prot · G50926 · 1981-12-31 00:00:00 — En nådigförsyn skyddar oss icke alltid mot tråkigheter av det allvarligaste slag. Vibör självfallet fortsätta att sträva efter internationell balansering ochavspänning - i vissa fall genom ett förbud mot vissa vapentyper. Vi börsjälvfallet fortsätta de ansträngningar som vi har drivit i denvägen, och vi bör vidga dessa ansträngningar. Men vi måste också se till att vi för vårt eget vidkommandekan slå lill svars för oss och våra efterkommande genom atl se lill atl vi fårell effektivt försvar, som gör det dyrbart och föga lönsamt för en angripareatt ens kasta sina ögon på svenskt område. 10OSWALD (vpk): Nr 26 Det år ju en fyllig sanimanställning avpressuppgifter och den uppgifter i fackpress som försvarsministernoch hans medhjälpare har lämnat ) Det kan ju vara värdefullt. alla känttill redan förut - att nu på ett helt annat sätt ån har q,,, utländska dragits in i delstrategiska spelet. Det har blivit en försämring av övningarsäkerhetspolitiska läge. Det har blivit en helt annan atmosfärän / Östersiön tidigare när det gäller del nordiska området. Och det ärnågonting som alla behöver oroa sig över. Den sovjetiska ubåtens kränkning av svensktterritorialvatten vid och misstanken, som inte har avvisats, om atlden skulle ha haft kärnvapen ombord år ytterligare en viktig faktor i dettasammanhang. Förhandslagringen av N ATO-materiel i - och vi kan med mycketstor sannolikhet förutsätta att därvid också görs förberedelser förkårnvapenin-sats-är ett annat myckel viktigt moment i hela detta spel.President och hans utrikesminister uttalanden om atl manskulle kunna tänka sig alt tillgripa en kärnvapensprängning iavskräckningssyfte är ju även oerhört uppseendeväckande. Del är rätt typiskt all moderalen inte harett uns av oro lill övers för vad som händer på NATO-sidan utan hellre talar omKrimkriget och . Hotet mot från NATO år ju minst lika stortsom hotet från det andra hållet. En slutsats av allt detta är all vi har fått bekräftat attfredsarbetet och kampen för nedrustning är viktigare . Folken iEuropa - och inte minst i - har börjat protestera mot det vansinne somdet här är fråga om, och de protesterna kommer atl fortsätta. ELn folklig ochbred opinion har insett alt man är på väg att dras in i ett skeende som maninte på något sätt vill acceptera. 1 detta sammanhang kommer naturligtvis arbetet för enkärnvapenfri zon, som har pågått en lid och som har nått allt slörreanslutning, att bli allt viktigare i och med att kårnvapenuppladdningen ökarrunt våra kuster och gränser. Åven i våra grannstater blir arbetet för altstoppa den utvecklingen allt viktigare. Från vpk:s sida har vi klart deklarerat all vi anser attregeringen har varit alltför passiv i denna fråga - när det gäller atl drivaarbetet för atl få lill stånd kontakter och om möjligt genomföra kravel på enkärnvapenfri zon i . Den kritiken måste naturligtvis öka efter vad somhar hänt , för nu är del viktigare än någonsin att dessa initiativ tas. När detgäller det svenska försvaret är det självfallet viktigt att man drar erfarenheterav vad som har inträffat - ubåtskränkningen och givelvis också uppladdningeni övrigt runt . Det klassiska resonemanget, som alltid kommertill uttryck i sådana här sammanhang - och som naturligtvis också framfördeshär av moderata samlingspartiet genom - är ju alt numåste vi öka militärutgifterna. Får vi ytterligare några miljoner - eller m. någon miljard - för de militära kostnaderna, då kommer det Om utländska övningar i att bliväldigt bra beställt med säkerhetspolitik och försvarspolitik. Spelet i på den militåra sidan var ju ocksåganska avslöjande. Del var ell militaristiskt agerande. Chefer i olika graderpassade på tillfället atl visa upp sina möjligheter - kustjägare som stormadefram. målade