prot · G50917 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:17 Ominnebörden av visst uttalande av försvarsministern om neutralitetspolitiken 1§ Svar på frågorna 1981/82:13 och 6 om innebörden av visst uttalande avförsvarsministern om neutralitetspolitiken har frågat mig om jag klart ochentydigt kan ta avstånd från ett påstått uttalande i en tidningsinlervju avförsvarsminister . Uttalandet har återgivits på följandesätt: "Även om vi betraktar oss som neutrala, så vet vi var vi hör hemma." har åberopat samma uttalande medtillägget: "är ju den stora demokratin." Han har frågatförsvarsministern vad denne avser med yttrandet i fråga. Efter överenskommelse med försvarsministern besvarar jagbåda frågorna i ett sammanhang. De i pressen återgivna meningarna har inte godkänts avförsvarsminister . Som han har framhållit i tidningen de en förvanskning av hans uttalande om den svenskaneutralitetspolitiken. Regeringens syn på neutralitetspolitiken är väl känd.Alliansfriheten i fred, syftande lill neutralitet i händelse av krig, är sedanlänge fastslagen av statsmakterna. Denna politik är djupt förankrad hos detsvenska folket och utgör grundvalen för vår säkerhetspolitik. Innehålletbestämmer vi själva utan någon yttre inblandning. Vi undviker varje bindninglill andra makter, som kan leda till att självständigheten beskärs. Ett starkt folkförsvar är en förutsättning för att dennahävdvunna politik skall kunna upprätthållas på eft trovärdigt sätt. Vår säkerhetspolitik innebär däremot inte någon ideologiskneutralitet eller åsiktsneutralitet. Vi gör ingen hemlighet av att vi tillhörden västerländska demokratiska kulturkretsen. Demokrati, frihet och mänskligarättigheter utgör omistliga livsvärden. Detta för oss alla självklara förhållandehar också offentligt och med kraft slagits fast . Om innebörden av visst uttalande av försvarsministern omneutralitetspolitiken Anf.2 (): Jag ber atl fåtacka för svaret. Den senaste veckans händelser har understrukit hur viktigtdet år att fullkomlig klarhet råder om den svenska neutralitetspolitikensinnebörd. Den måste även i fredslid hävdas med fasthet och konsekvens. Vi måsteha vilja och förmåga alt värna svenskt territorium mot varje kränkning. Vi fåricke hos någon skapa farhågor eller förväntan om avsteg från den valda handlingslinjen. Vi måste också skilja mellan vår grundläggandesäkerhetspolitik och vår självklara anslutning till demokratins grundläggandevärdering, liksom vår lika självklara rätt att uttala oss om olikainternationella frågor, även om det skulle gå en stormakt emot. Del inskärptevi under och Tjeckoslovakienkrisen. Försvarsministern gjorde ett mycket olyckligtuttalande, som kunde tolkas så, att han betraktade neutralitetspolitiken merasom en formalitet som icke hindrar vissa typer av militärt samarbete med länderdär vi egentligen "hör hemma". Ett sådant.uttalande gårknappast altförena med bevarad trovärdighet för vär neutralitetspolitik. Det kan skapa justogrundade förväntningar och farhågor. Och försvarsministern har icke förnekatatt han gjort detta uttalande. Ännu mer uppseende väckte försvarsministerns uttalande omatt bildar demokratins yttersta gräns, där vi dock, som tur är, harfinnarna. i skrev härom att front- ochförpostfilosofi till förmån för det västliga lägret inte bidrar till känslan avtrygghet i . I samband med ubåtsaffären har försvarsministern gjortytterligare ett antal uttalanden som väckt uppseende. Del är, herr talman, inte bra för landet om försvarsministerblir till driftkucku här hemma och utomlands. Del är illa om i en orolig lidförsvarsministern saknar förtroende hos breda folkgrupper. Jag vill inte angripa person. Jag kännerinte , men man säger att det är en snäll och hygglig människa.Ansvaret är inte heller uteslutande hans. Del är statsministern som utserregeringens ledamöter. Del är statsministern som bestämmer om de skall sittakvar. , som försvarsministernsförsta uttalande stod att läsa. ställde jag i realiteten en fråga härom lillstatsministern. har försvarsministern fått löpagallopp i den allmänna debatten, utan att regeringschefen lyft ett finger tillhans försvar. Ändå sitter han kvar i sitt ämbete. Så får del helt enkelt integå till i en regering. 