prot · G50968 · 1981-12-31 00:00:00 — 19LENNART (): Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Qm en månad, , försvinner femdygnsprognoserna i radio, , såvida inte någon uppgörelse nås mellan de inblandade parterna.Läget ser, såvitt jag förstår, inte särskilt ljust ut . Så sent som i fredagsfick jag i varje fall från SMHLs förhandlare besked om att förhandlingarnamellan och var helt avbrutna när dét gällde fortsattafemdygnsprognoser om vädret. frågar kanske någon: Skall riksdag och regering läggasig i vilka enskilda program som skall visas exempelvis i TV? Självfallet inte,generellt sett. Men femdygnsprognoserna om vädret har vid sidan om sittnyhetsvärde även ett mycket betydande allmänintresse, inte minst från t. ex.trafiksäkerhetssynpunkt och sjösäkerhetssynpunkt. Det är ju efterdessaprognoser som mänga familjer bestämmer sina litet längre utfärder, och när deväl har gett sig i väg är de ganska bundna till den tid när de skall åka hem.Femdygnsprognoserna har därför enligt min mening en mycket stor betydelse fråntrafiksäkerhetssynpunkt. är i sin egenskap avkommunikationsminister den högste ansvarige för trafiksäkerhetsarbetet. I det svar jag fått bekräftar han dödläget. Detsvaret är daterat , och samma svar ges alltså också , den 1februari. Sedan är jag något fundersam när det gäller slutsatserna istatsrådets svar. Han säger: "Något avtal har ännu inte träffats. "Han vill därför inte kommentera frågan närmare. Det är ett konstigt svar. Detär ju just därför att något avtal inte har träffats som jag har ställt frågan.Hade ett avtal blivit träffat om fortsatta sådana femdygnsprognoser, hadefrågan självfallet varit onödig. Avslutningsvisvill jag därför fråga statsrådet : Hur serstatsrådet på betydelsen av femdygnsprognoserna i radio, TV och tidningar tillallmänheten från trafiksäkerhetssynpunkt och från säkerhetssynpunkt över huvudtaget? Har de stor betydelse, liten betydelse eller ingen betydelse alls förtrafiksäkerheten i landet? Kommer ClaesElmstedt och regeringen att sfillatigande åse att vi om en månad eventuelltinte längre har några femdygnsprognoser i radio, TV och tidningar? Vilka konkretainitiativ avser regeringen att ta för att bryta nuvarande dödläge mellan de tvåstatliga verken? Om väderprognoserna i radio och TV Först vill jag säga till när det gäller värdet av femdygnsprognoserna i massmedia har jag ingenannan uppfattning än vad han har. Jag tillmäter dessa en mycket storbetydelse, och jag vet att allmänheten gör detsamma. Det finns anledning attslå fast detta i olika sammanhang, och det gör jag vid det här fillfället. Låt mig sedan säga att jag inte känner till uppgiften omatt förhandlingarna skulle vara avbrutna. Tvärtom tycks man ha funnit nyainfallsvinklar, vilket gör att jag ser något ljusare på möjligheten atthitta en utgång. Detta är alltså delvis svar på de frågor LennartPettersson ställde avslutningsvis. Jag har gett en mening till känna i vadgäller värdet av femdygnsprognoserna i massmedia, och jag har beskrivit hur jaghar erfarit situationen när det gäller förhandlingsläget. Om väderprognoserna i radio och TV indirektett svar på fråga om regeringen har för avsikt attstillatigande åse om förhandlingarna skulle gå i kvav. Det är klart attregeringen inte gör det, men regeringen har vissa regler att följa när detgäller inblandning i sådana här överläggningar. De reglerna tänker vi följa.Men det innebär naturligtvis inte att vi låter det hela barka hän precis vartsom helst. 