i ansiktet, osv. Del var en ganska osmaklig och. tycker jag, fördel svenska försvaret inte särskilt bra uppvisning, Den svenska opinionentycker inte om överslag ål vare sig det ena eller det andra hållet. Jag skulle vilja fråga försvarsministern om regeringen hargett tillstånd lill dessa uppvisningar från militärt håll i . Där manhar ordnat med pressresor och sett till att man haft pådragför attverkligen visa upp sig. behöver vi inte betala delta den här gången, för detskall skrivas räkning lill - och del är ju riktigt all skallbetala. Men själva attityden bakom det hela tycker jag inte att regeringenborde ställa sig bakom, och jag skulle alltså vilja höra vad försvarsministerntycker om delta jippo där nere. Beträffande vår beredskap i övrigt har det sagts frånmilitärt håll vad som år självklart för alla, nämligen atl 250 milkust aldrig kan bevakas effektivt av militära enheter - då skulle vi knäckaryggen på grund av våra försvarsutgifter. Vad som i stället skulle behövarustas upp är del civila samhället i skärgården, så alt vi får en levandeskärgård. Vi skulle behöva rusla upp vårt lotsväsende, fyrplatserna skullebehöva bemannas igen. och tullen skulle behöva få större anslag.Då skulle vi få den bästa övervakningen, som skulle kunna larma militäraeffektiva styrkor vid sådana här tillfällen. Att använda pengar på delta sättskulle vara myckel bättre än att försöka salsa på ökning av militärutgifter.Sedan är del klart alt man kanske också behöver se över radarsystem och sådantoch göra en omfördelning inom försvarskostnaderna på den punkten. anförande finner jag intenågon anledning atl bemöta. Jag finner att vi i stor utsträckning har samma synpå de här frågorna. Det ställdes dock en fråga lill mig om hur del kunde blimed möjligheterna atl stärka försvaret. är väl bekant med attfrågor som gäller såväl omfattning som innehåll och ram f. n. ligger hos 1978års försvarskommilté, vilken - som jag i många sammanhang har uttalat - har enalldeles speciell vikt nu när vi har en minoritetsregering i . Jagföreställer mig alt liksom jag kommer atl fästa den allrastörsta vikt vid vad försvarskommitté föreslår i detta avseende. Detär klart all jag som försvarsminister hoppas atl del skall bli ett förslag somvi kan enas om här i . Vi har ju faktisktlyckats med alt i varje fall i de stora dragen nå en enighet när del gällersäkerhetspolitik och totalförsvar. Min förhoppning är givetvis att delta skallvara möjligt även beslut. Det som möjligen kan poångteras år all del naturligtvis ärett allas ansvar som möter oss. Jag har ju tidigare poängterat att vi förväntaross att hela nationen ställer upp. Det är min förhoppning. talar något om en kärnvapenfri zon ochmenar alt regeringen i den frågan har agerat passivt. Jag kan inte instämma idet. Regeringen har tagit de kontakter som har givit regeringen iuppdrag all ta. För min del vill jag betona atl speciellt tvåförutsättningar måste uppfyllas för atl en nordisk kärnvapenfri zon skall kunnakomma lill stånd. Den första förutsåttningen är att vår säkerhetspolitik, somsyftar lill alliansfrihet i fred för neutralitet i krig, inte ifrågasätts iöverläggningarna. Den andra förutsättningen är att allt som sker i denna frågasker i intim samverkan med de övriga nordiska länderna. I övrigt vill jag gärna säga till altallt som kan göras för alt stödja fredstanken bör vi göra, för läget är spänt i världen. Del breder ut sig en misstro som verkligen är oroande. Då måstevi på allt sätt stödja fredstanken. vill jag dock säga all jag förmin del anser all den största fredsrörelsen i är totalförsvaret, inteminst de 700 000 frivilliga som ställer upp och ägnar så mycken tid åtförsvaret av vårt land. Sedan talar om spelet i . Jagvet inte riktigt vad han avser, men jag skulle