3 (vpk); Jag ber alt få tacka statsministern försvaret på min fråga. Jag anser det först vara viktigt alt fastslå atlförsvarsministern befinner sig i ganska så gott. eller mera korrekt,dåligt sällskap med sina olycksaligauttalanden om den svenska neutralitetspolitiken. ministrar, också isocialdemokratiska regeringar, har gett uttryck för samma uppfattningar. På denkanten har man alltså ingen större anledning all ta till några brösttoner i denhär frågan. Vad gäller det militära etablissemanget har vissa cheferdär alltid betraktat deklarationerna om neutralitet som en lämplig ridå, lättatt dra undan når det verkliga spelet skall börja. Under mina som aktiv iden svenska armén har jag hört åtskilliga, både i lägre och i myckel högabefattningar-åtskilliga chefer -, deklarera all det gäller för att hållaut till dess NATO kan komma till undsättning, ifall vi skulle bli angripna. Detär alltså ganska klart alt försvarsministerns uttalanden inte på alla håll sessom ett olycksfall i arbetet, utan som något man gärna själv skulle vilja geuttryck ål. Del har inte gått att ta miste på den bubblande förtjusning som endel militära chefer med möda undertryckt i direktsändningar från isamband med att den sovjetiska ubåten på ett mycket grovt sätt har kränkt vårneutralitet och avslöjats på bar gärning. Men övertramp av ministrar från skilda läger, ochuttalanden eller beteenden från militarismens förespråkare i vårt land, fårinte undanskymma det faktum att den alliansfria politiken ochneutralitetslanken har en djup förankring och ett starkt stöd hos det svenskafolkel. Jag är också av den uppfattningen att de svenska regeringar, av olikasammansättning, som har funnits , som helheler har strävatallvarligt efter att uppfylla dessa önskemål. Jag vill också tro att de högstansvariga i den militära ledningen arbetar efter den grundprincipen. Men del ärviktigt att delta klart slås fast. Alla tendenser att ifrågasätta den svenskaneutraliteten, och alla försök atl ge den en annan innebörd än den striktatolkning som är nödvändig i sådana här sammanhang, måste bekämpas. Vi har pä nytt en period av hårdnande internationellamotsättningar. Inte sedan det har det rustals och hotats såmycket. Och våra inhemska vapenskramlare är inte sena att haka på. På1950-talet var det högerledaren som ville dra in idiskussionerna om den svenska säkerhetspolitiken. hade viliberaler som Per . har på ett välgörande sätt skilt ut sig frånövriga borgerliga partier i synen på neutraliteten . Det ärdärför sä myckel mera anmärkningsvärt atl en minister från del partiet går utoch gör sådana uttalanden som förekommit. Försvarsminister bör enligt vpk:s mening ta sinbefattning under omprövning. Om han inte själv gör det, bör statsministernagera och utse en ny försvarsminister. Om innebörden av visst uttalande av försvarsministern omneutralitetspolitiken Jag har ingen invändning mot det sätt påvilket beskriver inställningen till vår neutralitets- ochsäkerhetspolitik. Än en gång vill jag betona, att artikeln i också återgavs i , icke var en godkänd intervju. Jag hänvisarlill den artikel som Om innebörden av visst uttalande av försvarsministern omneutralitetspolitiken försvarsministernskrev i tidningen , och jag föreställer mig atl vi alla är beredda attskriva under på att det var en korrekt beskrivning av vår neutralitets- ochsäkerhetspolitik, en beskrivning som inte lämnar något övrigt att önska. Det ärockså riktigt som säger, atl när vi från svensk sida i skildasammanhang under en rad av år har beskrivit vår neutralitets- ochsäkerhetspolitik, har detta inte inneburit att vi inte har gett uttryck åt vårtillhörighet när det gäller de demokratiska idealen och kulturkretsen. Statsminister sade i den11 ; "Bilden av utrikespolitik vore ofullständig ominte härtill lades att är en demokrati, som