21 (): Jag ber att få tacka statsrådet för den härkompletteringen. Det är glädjande att det här i kammaren slås fast attstatsrådet gör bedömningen att femdygnsprognoserna om vädret har mycket storbetydelse för det allmänna trafiksäkerhetsarbetet. Jag hoppas att parterna tarintryck av de ord statsrådet har yttrat i kammaren. Det kan råda olika uppfattningar om i vilken utsträckningförhandlingarna är avbrutna. fick jag ett ganska klartoch mycket pessimistiskt besked, men det är mycket möjligt att det har skettnågot över veckoslutet. I så fall noterar jag det tacksamt i det här läget. Statsrådet antyder att regeringen kommer att agera i denhär frågan. Men sedan säger han att regeringen har vissa regler att följa, ochdärigenom lämnar han återigen kammaren i osäkerhet om hur uttalandet skalltolkas. Vad är det för regler som regeringen har att följa? Är det regler somsäger att regeringen inte får ingripa i den här typen av frågor eller är detnågot annat slags regler? Vi hade tidigare en kommunikationsminister som man i ochför sig kan ha olika uppfattningar om men som var betydligt handfastare i denhär typen av frågor. När det gällde diskussionerna om väderrapportering ilokalradion tog han ett direkt förhandlingsinitiativ. Är det vad statsrådet avseratt göra, eller kommer han inte att göra det? Anf.22 Kommunikationsministern : Herr talman! Jag har här åberopatolika regler. För SMHLs verksamhet finns ett riksdagsbeslut i botten, och vimåste givetvis ta hänsyn till dess innebörd. Vidare är ingetstatligt verk. Därför får man naturligtvis nalkas de här problemen med denförsiktighet som krävs. Det var det jag avsåg här jag talade om de regler somgäller. 23LENNART (): Mig veterligen finns inget riksdagsbeslutbeträffande som förbjuder fortsatt redovisning av femdygnsprognoserna omvädret till den svenska allmänheten. Det går inte att åberopa någotriksdagsbeslut i det här sammanhanget. Vad sedan beträffar regeringens möjligheter att ta någrasom helst kontakter beträffande rapportering om vädret i kan jagbara konstatera att statens förhandlingsnämnd - när det gällde förhandlingarnaom väderrapportering till lokalradion och liknande - fick ett direktförhandlingsuppdrag från den dåvarande kommunikationsministern, stats- Jag kan inte inse att statsrådet borde vara sämre i detavseendet. 24 Kommunikationsministern : Herrtalman! Nej, jag tror att har rätt på den punkten. Låt mig bara säga att det inte finns någon anledning förmig att ingripa . Förhandlingarna har inte gått i kvav. Jag angavi ett tidigare inlägg att jag ser en ljusning. Det har jag naturligtvis integripit ur luften. förstår naturligtvis också att jag haftkontakter, vilket gör att jag kanske ser något lugnare på situationen änLennart gör. Om optikers undersökning av körkortssökandes synskärpa 25 (): Låt mig bara säga med anledning av detsenaste inlägget att jag förklarar mig nöjd på denna punkt. Jag hoppas attstatsrådet har fog för sin optimism. Jag är naturligtvis tacksam om det helalöser sig genom ett ingripande från statsrådet. Men jag tror att den storaallmänheten blir ännu mer tacksam, eftersom femdygnsprognoserna i radio, är av utomordentligt stor betydelse, inte enbart ur nyhetssynpunktutan framför allt ur säkerhets- och informationssynpunkt. Jag ber alltså att änen gång få tacka för framför allt den senast givna försäkringen från statsrådet. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Svar på interpellation 1981/82:106 om optikers undersökning av körkortssökandessynskärpa 26 Kommunikationsministern : Herrtalman! Med hänvisning till beslut att fr. o. m. i årslopa den obligatoriska läkarundersökningen av dem som söker körkort ochersätta den med en hälsodeklaration och ett intyg om synprövning har GötheKnutson frågat mig hur jag avser att lösa frågorna om dels den kompletterandeutbildning som behövs för att de legitimerade optikerna skall få behörighet attgöra synprovet, dels blanketter för intyget om synprövning. Låt mig redan från början slå fast att det inte finnsnågot beslut om att optikerna skall ha hand om synprövningen avkörkortssökande. Givetvis bör synprövningen i fortsättningen kunna göras avandra än läkare. Annars skulle beslutet att slopa läkarundersökningen intemedföra de besparingar och förenklingar som man velat åstadkomma. Som exempelpå sådana andra yrkeskategorier som kan komma i fråga nämner jag i denproposition som legat till grund för beslut optikerna ochtrafikskolornas personal, de sistnämnda under förutsättning att man kan få framlämplig apparatur för Om optikers undersökning av