekämpningsmedel och andra miljöfarligavaror? 1981/82:19av (vpk) till jordbruksministern om åtgärder mot försurning avmark och vatten: Inom allt större delar av Dalarnahar nu försurningen av mark och vatten nätt ett stadium där katastrofen hotar.1 en rapport frän , och fiskerinämndenframgår att ca en tredjedel av länets ca 6 000 sjöar är så starkt försurade attdet biologiska livet är hotat. Också når det gäller vattendragen visarrapporten att på stora sträckor ligger pH-värdet under 5 under året.Vid detta pH-värde försvinner många fiskarters fortplantningsniöjligheter. I larmrapporten konstateras också att nedfallet avförsurande ämnen nu även börjat påverka grundvattnet, vilket orsakat förhöjdasulfathalter och en ökad urlakning av hälsofarliga tungmetaller såsomaluminium, kadmium och koppar. På andra håll i landet har försurat grundvattenlett till att dricksvattnet i brunnar blivit hälsovådligt, med diarréer ochgrönt hår som följd. Försurningen gäller inte enbart sjöar och vattendrag utanhar också med stor säkerhet inverkan pä skogens tillväxt. Kunskaperna är härännu ofullständiga, men mycket tyder på att markförsurningen har en negativverkan på skogens tillväxt. Mest akut är läget i västra delar (helaVästerdalarna, från ner till , och trakterna kring ). Meni alla kommuner i finns sjöar som håller på att dö. Som någraorsaker till försurningen kan nämnas: Svavel- ochkväveutsläpp från våra grannländer. Inhemskautsläpp från industrier och värmeanläggningar. Dålig"buffringsförmåga" i marken, dvs. kalkfattig berggrund har mindremotståndskraft mot surt nedfall. 1 är berggrunden på de flesta hållkalkfattig (utom den kalkhaltiga snibben över Rättvik-Boda-Furudal). Viss betydelsetorde också övergången från kalkhaltiga till kalkfattiga konstgödselmedel inomjordbruket ha. Det är inte bara i som försurningenär ett problem. Det gäller för stora delar av värt land, och följande åtgärdermåste vidtas: På längre siktkrävs att utsläppen vid källorna minskas. Det förutsätter gemensammainternationella åtgärder och lagar som förbjuder industrierna att spy ut störremängder miljöfarliga utsläpp. Begränsning avde inhemska svavelföroreningarna. Rökgasrening vid förbränning av olja och kol.Bättre energihushållning. Endastlågsvavlig olja får användas. Ökat inslag avlövträd, där det normalt växer barrskog. På kort siktbehövs upprätthållande åtgärder i form av en kraftig satsning på kalkning avmark, sjöar och vattendrag. Försurningen är ett av 1980-talets stora miljöhot. Detgäller att snabbt vidta åtgärder så att inte våra sjöar och vattendrag dör. Iväntan på begränsning av utsläppen vid "källan" och internationellaöverenskommelser om utsläppen måste vi kraftigt öka kalkningen. har uppskattat att det skulle kosta ca200milj. i kalkningsinsatser, för att försurningshotade sjöar skallkunna bevaras och redan drabbade återställas. Anslagen för kalkning är f. n. helt otillräckliga. Redantill nästa budgetår måste kraftåtgärder vidtas för att stoppa miljöhotet. Medanledning av det anförda vill jag fråga jordbruksministern; År regeringenberedd att vidta kraftåtgärder för att motverka försurningen av mark, sjöar ochvattendrag? Är regeringenberedd att ställa erforderliga medel till förfogande för kalkning av sjöar,mark och vattendrag för att försurningshotade sjöar skall kunna bevaras ochredan drabbade återställas? 8 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1981/82:17 av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten i inlandskommuner; Arbetslösheten i Västerbottensinlandskommuner uppgår till omkring6 %. För att nämna , ochVilhelmina kommunersom exempel, kan man konstatera att där sker en ständigminskning av antalet arbetstillfällen. Det hör till bilden att dessa kommunerär små - har t. ex. mindre är 4 000 invånare - och att några få företagutgör den industriella ryggraden i kommunerna. Dessa företag minskar nu snabbtarbetsstyrkan, och i en del fall ser utvecklingen ut att gå mot nedläggning. Nuförväntas en stegring av arbetslösheten till uppåt . innebärastora problem när det gäller att upprätthålla samhällsstrukturen i dessakommuner. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skapaarbetstillfällen i inlandskommuner? 1981/82:18 av (vpk) till ekonomi- ochbudgetministern om återbetalningen av mervärdeskatt: "Bättre att blåsa momsen änatt råna en bank." Sådant är enligt uppgifter i massmedia talesättet ivissa kretsar. Orsaken till detta är de uppenbara kapacitetsbristerna hos länsstyrelsernasmervärdeskatteenheter när det gäller kontroll av återbetalning av fiktiv elleruppburen moms. har denna återbetalningfördubblats, från 15 000 milj. kr. 1978 till beräknat minst 30 000 milj. kr.1981. Denna fördubbling av återbetalningen motsvaras inte av ökad export ellerliknande. Däremot förekommer olika former av svindlerier, såsom de nu aktuella"guldhandlarna". Medanledning av detta vill jag fråga budgetministern: Har regeringen för avsikt att vidtaga några omedelbaraåtgärder för att förhindra fortsatta svindlerier kring mervärdeskatten, ochvilka är i så fall åtrgärderna? 9§ Kammaren åtskildes kl. 10.0.