för min del vilja passa påtillfället att från talarstol rikta ett tack lill alla dem på denmilitära sidan som så utmärkt skötte sina värv nere i . Sedan frågar mig om jag har getttillstånd till uppvisning - jag förstod inte den frågan - och till pressen attnärvara i . Först och främst: All handläggning i den här affären harju skett inom ramen för överbefälhavarens uppdrag, som regeringen har getthonom, att utreda delta och för regeringen redovisa sin syn på frågan. När det gäller pressen bör del inte vara obekant förOswald att vi har en fri press i vårt land. Om utländska övningar i 12ALLAN (); Försvarsministern ber jag att få lacka förtillägget till hans svar. Men jag vill i alla fall vädja till honom, tillöverbefälhavaren och lill försvarskommittén all verkligen ge sig lid till altgå igenom vad som har förevarit både vid tidigare ubåtsincidenter och . Setill att allt blir analyserat i minsta detalj och att man drar de slutsatsersom behövs för att ge medborgarna, inte bara vid kuster ulan i hela landet,ökad trygghet i fråga om vad som förevarit! Det är en vädjan som jag hoppasblir uppfylld. Jag är kanske litet orolig når jag hör all 1978 årsförsvarskommilté skall ha handom delta, eftersom den väl är i själatåget förögonblicket - men den kan naturligtvis få förnyat mandat i denna del om såbehövs. Sedan villjag tillägga all jag är överens med försvarsministern om att en Om utländska övningar i grad avenighet alllid är önskvärd när del giiller en livsfråga som vårförsvarsförmåga. Till vill jag bara helt kort siiga all jagför min del iir lika orolig för NATO-kärnvapen som för vapen.Del tror jag medborgarna också är. Men jag år litet förvånad över att herrSöderqvist går upp i denna debatt. Diskussionen inom vpk har ju varit minstsagt mångsidig. Jag har hår framför mig en artikel av -vid förra valet riksdagsmannakandidal för vpk i - som beskyller denryske ubåtskapten för idioti, som säger all del är klanlskallar som han som ställerlill bråk och som alltså helt enkelt lägger ansvaret för det inträffade på enenskild kapten, icke på de sovjetiska myndigheterna eller den sovjetiskamarinen. Del torde knappast vara överensstämmande med kommunistisk åskådning iövrigt. Efter den uppvisningen i högre luflakrobalik ulan skyddsnät torde fruWechselmanns värde som auktoritet i seriös debatt vara ytterst reducerat. Vi har , känd talare för påolika platser i , som också har dragit sill strå till stacken. Vi har vår tidigare riksdagskamral , somförsäkrar atl han icke på något sätt har varit förvånad över att del varatomvapen med på bålen - han hade räknat med del, säger han. Det bygger han välpå ett uttalande från sovjetisk sida att båten var försedd med de erforderligavapnen. Vi har också , som här i denna kammare hargjort många uttalanden på sista liden. Ett av dem var all ubåtsaffären var enfingervisning om hur man i ser på vår neutralitetspolitik. Vem ger dessa fingervisningar till , herrSöderqvist? Svaret ger sig självt. 13OSWALD (vpk): Jag vänder mig först lill försvarsniinistern.1 frågan om en kärnvapenfri zon har vi framfört kritik mot regeringen iåtskilliga fall och även något tidigare. Vi tycker att man intetillräckligt har följlaipp beslutet i om att driva pådelta arbete. Vi skall inte ta upp någon diskussion om det , men vår kritikkvarstår, och vi anser atl del inte varit ett tillräckligt engagerat agerandefrån regeringens sida. Jag noterar däremot självfallet som positivtförsvarsminislerns uttalande om vikten av nedrustning och fredsarbete. Detärett positivt uttalande. Jag hade naturligtvis inte heller väntat mignågonting annat i den riktningen. Det är viktigt alt alla i sluter upp bakom den hårsynen på nedrustning och fred. Men jag tycker att det är något absurt all påslåatl den militära organisationen