körkortssökandes synskärpa synprovet.Som jag också nämner i propositionen är det som beslutar idenna fråga. kom det ett par apparater för denna typ avsynprov som kunde godkännas av experter. hadetrafikskolorna åtagit sig att skaffa den apparatur som kunde godkännas, så atteleverna kunde få synprovet utfört på skolan. Bara de som inte klarar dettaprov behöver då hänvisas till läkare eller - om det gäller enbart synskärpan -till optiker. Mot denna bakgrund ser jag ingen anledning till att hänvisa allakörkortssökande till optiker för en fullständig synprövning, som ju också omfattarsynfältet. Någon kompletterande utbildning av optikerna behövs då inte heller. Jag är medveten om att förberedelsetiden har varit mycketknapp. Trots detta har emellertid hunnit besluta om nyaföreskrifter och ta fram nya blanketter. Hälsodeklarationen och intyget omsynprövning, som är ett och samma formulär, fanns på socialstyrelsensblankettförråd . 27GÖTHE (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Låt mig genast säga att jag i min interpellation inte harbegärt att alla körkortssökande skall hänvisas till optiker. Låt mig också sägaatt min interpellation och det här inlägget på intet sätt vänder sig mottrafikskolorna och deras personal, inte heller mot trafikskolornas verksamhetsom sådan. Vad jag vill åstadkomma med min interpellation är inuläget att hejda statsmakterna från att bokstavligen köra över en helyrkesgrupp, nämligen optikerna. Såsom har utformat reglerna,mot kommunikationsministerns skrivning i propositionen, går en annanyrkesgrupp före optikerna på optikernas eget område, nämligensynprovsundersökningar, eller synundersökningar - det förekommer olikabenämningar på de olika delarna av synundersökningar. Det har t. o. m. blivit så illa atttrafikskolepersonal skall få göra synprov som optiker inte får göra. Dettalåter konstigt för att inte säga att det verkar sjukt - jag vill inte tro detsenare -, men jag antar att även kommunikationsministern finner detanmärkningsvärt att utestänger optikerna från den normalasynundersökningen. var ju statsrådet uppfattning den attoptikerna skulle vara en av de två yrkesgrupper han nämner som skulle få sysslamed denna verksamhet sedan man nu på ett, som jag tycker, förnuftigt sätt gjorten körkortsmedicinsk reform som syftar till att sänka kostnaderna förkörkorts-aspiranterna. Optikerna har ju en omfattande och dokumenterad utbildningpå detta område, till skillnad från trafikskolepersonalen, som har sinspeciella yrkesutbildning. Optikerna är legitimerade, men på något underligtsätt tycks inte i sina anvisningar ha klart för sig detta- detär alltså en egendomlighet att tappa bort dem eller medvetet utestänga dem fråndessa synundersökningar. Jag vill,herr talman, ställa några kompletterande frågor till statsrådet. För det första: Kan en legitimerad optiker efter deförfattningsföreskrifter som kommit ut förklaras behörig att utfärda intyg omsynprov för körkort, om han skaffar sig samma apparatur som en trafikskola? För det andra: Kan en legitimerad optiker förklarasbehörig att utfärda intyg om synprov för körkort, om han genomgårkompletterande utbildning i Donders metod för prövning i synfältet? För det tredje: Vem skall i så fall föranstalta ochkontrollera sådan utbildning? Låt mig också, herr talman, säga ett par ord om mininterpellation, där jag frågar om blanketter för intyget om synprövning.Interpellationen ställdes , och då var det föreikraftträdandet av denna reform. Då fanns inga blanketter färdiga. Detföranledde naturligtvis oroliga frågor från både optiker och trafikskolor. Optikerna var emellertid också starkt oroade över bristenpå information. Man skulle ju enligt kommunikationsministerns proposition vararedo- man uppfattade det så med den yrkeskänsla man har. .Man ville vara redoatt utföra denna synprövning för körkortstagning. Men att det skulle behövas enkompletterande utbildning stod helt klart. Man frågade sig när, var och hur-det gjorde man alltså när jag väckte interpellationen i mitten av