prot · G509100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet delar emellertid föredragandens meningatt erfarenheterna av riksdagsbeslutet bör avvaktas innan ett eventuellt nyttbeslut fattas. Det är en mycket rimlig hållning som utskottet har intagit, isynnerhet som skrivningen inte utestänger möjligheterna tillomprövning. Ireservation 2 reserverar sig de moderata ledamöterna i utskottet för attprovningsverksamheten inom bör förläggas till en instans utanförverket. Även den här frågan prövades för knappt . Med dennya handläggningsordning som har antagits och inrättandet av teleanslutningsnämndenbör kraven på en opartisk prövning vara säkerställda. En överflyttning avprovningsverksamheten skulle enligt min mening också öka kostnaderna för det allmänna. Detär knappast tillrådligt f. n. Även denna reservationavstyrks alltså. Enannan tvistefråga frän behandling av verksamhet har varitfrågan om att överföra dess industridivision till bolagsform. haröverenskommelse träffats mellan parterna om ett genomförande från den 1 juli1983. Detta redovisas i budgetpropositionen av kommunikationsminis tern, somsamtidigt förordar att så sker. Tidigarehar socialdemokraterna motsatt sig en sådan ombildning av den industriella verksamheten. Men kvarstår inte detta krav. har förnuftigt nog bekräftat detta. De har däremot invändningar mot tidpunkten för genomförandet och yrkar avslag på att nu skall lägga fast ett datum för bolagsbildningen. Men, herr talman, egentligen är det här en strid om påvens skägg. Om departementschefen inte alls gett något förord åt den gjorda överenskommelsen, hade reservanterna i varje fall inte i propositionen haft någon grund för sitt yrkande. Parterna är ju redan överens. Då är det knappast välbetänkt att klampar in och bryter överenskommelsen. ' Självfallet kan man ha oUkauppfattning om lämpligaste tidpunkt för bolagsbildningen, men jag är- tvärtemotvad pläderade för-övertygad om att ju förr detta sker, dessbättre är det. En friare ställning för industriella verksamhetskapar större möjligheter att ta upp konkurrensen med bl. a. nya produkter påden konkurrensutsatta marknaden. I det avseendet hastar det, eftersom denpågående övergången från elektromekanik till elektronik på teleområdet - precissom beskrev det - minskar arbetskraftsinnehållet i de nyaprodukterna och därmed skapar svårigheter att upprätthålla den nuvarandesysselsättningen. Jag yrkar alltså avslag även på reservationnr 3 och bifall till trafikutskottets betänkande på alla punkter. 85 () replik: Detta är uppenbarligen styrelseledamöternas iteleverket stora paradafton. är också uppe och försvarar sittverk! ställer sig förvånad över att moderaternagenom vad vi givit uttryck för i reservationer inte står fast vid den nya uppläggningav verksamhetsområde som gjordes under den moderate kommunikationsministernstid. Jag vill då till säga - det måste han kunnaförstå - att den utformades under överläggningar och kompromisser i entrepartiregering. Det är därför desto angelägnare för oss moderater att , närvi inte längre tillhör koalitionen i regeringsställning, ge uttryck för vårvilja genom motioner resp. reservationer av det här slaget. Jag talar inte alls för det fritt arbetande näringslivet ioch för sig. Men styrelseledamöterna i styrelse kan kanske självaförstå hur t. ex, upplever sin roll i förhållande till televerket:Man är samarbetspartner till , man är kund till och man ärleverantör till . Nog är det ett förfärligt svårt rollinnehav! Ochnog vore det från allas våra synpunkter - framför allt då svenska folkets -bättre om relationerna mellan näringslivet och det statliga verket vore lättareatt upprätthålla än vad de nu är! Det är för tidigt, säger , att ändra beslutet från , Ja, det kan jag hålla med om.Det är för tidigt att göra det. Vår reservation bör därför ses som just enpolitisk viljeyttring, en ärlig förklaring av hur vi egentligen ser pä detta ochvart vi vill komma. Vi tror att utvecklingen kommer att ge oss rätt, även i dethär fallet. 