med avsky vänder sig bortfrån diktaturen, vare sig den uppträder i nazistisk eller kommunistisk form. Vikänner med andra ord ideologisk samhörighet med den västerländskademokratin." Utrikesminister skrev i Söner 1959följande: "Svenska folket tillhör den västeuropeiska kulturkretsen och harsedan gammalt haft livliga förbindelser, såväl materiella som kulturella, meddessa länders folk. Detsamma gäller om våra förbindelser med ." sade följande i :"Det är i samverkan med stormakterna som de små staterna kan lämna ettkonstruktivt bidrag mot en fredlig utveckling. Låt mig på denna punkt göra denkommentaren att dessa allmänna principer naturligtvis gäller beträffandeförbindelserna mellan och . Relationerna mellan deamerikanska och de svenska folken karakteriseras framför allt av en långvarigtraditionell vänskap, av personliga band, av ett brett utbyte inom deekonomiska och kulturella fälten och av ett gemensamt arv i utvecklingen av ettfritt och öppet samhälle." , herr talman! Det år viktigt att sådana här deklarationericke i något avseende uttunnar vår neutralitets- och säkerhetspolitik. Jagfinner att denna mycket viktiga distinktion också gjorts i i tidningen . 5 (): Statsministern skall inte tala om annat-han kunde säkertha hittat ytterligare ett par hundra citat av vad jag sagt, citat som bestyrkervår anslutning till de demokratiska värdena. Det är inte del som det härgäller. Det råder inget tvivel om aft försvarsministern har fälltde åberopade yttrandena. Han kom med en förklaring i ett pardagar efter den ursprungliga artikeln, varvid han bara bekräftade vad han sadeförsta gången. Poängen är just att han har överskridit gränsen mellan de naturligademokratiska yttringarn:. och den rena säkerhetspolitiken. Detta är farlig materia. När den amerikanskaförsvarsministern var här gjorde han vissa uttalanden som just bekräftar kan skapa felaktiga förväntningar och farhågor om vår neutralitetspolitik.Han sade bl. a. följande; "Vi lämnar för att resa till ett möte med NATO- ministrarna.Förenta Staterna är stolt över att deltaga i det gemensamma försvaret av våraeuropeiska vänner. Och vi är också stolta över all lill våra vänner kunna räknasådana länder som som inte är medlemmar i någon allians." Han menade nog väl, men därmed infördes på någotsålt underdel amerikanska kärnvapenparaplyet, som vore vi betingat neutrala.Därför måste vi med all respekt och vänskaplighet, men med myckel storbestämdhet, ta avstånd från denna typ av uttalanden. Detta har varit engrundlinje i svensk neutralitetspolitik. Statsministern väljer metoden att försvara sinförsvarsminister genom atl i stort sett förneka det han har sagt eller genomatt påslå att han med senare uttalanden har upphävt det han en gång har sagt.Detta är ett mycket dåligt försvar. Man skall rejält och öppet säga, atl deltaicke är svensk neutralitetspolitik och aldrig kan bli del - försvarsministrareller icke. Sedan skall man inte lämna en person i sticket och låtahonom löpa gatlopp utan all egentligen kunna försvara sig. Alla är ju inteägnade all bli försvarsministrar, men de kan vara hyggliga och bra människorför det. Om innebörden av visst uttalande av försvarsministern omneutralitetspolitiken 6 (vpk): Jag skulle vilja säga till statsministerFälldin atl det intressanta i detta sammanhang ju inte är om försvarsministernhar godkänt uttalandena eller inte. Han har gjort uttalanden inför pressfolkoch massmedia, och de har kommit ut i pressen. Alla försök att i efterhandbättra på det hela förbättrar ju inte situationen. Felet är en gång begånget,och då hjälper del inte att försvarsministern säger all han inte godkäntuttalandena. Det är så att det förvärrar situationen. Som jag sade i mitt förra anförande finns del tillräckligtmånga krafter i det här landet - vi känner lill del från efterkrigstiden, ochde exempel som jag drog är välkända - som visar att det ständigt måste vara envakthållning och en beredskap mot alla som vill vrida vår alliansfria politik ien viss riktning, dvs. mot