december.Jag förmedlade denna fråga till statsrådet och chefen för . Det svar som statsrådet har gett tror jag attoptikerna i landet skulle uppfatta som mycket dystert och negativt. Jag hoppasatt statsrådet förstår hur denna yrkesgrupp känner det när man - som jaguttryckte det -bokstavligen blir överkörd av statsmakterna eller är på väg attbli det, ty jag vill inte tro att det är statsrådet uppfattning attdet skulle bli på det här sättet. Han skriver någonting helt annat ipropositionen, och det var den som - åtminstone trafikutskottet -gick efter, föreställer jag mig, när man gjorde sin hemställan som sedan blevriksdagens beslut. Jag hoppas att statsrådet har litet glädjande uppgifteratt ge till landets optiker. Om optikers undersökning av körkortssökandes synskärpa Jag vill först och främst nämna att tankenmed den körkortsmedicinska reformen var att det hela skulle bli billigare förkörkortsaspiranterna och att det skulle bli enklare. Mot denna bakgrundinnehöll propositionen det som sedan också antog, nämligen attbilskolorna skulle med hjälp av en införskaffad apparatur på ett enkelt sättavgöra vilka av körkortsaspiranterna som behövde närmare kontrollera bådesynskärpa och synfält. Det har nämligen visat sig att av allakörkortsaspiranter inte behövde gå till läkare för att få synen kontrollerad,och det fanns då ingen anledning att ha kvar gällande bestämmelser i denna del,som dessutom kostade pengar för den enskilde och som medförde pappersexercisoch krångel. Det är alltså detta det handlar om, och det är Ottt optikers undersökning av körkortssökandes synskärpa grundentill det hela. Det är detta som man tydligen från optikerhåll uppfattat som attde skulle ställas utanför. Faktum är att optikerna kommer in i bilden nu när detgäller att göra de undersökningar som behövs för dem som så att säga fallerigenom vid grovsorteringen. Det är en uppgift som optikerna inte har . Detär detta som jag tror går att klara ut med den information som jag hoppas skalltränga igenom. När det sedan gäller blanketterna kan jag hålla med om attden första upplaga som har givits ut från kanske inte på ettkorrekt sätt speglar det som den borde göra, och en ny upplaga är underutarbetande som förhoppningsvis på ett tillfredsställande sätt ger det underlagsom behövs för att vederbörande som skall använda dessa blanketter kan fylla idem. Vidare är också anvisningarna föremål för en vissomarbetning, enligt vad jag har erfarit. Dessa anvisningar ger på ett klarareoch entydigare sätt besked om det innehåll som finns i riksdagsbeslutet och somjag inte tror att och jag har några olika uppfattningar om. Jag hoppas att detta så fort som möjligt skall bli utrett.Dessutom vet jag att optikerna har en överläggning på om någradagar, och jag tror att de sista gruskornen i detta maskineri då kommer attkunna tas bort. 29 (): Jag tackar kommunikationsministern för dettakompletterande svar, som jag vill uppfatta som verkligt positivt. Jag vill först och främst säga att blanketterna somsocialstyrelsen utfärdade och som ju var ett slag i ansiktet på landets allaoptiker helt enkelt var felaktiga - de var inte utformade så som landetskommunikationsminister och hade tänkt sig, och de skall nu alltsåomarbetas. Det var tacknämligt att höra detta. Men det är naturligtvis ocksåfråga om hur de kommer att omarbetas, så att de blir till fyllest.Anvisningarna skall också omarbetas - jag tackar också för det positiva svaret. Men, herr statsråd! Till ansökan om körkort skall från denI fogas ett intyg om synprövning från trafikskola. Däri skallintygas uppgifter på följande punkter: omhuruvida det finns synfältsdefekter, omhuruvida det finns skäl att anta ögonsjukdom eller ögonskada, omsynskärpa på vartdera ögat utan korrektion, omsynskärpa vid binokulär prövning med lämpliga korrektionsglas, omhuruvida färgsinnet är normalt, osäkert eller defekt. Såvitt jag kan förstå-jag har rådgjort med sakkunniga, iförsta hand läkare - måste det med nödvändighet ställas krav på viss medicinskkunskap hos dem som