är den största fredsrörelsen. Det skulle jubetyda att om ett land vore rustat lill länderna - vare sig del gäller vårteget eller vilket som helst - så skulle del vara oerhört fredligt. Del tyckerjag år litet ologiskt. Sedan lill delta med spelet i . Jag tror intealt man kan missuppfatta vad jag menar. Där har de militära cheferna verkligenutnyttjat tillfället.Man har, när man har fört ut pressen lill visningar med anledning av Nr 26ubåten, sett lill alt dra på för fullt. Vi har själva bl. a. ivåra Fredapen den TV-apparater och i tidningar sett hur kustjägare harstormat upp ur bålar j- november 19S1 m. m. Jagtror inte atl detta är bra för det svenska försvarels renommé hos Om utländska övningar i Jag tror inte heller atl sådana jippon går hem. Därför tyckerjag att regeringen skulle ha lagt litet kapson på den militära yran iKarlskrona. Självfallet skall det vara en effektiv och god bevakning, men ingaöverslag i något slags manöver- eller passa-på-anda. Del var vad jag menade. Till : Det år självfallet naturligt för migall gå upp i den här debatten - alldeles självklart -, eftersom jag sysslar medfrågor av del här slaget och de intresserar mig. Del var ju bra. herrHernelius, all det äntligen kröp fram att del också finns kritik mot NATO. Menom jag inte hade gått upp här och påpekat det, hade det kanske inte krupitfram. Där har vi enögdhelen på den moderata sidan i dess prydno. Visst, det finns avolika slag som gör uttalanden. Del år fritt fram för debatt i vårt parti. Delär mycket högt till taket. Alla får säga vad de vill - det år deras sak. Ett annat misslag som görs här är att drarin i sammanhanget. vet myckel väl att vi har haft enstrid i vårt parti och all de som tillhör hans falang har lämnat partiet. Vilar inget ansvar för vad de säger eller tycker. Detta om detta. 14 Försvarsministern : Herr talman!Jag upprepar det som jag sade tidigare, , nämligen attregeringen verkligen har gjort vad den kunnat i fråga om en nordiskkärnvapenfri zon. Jag tillbakavisar anklagelserna om all regeringen hår skulleha varit passiv. Nedrustnings- och fredsarbetet ärväldigt viktigt, . Men detärklart att del ocksåär viktigt attvi när vi arbetar för dessa stora frågor så att säga vänder oss ål båda sidornaoch inte bara åt den ena - som del har funnits en viss tendens inom vissapartier att göra. Del är dock så alt vi f. n. har en balans som har bevaratfreden i - visserligen på en skör tråd, men dock. Skulle manlyckas med atl i det öppna samhället sprida misstro mot möjligheten lillförsvar, skulle balansen naturligtvis rubbas. Vad vi måste arbeta för. det är en nedrustning på båda sidorna med en bibehållen balans. Detår utomordentligt viktigt att vi har detta som målsättning i vårt fortsattaarbete. 15ALLAN (); Jag vill till bara säga alldel när del gäller den svenska nedruslningsdelegalionen i Geneve-i vilken jagunder haft tillfälle atl medverka, under och har varit självklart alt vår kritik gäller alla kärnvapen och atl våraförslag har riklat sig mot alla kärnvapenbärare och alla stater med kärnvapen. Del gladdemig all höra såga att vissa uttalanden från Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium Han sade också atl del år högt lill takel i det svenskakommunistpartiet. vi har en känsla av alt del kanske inte år så helt meddel. Det år ju inte så långe sedan del om sades atl det liksommånga andra varelser på viss nivå förökade sig genom delning. 16 (vpk): Jag instämmer gärna i försvarsminislerns uttalande- det år väldigt stor överensstämmelse i åsikter - om all nedruslningsarbelel.fredsarbetet, självfallet skall riktas mot alla upprustningslendenser ochframför allt naturligtvis mot slormaktsblocken. Det måste vara en självklarlinje för vårt arbete i de här frågorna, och där finns del alltså inga skildauppfattningar i sak. Slutligen till : Det vore ju bra om AllanHernelius inte bara i och i internationella sammanhang utan också iSveriges riksdag, när det nu ges tillfälle till del. gick upp och spontantkritiserade även NATO . I övrigthar jag inga kommentarer till anförande. 