västmakterna och mot NATO. Det har varit ettständigt tema från högerkanten i den borgerligapolitiken. Därför är det olyckligt när det görs sådana hår uttalanden av enansvarig minister, speciellt i det hårdnande internationella läge som vi har . Därför bör försvarsministern avgå. Jag har ingenting emotförsvarsminister personligen,och jag har ingenting emot hans sätt iövrigt. Men han har gjort bort sig alldeles för myckel i den här frågan för atlhan skall kunna sitta kvar med ett ordentligt anseende som försvarsminister.Därför framstår det tydligt och klart som ett kravall han bör avgå och alt detutses en ny minister som inte gör sådana här uttalanden utan som allvarligt kanträda fram i känsliga situationer och försvara den svenska försvarspolitikenoch den svenska säkerhetspolitiken. Del som redovisades i Värnplikts-Nytt och somciterades i gav, precis som säger, icke en rättvisandebild av Om innebörden av visst uttalande av försvarsministern omneutralitetspolitiken svenskneutralitets- och säkerhetspolitik. Genmålet i var stympat.Däremot ställde tidningen ulrynime lill förfogande för en fullständiggenomgång av hur försvarsministern såg pä svensk neutralitets-ochsäkerhetspolitik. Det år samma besked jag har att ge . Självfalletkräver vår neutralitets- och säkerhetspolitiska linje, som vi har valt i stortsamförstånd här i och med ett myckel massivt stöd ute hos del svenskafolket, alt vi inte tvekar alt redovisa den åt alla håll. Självfallet år delså. Det var just för att ge uttryck ål den uppfattningen som denna artikel iArbetet kom till stånd. Däri ligger ju ett medgivande från försvarsministernsjälv alt det sätt på vilket han blev återgiven var olyckligt. Därför ville hanrätta till det. Får jag del tog upp beträffandeWeinberger säga att denne vid avresan från sade; "Vi förslår ochrespekterar den svenska neutralitetspolitiken. Vi förstår dess historiskaursprung och de förhållanden under vilka den har utvecklats. Vi respekterar denstora skicklighet och den beslutsamhet med vilken den försvaras." Del vardetta slutinlryck han ville redovisa. Anf.8 (); Det är riktigt att sade så, varpå han i nästamening förde in under det amerikanska kärnvapenparaplyet - och det varytterligt olyckligt ur var synpunkt. Försvarsministern gjorde ett första uttalande i DagensNyheter, ett andra uttalande i , och därefter kom den långaartikeln i tidningen , som var kanonisk text. Men sedan dröjde det inte många veckor förrän uttalandetom kom: Det är tur att vi har finnarna. Och var vi där igen, iprecis samma situation. har ändå varit en klippa för den svenskaneutralitetspolitiken, men så händer två sådana här saker kort efter varandra. Därefter kommer ubålsaffären, då ni låterförsvarsministern sitta kvar i , varifrån han gör ett egendomligt uttalandeom bärgning, varpå han far till och gör ett uttalande om våld - men vadskall man ha ett försvar till om det inte i sista hand kan använda våld? Efter alla dessa olika uttalanden säger statsministern attallt detta inte är godkänt av försvarsministern-precis som om man kunde förnekavad som är sagt. Igen: Mänskligt sett har jag ingen anledning atl angripaförsvarsminister . Men jag vill klart säga ifrån all nu bärstatsministern ansvaret för detta. Det är han som har utsett denna person ochsom låtit det hela fortgå, det ena uttalandet efter det andra, tills detolyckliga inträffat att försvarsminister i en orolig tid har blivit endriftkucku och inte har något förtroende. Jag har velat säga detta ulan alt ställa några stora krav-för alt möjliggöra en lugn avveckling. Men när jag inte möter något gensvar harjag intet annat att göraän atl understryka det stora ansvar för säkerhet som regeringschefendrar på sig. 9 (vpk); Det hela blir inte bättre av allstatsministern går upp och säger samma saker som har sagts tidigare i debatten. Jag sade i mitt senaste anförande att det inte iirtillrättalägganden, beklaganden och sådant som kommer i efterhand som år detvikliga och den springande punkten - utan alt dessa uttalanden en