utför synprövningen. Därför vore det naturligt att följakommunikationsministerns förslag i propositionen att ge de legitimeradeoptikerna behörighet att utföra synprövningen. Och det skulle ha gjorts frånbörjan. Jag har, herr talman, sett detta inte bara som en storfråga för optikerna -för dem är det ju en mycket stor fråga. Det gäller ocksåatt tillvarata den Man skall naturligtvis inte heller riskera någonting. Att på detområde som den nu utestängda yrkesgruppen behärskar utbilda en yrkesgrupp somär utbildad för någonting helt annat saknar all logik. Jag vill alltså tolka statsrådets svar så, att det kommeratt bli en ändring, som inom rimliga gränser motsvarar vad landets optikertycker skulle vara riktigt och rätt. Överläggningen var härmed avslutad. Om pendeltågstrafiken i , m. m. 10§ Svar på interpellation 1981/82:115 samt frågorna 1981/82:188, 189, 199 och209 om pendeltågstrariken i , m. m. har frågat mig dels vilkakonkreta åtgärder regeringen vidtagit för att på kort sikt förhindra att desenaste veckornas totala sammanbrott i järnvägstrafiken upprepas, dels vilkaomprövningar av och investeringsplaner regeringen övervägeratt göra med anledning av de brister som avslöjats i samband med den senastetidens trafikkaos. har frågat mig vilka åtgärder som jagtänker vidta för att förbättra SJ:s vinterberedskap främst i form av bättreplanering och ökade resurser. har frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta föratt garantera rimliga förhållanden för resenärerna vid SJ:s pendeltägstrafik iStockholmsområdet. har frågat mig om jag är beredd att utredaförutsättningarna för ett trafiksystem som genom fri konkurrens, innovationeroch samverkan utvecklar en transportapparat som 1,5 miljoner medborgare iStorstockholmsområdet kan utnyttja och lita på även när det snöar och är kallt. har frågat mig vilka insatser jag tänkergöra för att garantera en tågtrafik som klarar klimat. Eftersom , , ,och tar upp i huvudsak samma fråga, nämligenjärnvägstrafiken , har jag valt att besvara interpellationen ochfrågorna . Redan innan jag blev kommunikationsminister hadependeltågsproblemen i blivit en vinterföljetong. Deåtgärder SJ och vidtagit har inte lett till avseddaförbättringar. Med årets svåra vinter har det blivit ytterligare försämringar istället. Det är bara att konstatera att de beslut som togs under 1960-taletledde till svagheter i pendeltågens konstruktion. De tål inte en riktig svenskvinter. Dessutom beställdes inte en enda nypersonvagn till SJ. Det förvärrar dagens situation ytterligare, då det ipraktiken inte finns Om pendeltågstrafiken i , m. m. Hallen föravisning i byggs först . Den skulle habyggts . Det har visat sig att andra åtgärder för att höjadriftsäkerheten inte räckt till. För att klara trafiken och lösa de akuta problemen har enrad genomgripande åtgärder satts in. Jag tänker då bl. a. pä inlåning frånövriga landet av extra lok och vagnar, förstärkning av verkstadsresurser,användning av fjärrtåg för pendeltågsresenärer och insättning av bussar. Jagkallade också berörda parter till ett möte ,där jag klargjorde att alla åtgärder för att ordna trafiken borde vidtas. Jag har därefter haft ytterligaremöten med parterna samt berörda landstingspolitiker för att gå igenom hurpendeltågsproblemen skall lösas både på kort och på lång sikt. I sistnämndaavseende spelar givetvis önskemål en avgörande roll. Samtligainblandade parter, dvs. , , SJ och ASEA, är heltöverens om att gemensamt lösa problemen . Bland de åtgärdersom planeras eller övervägs kan jag nämna ombyggnad av samtliga pendeltåg,uppsättning av tält för nattgaragering och förnyad genomgäng av kravspecifikationenför de redan beställda nya motorvagnarna av typ X 10. Vidare kan jag utlova att lokdragna tåg, i denmån som det behövs, kommer att sättas in då pendeltågen byggs om.Jag förutsätter att SL;s utökade beredskapsprogram med avlastande busstrafikfinns kvar till dess ombyggnadsarbetena är avklarade och en normal tågtrafikkan återupptas. SJ, SL och ASEA arbetar intensivt med