86ROLF () replik; inledde sin replik på ett någotlättvindigt sätt. Han ville göra det till någonting komprometterande att BirgerRosqvist och jag är ledamöter i styrelse. Men det behöver inte varakomprometterande. Vi skulle i så fall ifrågasätta uppfattning,när han talar för ett av de verk - jag tror att han är ledamot i flera sådana -där han är styrelseledamot, är inte ett riktigt sätt att debattera, att pådet viset söka sak med någon, när man har olika uppfattningar,, Vi kan föra bort det ur debatten. Det är också litet lättsinnigt att ursäktarsig för sin - som jag sade - svängning med med att nu äri oppositionsställning. När de tidigare genom sin egen kommunikationsministerföreslog en viss avgränsning för monopolområdet, en viss handläggningsordning,bolagsbildning osv., gjorde de detta efter överläggningar och kompromisser,eftersom de var i regeringsställning. Men , när de har lämnat regeringen, harde intagit en betydligt friare hållning. Då måste jag fråga ;Vilar en överenskommelse med på en sådan lös grund att man måsteräkna med att de så snart de har kommit utanför ett sammanhang är fria att göraprecis som de vill? Är detta förtroendeingivande? får själv bedömaden frågan, vill påstå att han inte talar för den friamarknaden. Plötsligt blir han så väldigt "ren" i förhållande till defrågor han talar för. Jag tycker att med den debattstil som hantillämpar har lämnat det sakliga. Jag tycker det är angeläget att poängterajust detta i min replik den här replikomgången. 87 () replik; Jag skall i all korthet bemöta vad det gäller misstänkliggörandet - som han tycker att det är - av hansställning som styrelseledamot. Jag är självfallet fullkomligt medveten om attett styrelse-ledamotskap i ett statligt verk inte automatiskt behöver betydaatt man är partisk. Jag föreställer mig att liksom BirgerRosqvist sitter i styrelse inte bara för att tillvarata televerketsegna monopolintressen utan också svenska folkets. Jag trodde att ni varplacerade där av det skälet. Det var därför jag sade att ni här skulle se påfrågan mot en något vidare horisont än den som man kan se från televerketshuvudkontor i , När det gäller vår lojalitet motdet beslut om monopolområde som fattades under den moderatekommunikationsministerns tid tycker jag att det är ärligt av oss att införsvenska folket som konsumentupplysning tala om vad vi anser i sådana här frågoroch tala om var vi står. Att vi sedan också tar hänsyn till de synpunkter ochönskemål som framförs av goda vänner och stridsbröder i en borgerlig regeringkan ju knappast läggas oss till last. Jag är därför alldeles ren i mitt samvetenär jag hävdar att vi är i vår fulla rätt både att motionera och att reserveraoss, som vi har gjort i det här ärendet. 88ROLF () replik: har full rätt att bådemotionera, reservera sig och att avslöja sig. Det är också riktigt att RolfClarkson uppträder ärligt. Det går tydligen lättare att uppträda ärligt när maninte sitter i regeringsställning. menar att medan man var iregeringsställning, mäste man inordna sig under det team man arbetade inom. Manmåste så att säga avsäga sigpraktiskt taget hela sin uppfattning, vilket tydligen gjorteftersom han nu vänt . HarRolf Clarkson den utgångspunkten för sitt handlande att han iregeringsställning inte är ärlig utan gör avkall på sin innersta uppfattningoch är med om något som han, när han blir fri, helt vänder sig emot, då förstårjag också varför så gärna betonar andra ledamöters relationer, t.ex. att och jag sitter i styrelse. Har man deninställning som har förstår jag varför man tar fram de härrelationerna. RolfClarkson sade i början av sin replik att han inte vill misstänkliggöra; hanvill inte göra gällande att våra inlägg var en direkt partsinlaga som vi avgavi våra egenskaper av ledamöter i styrelse. Det var klokt av RolfClarkson att göra den reträtten. Jag hävdar att jag för egen del vill ha enegen ståndpunkt, vare sig jag sitter här eller där. Det har jag också i den härfrågan. Även om det varit så att jag inte råkat tillhöra styrelseskulle jag ha haft den här uppfattningen. Där skiljer sig ochmin policy. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 89 iStockholm (fp); Vi har en i grundlag garanterad pressfrihet. Radio och TV ärmonopolmedier - men med en viss garanterad journalistisk frihet. Vi ifolkpartiet vill ju att det monopolet också skall brytas. Hurkommer det då att bli med text-TV, teledata och de nya medierna? Frågan ommonopol eller frihet avgörs i form av en rad små beslutsom gäller monopolområde. Ett av dessa beslut fattar vi . Televerkethar monopol på tele- och datanätet. Det är sannolikt rationellt. Att lägga utkonkurrerande teleledningar över hela landet skulle troligen varasamhällsekonomiskt olönsamt. Men monopolet på telenätet utnyttjas av televerkettill långtgående monopolambitioner också på vad som får kopplas in på tele- ochdatanäten. Televerketvärjer sig också på allt sätt mot försök att minska monopolet. När televerketbeslöt sig för att lansera ett stort system för radiotelefoni, alltså bil- ochbåttelefoner, försökte man hindra det privatföretag som haftegen radiotelefoniverksamhet att få konkurrera. Nunär har ett eget system finns det "ingen anledning att låtadem" - alltså konkurrenterna - "gå hur långt som helst", sadeteleverkets talesman myndigt. Tyvärrgick regeringen konkurrensintressena bara delvis till mötes. Konkurrenten fickfinnas kvar, men konkurrensen släpptes inte helt fri. Iframtiden kommer alltmer av information och kunskap att förmedlas viadatanätet. Då är det nödvändigt att de som vill sända eller använda sig avsådan information inte på något sätt kan komma i beroende av en statlig Det är skälet för att monopolområdebör krympas. En chans att genomföra en sådan reform hade kommunikationsminister. Han missade den chansen, och det finns risk att UlfAdelsohns proposition till cementerar monopolet framåt. säger att det där gick med påbara för att han satt i en regering med och . Men här iriksdagen då: Var ni bara ett transportkompani som inte ens kunde avge ettsärskilt yttrande, väcka en nyanserande motion eller kanske göra ett inlägg ikammaren där ni sade att ni inte helt var med på detta? Nej, inte en suck!Detta var en av vanliga uppgörelser, där han sålde ut det mestaoch inte tog något bråk. På det sättet fick vi ett monopol, kanske för många årframåt. har monopol på vissa produkter: telefoner,telefonväxlar och datamodemer. Dessutom använder man sin ställning sommonopolorgan till att försöka skaffa sig marknadsdominans också där detformellt råder konkurrens. Den nya tjänsten Teletex omfattar bl. a. lagring ochförmedling av information mellan olika sändare och mottagare. För Teletexfillskansade sig ett monopol under den inledande 18-månadersperiodengenom att inte släppa in några konkurrenter. -som självt säljer terminalutrustning - godkänner också konkurrenternas produkter. Ta en jämförelse: Tänk om elverken i dels självasålde TV-apparater, dels själva godkände vilka konkurrenter som skulle ha rättatt sätta in sina kontakter i det allmänna elnätet! Det allvarligaste monopolet är det på modemer. Modemer ären sorts omformare som gör att datorer kan kommunicera med varandra överdatanätet. Utan modemer blir det ingen informafionsförmedling via data. I ochmed att har modemmonopol - och inte släpper in t. ex. utrustningfrån utlandet där modemer regelmässigt är inbyggda i datorn - bUr varjeproducent och indirekt varje användare av datainformationsutrustning beroendeav . Jag menar inte att om man bryter monopol såinnebär det att alla de som jobbar med detta på skulle få sluta ochatt staten skulle sluta producera terminalutrustning och annat. Men omteleverket är så duktigt och konkurrenskraftigt som t. ex. , då kommer man ju att kunna fortsätta konkurrera också när monopolet harbrutits. Eller också är man inte konkurrenskraftig - men då går det ut överkonsumenterna. Då tar man ut monopolfördelar . Då skulle man inte ha såstor marknadsandel som man har. Är så duktigt som säger är detingen fara att bryta monopolet. har på den här punkten yrkat bifall till enmotion från folkpartihåll. Det gör de naturUgtvis alldeles rätt i, och dettaborde de göra litet oftare. Jag yrkar också bifall till reservationerna 1 och 2till det här betänkandet. 