gång harfällts. Allt som sedan görs efteråt förvärrar egentligen bara sakeninternationellt sett. Jag skulle också vilja påpeka all del handlar inte bara omstormakterna. Det handlar också om anseende i t. ex. tredje våriden.dår vi har ett grundmurat, mycket gott anseende. Det skadas av sådana hår turersom upprepas gång på gång. Man ifrågasätter naturligtvis i huvudstäder i olikaländer var verkligen står och undrar om del är på våg atl bli en nyinriktning av politiken. Därför bör regeringen och dess ledning, med statsministerni spetsen, la de verkliga konsekvenserna och se till alt delta inte kanupprepas. Och det bästa sättet är all se lill all vi får en ny försvarsminister. Om regeringsåtgärder med anledning av visst uttalandeotn den svenska neutraliteten Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på fråga 1981/82:46 om regeringsåtgärder medanledning av visst uttalande om den svenska neutraliteten har frågat mig på vilket sättregeringen har protesterat mot ett tidningsuttalande av den amerikanskeförsvarsministern Om den svenska neutraliteten och på vilket sått regeringenavser atl för klargöra den svenskaneutralitetspolitiken. Som kunnat konstatera förklaradeförsvarsniinistern vid sitt besök i , all han inteblivit korrekt citerad i den åberopade intervjun. Under besöket ägde dessutom en rad samtal rum, där jag ochandra ledamöter av regeringen hade möjligheter atl ingående redovisa innebördeni den svenska utrikes-, säkerhels- och neutralitetspolitiken. Efter besöket har jag anledning troatl den amerikanske försvarsministern förstår och respekterar den svenskaneutralitets- och säkerhetspolitiken. 11 (vpk): Jag lackar statsministern för svaret på min fråga. När den amerikanske försvarsministern sill besök hos sin svenska kollega gjorde ett uttalande dår han sade atthan inte såg som ett neutralt land var del förmodligen avsett som ettuppmuntrande uttalande. I betraktas ju inte neutralitet och alliansfri- Om regeringsåtgärder med anledning av visst uttalandeom den svenska neutraliteten het påannat sått ån med misstänksamhet och ringaktning. Del är skumt och fult atlvara neutral. Säkert blev han också förvånad över den uppståndelse som hansuttalande väckte. uttalande skall för den skull inte slätas övereller betraktas som ett förargligt misstag - ett olycksfall i arbetet - somnågra tidningar påstått atl det var. Jag tror alt del år viktigt alt manfastslår det i den här debatten. tog den amerikanske krigsministern snabbttillbaka sitt uttalande och förklarade att respekterar den svenska neutralitetspolitiken,förmodligen efter svenska påtryckningar under hand. Men frågan om den amerikanska synen på vårt landsneutralitet kvarstår ändå. I en nyligen publicerad intervju med den amerikanskeöverbefälhavaren för NATO förklarar denne alt för NATO utgör ett slagsförsvarssköld i norr - ett uttalande som är nog så anmärkningsvårt somWeinbergers. Men når förklarar atl inte är neutraltär del en fingervisning om hur den ena stormakten ser på trovärdigheten av vårneutralitet. När får en ubåt avslöjad på svenskt militärtskyddsområde år det en fingervisning om hur den andra stormakten ser på vårtrovärdighet. Då är frågan; Hur har vi kunnat hamna i det här lägel? Ja.förmodligen har det skett därför att vi alltför länge har haft regeringar som-utan att officiellt ha frångått den fastlagda linjen - dock. a. genomuttalanden av det slag vi har diskuterat, har gröpt ur trovärdigheten hosden svenska alliansfriheten och neutraliteten. I fallet med den sovjetiska ubåten har regeringen enligtmin mening handlat korrekt och med fasthet och, som det ser ut förtillfället, med framgång. Regeringen vill säkert ta det som intäkt för att denöver huvud tagel handlar i överensstämmelse med den fasthet och konsekvens somvar säkerhetspolitiska målsättning kräver. Men det är en sak att hantera enflagrant kränkning av svenskt och militärt skyddsområde med fasthet ochkonsekvens, en annan sak atl del tyvärr ingenting säger om regeringens viljaoch förmåga all för