detta, och främst medfrågor om hur en varaktig -förbättring av befintliga vagnar, typ X 1, skall kunna uppnås. Jag har vidareförvissat mig om att de berörda parterna kommer att medverka till att allt -reparationer, ombyggnader, kompletteringar - görs för att problemen verkligenskall kunna lösas. Jag kommer också att bevaka att erforderliga åtgärdervidtas. Jag utgår från att de nya motorvagnarna, som kommer attlevereras till med början nu i vår och för trafik i medbörjan , verkligen skall hålla måttet. Om den genomgång avkravspecifikationen som görs av SJ, SL och ASEA kommer att visa attjusteringar i konstruktionen måste göras, skall detta också ske. Jag konstaterar att den utveckling mot modernarependeltågsmateriel som vi nu ser genom den nya X 10-an kan realiseras, bl. a. tack vare denstrukturplan som den icke-socialistiska regeringen lade fram för år1980. Även den ökade leveranstakten på personvagnssidan är en följd avstrukturplanen. Den femprocentiga reala ökning av investeringsmedel somSJ nu får är en garanti för att tillräckliga medel satsaspå en vidareutveckling och utökning av tågmaterielen. Hade vi nu genomförtsamma snåla investeringsprogram som , hade vii dag inte haft pengar till de X 10-orsom skall levereras, nämligen inte mindre än 34 vagnpar, varav 20 äravsedda för . Antalet nya personvagnar hade också varitmindre. SJ hade dessutom haft betydligt mindre resurser för vinterberedskap änman nu har. SJ:s trafikproblem är inte bara en Stockholmsföreteelse.Hela landet har mer eller mindre drabbats av försenade eller inställda tåg.Mycket har gjorts för att klara trafiken, men det återstår ännu mycket attgöra. Det ligger i sakens natur att inte alla åtgärder får omedelbar effekt.Jag tänker då t. ex. på inköp av moderna personvagnar. De åtgärder som redanvidtagits och andra åtgärder som är planerade och föreslagna av SJ förväntasdock leda till att SJ:s trafik kommer att fungera på ett acceptabelt sätt. Jag vill upplysa om att SJ nu inför enny inre organisation. Jämfört med dagsläget eftersträvas en högre grad avdelegering och ett ökat trafikansvar på alla nivåer. Produktionsledningenkommer t. ex. att spridas på fler orter än . Den nya organisationengenomförs nu successivt, och jag räknar med att den på ettbättre sätt än nuvarande organisation kan klara eventuella vinterproblem. Jaghar erfarit att SJ avser att i form av en övergripande trafikledning inomhuvudkontoret i akuta situationer som samordna åtgärder för att bl. a.minska störningarna för järnvägstrafiken i landet. Till vill jag säga att jag inte är bereddatt låta tillsätta en ny stor utredning om Stockholmstrafiken. Det är inte merutredningar vi behöver nu utan konkreta åtgärder. Jag tycker vidare att det ärde berörda parterna som själva skall klara upp de tekniska svårigheterna ochatt vi politiker på olika nivåer skall klargöra förutsättningarna, även deekonomiska. Sammanfattningsvis vill jag inte anklaga någon enskild föralla de problem som vi haft nu . Det är dock inget tvivel om att det ärgamla synder i form av otillräckliga investeringsmedel och eftersläpning ifordonsunderhållet som spökar. Det är också att beklaga att dåtidensansvariga för pendeltågstrafikens omfattning, standard och materiellautrustning inte tillräckligt tänkte sig in i de förhållanden under vilkatrafiken skulle komma att utövas under de som materielen skall räcka. För att förstärka beredskapen vid svåra vinterförhållandenhar SJ begärt extra investeringspengar. Huvuddelen av de planeradeåtgärderna -till ett belopp av 266 milj; kr. - är enligt SJ direkt hänförbaratill pendeltågstrafiken i . Enligt avtalet mellan och svara för kapitalanskaffning och betala ersättning till SJför kapital- och driftkostnader. Jag har därför begärt att få ett snabbt beskedfrån om man är beredd att godta upprustningsförslaget och stå förde kostnader som investeringarna för med sig. Regeringen kommer vidare attpositivt pröva om SJ kan få särskilda medel av arbetsmarknadspolitiska skäl föratt förbättra vinterberedskapen.