10 protokoll 1981/82:99-100 De beslut som första år fattasom de här rätt tekniska frågorna om försök att få monopol ochsärställning på datainformationsområdet kommer att vara avgörande för1990-talets informationsfrihet. Det är inget trevligt perspektiv att ettstatligt verk skall spela huvudrollen beträffande hur framtidensopinionsbildning skall ske. Anf,90 (); Jag skulle vilja svara så här: Det är inte fråga om att cementeraordningen, som vill göra gällande, genom det beslut som vi tog iriksdagen 1980. Jagsade i mitt anförande att man alltid kan diskutera var den ideala gränsen gårmellan ett monopolområde och den sektor där konkurrens tillåts. Men jag troratt vi kan vara överens om att vi bör ha ett monopolområde, för att få vissagrundtjänster garanterade över hela landet utan att det skall bli kostsamt fördem som bor i glesbygd - det bör vi vara överens om. Jagkan inte hålla med om att värjer sig i de här frågorna. Jag är heltövertygad om att allteftersom tiden går kommer vi att hamna i situationer därvi får anledning att se över monopolområdet. I det avseendet anser jag att detär mycket viktigt att skapa ett förtroendefullt förhållande mellan televerketoch dess konkurrenter på den övriga telemarknaden. Det bör man arbeta med påömse håll. Jagtror att jag kan lugna när det gäller hans oro för modemer. Detär en av de punkter som framför allt diskuteras just nu inom . Mendet är väsentligt att inte hamna i ett läge med nollambition, så att det finnsfull frihet att sätta sitt jack i telenätet. Det innebär både tekniska ochandra komplikationer som vi måste vara klara över. Anf.91 (): Trots att jag ställer mig synnerligen tveksam till lämpligheten av attvi förvandlar en debatt om ett av trafikutskottets betänkanden till en debatt omhur regeringssamarbetet gick tiU skall jag Ukväl, med tanke på OlleWästbergs inlägg och även inlägg tidigare, säga följande; Visstupplevde vi i moderata samUngspartiets riksdagsgrupp det som ett särskilt stortoch ofrånkomligt ansvar att visa den allra högsta grad av lojalitet när detgällde de beslut som vår gemensamma regering fattade. Det kostade många gångerpå, men vi stod där, och ytterst sällan fallerade det. Det här var ett sådant faU, och jag tycker att detkan både-Olle och acceptera som en bra röstförklaring aven f. d. regeringspartner. 92 iStockholm (fp): skall inte hyckla när det gäller lojalitetunder treparfiregeringen. Vi har ju voteringsstafisfiken. Den visar att det varinget av regeringspartierna som så ofta begärde voteringar om sina Men här tyckte man inte att det var värt att väcka enegen motion, om man riu hade någon annan uppfattning. Man avgav inte ens ettsärskilt yttrande och man gjorde inte något enda litet inlägg i debatten, utanhär ställde man helt upp på monopollinje i propositionen. Jagmenar att det finns en risk att just den propositionen cementerade monopolet.Jag hoppas att har rätt när han säger att det inte är så, men nuhänvisar man ju till den propositionen, och det är risk att man kommer att göradet framåt. TillRolf vill jag om detta med nollambition säga: Jag tror inte att någonav motionärerna menar att staten skall sluta att vara aktiv när det gäller attutveckla telesystem och sälja utrustning och annat. Men det skall inte skeunder monopol - och det är ingen nollambition att säga att det inte skall skeunder monopol. Detskall naturUgtvis också vara en utprovning av vad som får sättas in påtelenätet, på samma sätt som vi har en provning av TV och brödrostar ochallting som får sättas in på elnätet. Men det skall inte vara - somsjälvt är ute och konkurrerar med andra producenter - som bestämmer och sköterden kontrollen. Det är bl. a. detta som den här rnotionen från folkpartihållgår ut på. RolfSellgren säger att det är angeläget att man får ett