framtiden återskapa det förtroende för den svenskaneutralitetspolitiken som har naggats i kanten. Jag tror inteatt det räcker med samtal mellan statsministern och andra regeringsföreträdareför atl återskapa detta förtroende. Min fråga är: Varför har man inte avgett en officiellprotest gentemot den amerikanska regeringen och den amerikanske krigsministern? Jag ber att få hänvisa också tilldet uttalande som försvarsminister gjorde efter besöket. Jag kännermig ganska övertygad om alt den uppfattning som han dår gav uttryck förgrundades dels när han fick se vilka ansträngningar vi gör för att hävda vår neutralitets-och säkerhetspolitik, dels när han vid samtal med mig och andra fick klarabesked om alt vi inte tvekar alt hävda vårt territorium mot den som försöker tasig över våra gränser, alldeles oavsett vem det är som gör detta försök. Får jag påminna om följande. Det år en sak atlvi deklarerar här i i alla möjliga officiella sammanhang all vi ocksåi fortsättningen kommer att föra den traditionella svenska säkerhels- ochneutralitetspolitiken. Men om denna politik skall ha trovärdighet här hemma ochdär ute, så krävs det att vi följer upp denna säkerhets- och neutralitetspolitikmed ett tillräckligt starkt försvar. Det är i denna avvägning, som är mycketviktig, som jag har förstått alt och andra vpk-are vid praktisktlaget varje tillfälle har bortsett från den betydelse som ett tillräckligtstarkt försvar har för atl denna politik skall bli trovärdig här hemma och därute. Det är ju denna avvägningsfråga som just nu är under diskussion iförsvarskommiltén. LarsWerner efterlyser en officiell protest. För det första har ju vederbörande dementerat atl hanskulle ha fällt de ifrågavarande yttrandena. För det andra har jag ju hår redovisat alt vi vid direktasamtal med vederbörande har tagit upp och klart och entydigt redovisat densvenska neutralitets- och säkerhetspolitiken. För det tredje har vederbörande, innan han åkte härifrån,sagt att/hans respekt för och förståelse för den valda svenska politiken harökat. Det har i sak större betydelse ån den mera formella omgång som LarsWerner år ute efter. Om regeringsåtgärder med anledning av visst uttalandeom den svenska neutraliteten 13LARS (vpk): Jag är något förvånad över det besked somstatsministern ger, därför atl vi har betraktat som den säkrastegaranten i den här regeringen och i de andra borgerliga regeringarna för attden svenska neutralitetspolitiken skall ligga fast. Men i det här fallet tyckerjag all statsministern tar relativt lätt på den amerikanske försvarsministernsuttalande. Statsministern säger atl den amerikanske försvarsministern iefterhand dementerat de uttalanden som han tidigare gjort. Är det inte ganskaanmärkningsvärt all del skall behövas flera långa samtal med företrädare förden för att en amerikansk försvarsminister skall förståinnebörden av den svenska neutralitetspolitiken? säger statsministern att den svenska politiken liggerfast. Jag tror honom på den punkten, och jag utgår ifrån att han också ogillardet amerikanska uttalandet. Men det är inte bra alt man skall behöva ana ochgissa sig till regeringens åsikter i den här frågan. Om statsministern ogillardet amerikanska uttalandet, tycker jag atl han skall säga det rent ut. Om detär så, vill jag också att statsministern på ett klarare sätt talar om varförman från svenskt håll inte har avgett en officiell protest. Det är ju dels enfråga om på vår ställning som alliansfritl och neutralt land, delsenfråga om hur andra länder ser på vår ställning. Man kan naturligtvisundrafVilket intryck andra länder får av de vaga protester och förklaringar somstatsministern lämnar här . Jag har sagt det förut - och jag kan upprepa det - attregeringen i den just nu aktuella affären om en gränskrånkning enligt minmening har handlat med den 3 noveinber 1981 Om regeringsåtgärder med anledning av visst uttalandeom den svenska neutraliteten fasthet.Men niir del gäller försvarsminister uttalande intar man enförvånansvärt passiv och svag hållning.