förtroendefullt samarbetemellan och dess konkurrenter. Jag har en helt annangrunduppfattning. Jag är alltid litet orolig när det på marknaden finns ettalltför förtroendefullt samarbete mellan olika konkurrenter. Jag tycker det ärviktigt att de inte har så mycket förtroende för varandra utan försöker slåssom konsumenternas gunst för att få bästa möjliga produkter och billigastemöjliga priser. Anf.93 (): Till vill jag säga att i frågan om televerketsmonopolställning torde och jag i ganska stor utsträckning stå påsamma plattform. Ochjag tycker att i den andra frågan, som rör det forna regeringssamarbetet, ärOlle den som sist skall anklaga någon. Vem var sämre samarbetsingenjörinom den gamla regeringskoaUtionen än just ? Då tänker jag påvissa speciella ämnen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (monopolområde) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 71för reservation 1 av m.fl. Mom. 3 (televerketsprovningsverksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 71 för reservation 2 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6() Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 3 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs civilutskottets betänkande 1981/82:14 omförköpslagen. 94 (): När den kommunala förköpsrätten till markinfördes avstyrkte moderata samlingspartiet lagförslaget med hänvisningtill att kommunerna hade tillräckliga möjligheter att tillgodose allmännaintressen i denna del genom planläggning samt genom markförvärv med hjälp avfrivillig försäljning och tvångsinlösen. Vi har att behandla två moderata motioner i ärendet,dels en enskild motion om upphävande av förköpslagen, dels den moderatapartimotionen om inskränkningar i förköpsrätten till jord- och skogsbruksfastighet.Erfarenheten visar att många kommuner har utnyttjat förköpslagen för köp avjord- och skogsbruksfastigheter som ej behövts helt eller delvis för atttillgodose samhällets intressen. Med hänsyn till de omfattande förändringar som blirföljden av det snart avslutade arbetet med en ny plan- och bygglag har vimoderata ledamöter i civilutskottet nöjt oss med att reservera oss för yrkandetom inskränkningar av förköpslagen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservation 1. Socialdemokraterna har framförtförslag om utvidgningar av förköpslagen i två fall. Eftersom vi har enprincipiell uppfattning om förköpslagen som jag här har redovisat går vi emotde två yrkandena. Därför ber jag också att få yrka bifall till reservationerna2 och 3 med . som första namn. 95KJELL (); Det är inte genom förköp somsocialdemokraterna har majoritet i utskottets betänkande utan genom enockupation av en tillfälligt ledig centerplats i utskottet. Det är därför jagskall tala för två reservationer, som är fogade tiU utskottsbetänkandet. Denena handlar om genomförande av detaljplan och den andra om förköp för ändradlägenhetsindelning. Det är inte några nya frågor, utan vi har behandlat dem iriksdagen tidigare. Jag skall därför anföra en ganska kort argumentering förvårt ställningstagande i reservationerna. När det gäller avsnittet om förköp för genomförande avdetaljplan menar vi att man bör avvakta med att eventuellt genomföra en sådanförändring till dessförslaget till ny plan- och bygglag har lagts fram. Där trycks särskilt starktpå möjligheterna att genomföra de planer som upprättas och fastställs. Arbetepågår också inom den kommitté som sysslar med stadsförnyelse. Därför tycker viatt det inte finns anledning att bifalla det socialdemokratiska yrkandet. Förhållandet är detsamma när det gäller förköp för ändradlägenhetsindelning. Vissa frågor har avgjorts av regeringen, varvid sökandekommun inte har fått det beslut den varit intresserad av att få. Man villdärför ha en förändring av lagen, innebärande att en ändring avlägenhetsindelning allfid skulle medföra rätt till förköp. Vi har menat, bl. a. med hänvisning till vadbostadsministern har anfört i ett interpellationssvar, att frågan bör bedömasfrån fall till fall. Om det har varit ett ur kvantitativ och kvalitativsynpunkt obetydligt upprustningsbehov, finns det ingen anledning att dettaskall ge rätt till utnyttjande av förköpslagsfiftningen. Därför menar vi ocksåatt det skulle vara olämpligt att genom en direkt ändring av lagsfiftningenfastslå att en ändrad lägenhetsindelning generellt skulle svara mot de villkorsom är uppställda för att en kommun skall få utnyttja sin förköpsrätt. Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 2 och3 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 96 PERBERGMAN (s): För att jag inte skall glömma bort det villjag redan från början yrka bifall till utskottets förslag. Det innebär inteförköp av majoriteten, men det innebär kanske en föraning av vad som kommaskall i det här huset- att vi får den ordningen attsocialdemokraterna är i majoritet i utskotten. Detta utskottsbetänkande ger inte underlag för någonstörre principdebatt om förköpslagen. Det föreligger några reservationer. Enreservation har anförts av , som ju normalt brukar ta tillfället iakt att plädera för sin principiella ståndpunkt - att samhället inte skalllägga sig i sådana här saker. Man reserverar sig inte ens för partimotionen.Till reservationen knyter man enbart ett särskilt yttrande. Det är - höll jagpå att säga - en omotiverad reservation. Varken i motionen eller iutskottsbetänkandet - och knappast heller i anförandet - gavs det skäl fördenna reservation. var ju återhållsam i sin argumentering. Det förväntas att vi skall få en plan- ochbyggnadslagstiftning , och då kommer kanske dessa frågor upp tillmera principiell diskussion. När det gäller reservation nr 2 om förköp för genomförandeav detaljplan är jag helt övertygad om att den hade sett annorlunda ut om vihade haft ett annat politiskt klimat än vi har . Det är egentligenknappast någon märkbar skillnad mellan reservation och utskottsmajoritet. Hademan kunnat utmönstra en bland undertecknarna, så hade vi varit eniga, det ärjag helt övertygad om. Man förväntar sig också att det kommer attbli enighet på den här punkten. Närbestämmelserna om zonexpropriation och tomträttsexpropriation utmönstrades urbyggnadslagstiftningen och vi fick vissa ändringar iexpropriationslagen, så utbildades det olika praxis förexpropriationslagstiftningen och förköpslagstiftningen, som normalt följs åtvid bedömningen av sådana här frågor. har ju stadsförnyelsefrågor blivit meroch mer aktuella. Behovet av att förköpa i redan detaljplanerade områden harblivit trängande. Reservafionenär ju mild, och det är man naturligtvis tacksam för. Mer om detta kanske inteär att säga. Reservationnr 3 gäller rätten till förköp för ändrad lägenhetsindelning. Jag vill fästaledamöternas uppmärksamhet på att vi har behandlat den två gånger i utskottet.Man får väl uppfatta utskottet så att vi tyckte att man skall ha rätt tillförköp när det är fråga om ändrad lägenhetsindelning. Jagskall bara hänvisa till vad som står på s. 3 i betänkandet beträffandeutskottsbehandUngen vid de två fidigare tillfällena. Den senaste gången sadeutskottet enhälUgt så här, när regeringen inte gjorde såsom civilutskottetville: "Skulle utvecklingen av praxis visa sig innebära att avseddaändringar i lägenhetsindelningen regelmässigt bedöms som obetydliga frånkvalitativ och kvantitativ synpunkt får frågan aktualiseras på nytt." Dåhade inget statsråd talat i frågan. Så framställdes en interpellation, ochbostadsministern rättade till ordningen i ledet. går man alltså motförslaget. Det är ledsamt. Förköpslagstiftningenöppnade möjlighet för denna typ av motiv för förköp. För att vara säker på attjag återger det hela rätt vill jag citera vad dåvarande statsrådet ; "Med de av mig föreslagna ändringarna i FL kommer kommunerna attkunna göra gällande förköpsrätt i praktiskt taget alla de situationer då ettköp framstår som önskvärt från mark- och bostadspolitisk synpunkt." Detframstår för kommunerna såsom skäligt från bostadspolitisk synpunkt att kunnaförköpa fastigheter med olämplig lägenhetsindelning.