17 (); Det har jag verkligen gjort i minpublicistiska verksamhet och i . Del är bara alt låsa och höra. 18 (vpk); Det skedde ändå icke , vilket vi nysshar konstate- 19 (): Protokollet får ge svar på vad jag har sagt. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1981/82:67 om beredskapen mot kränkning av svensktterritorium har mot bakgrund av densovjetiska ubåtens intrång i frågat mig om vår beredskapmot otillbörligt kränkande av svenskt territorium och därmed också mot ellutforskande av våra försvarsanläggningar är tillräckligt god. Låt mig först konstalera att den inträffade kränkningen ärutomordentligt allvarlig. Regeringen har också myckel skarpt protesterat motdet inträffade hos den sovjetiska regeringen. Kränkning av svenskt territorium inträffar då frånimandemilitär personal, örlogsfarlyg eller militära flygplan tränger in på svensktterritorium i strid Det är viktigt all kriinkningar upptäcks och beivras. Övervakningen av våra gränsområden, vårt luftrum, vårakustområden och närliggande havsområden bedrivs på olika sålt. Försvarsmaktenövervakar dessa områden främst genom radarspaning samt genom särskilt avdeladeinsatsberedda beredskapslroppar. fartyg, helikoptrar och flygplan. Tullverkelskustbevakning, polisen, och luftfartsverket deltar med delar avsina resurser i övervakningen. Även den bofasta befolkningen lämnar värdefullabidrag lill övervakningen genom alt vidarebefordra observationer till ansvarigamyndigheter. Runt \iktigare försvarsanläggningar finns s. k. skyddsområden lill vilkautlänningar i princip ej har tillträde. Tillsynen av att obehörigt tillträde ejsker ligger i första hand på polisen. Försvaret ansvarar för den direktabevakningen och tillsynen av själva försvarsanläggningarna. Del pågår en omfattande övnings- ochunderrättelseverksamhet i vårt närområde. Det är inte ovanligt att främmandefartyg och flygplan uppträder så all de riskerar bryta mot våra tilllrädesbestämmelser.Svenska insatser med militära beredskapsförband lill sjöss och i luften sker sågott som . Vårt försvar utformas för att motstå olika typer avangrepp. Kränkningar av vårt territorium i fred och under neutralitet iir en avflera situationer som påverkar försvarets utformning. Försvarels huvuduppgift år alt vara fredsbevarande. Dennauppgift löses främst genom all vårt försvar har en sådan styrka att detavhåller från militära angrepp. I avvägningen mellan olika beredskapsformer satsar vi ifred främst på alt inom det militåra försvaret utbilda krigsförband ochanskaffa materiel för vår krigsorganisation. Denna inriktning är ocksåfastslagen av försvarskommillé och bör alltjämt gälla. Vår verksamheti fred måste bedrivas så. att vi kan upptäcka och avvisa kränkningarav vårt territorium. Den tekniska och militärstralegiska utvecklingen har undersenare år lett lill en ökad sannolikhet för överraskande inledda angrepp. Medanledning härav har överbefälhavaren beordrat en successiv försliirkning avbåde vår insatsberedskap och vår mobiliseringsberedskap. Effekterna av dennaökade satsning kommer dock atl ge påtagligt resultat försl . I fredstid har vi varit tvungna alt kraflsamla försvaretsövervakningsresurser till vissa prioriterade områden. Radarspaning är här denviktigaste komponenten i övervakningskedjan. basområden dår vi harviktiga försvarsanläggningar samt områden som bedöms som siirskilt intressantaför en angripare vid en snabbt upptrappad konflikt hör lill dessa prioriteradeområden, varav är ett. I dessa områden sker övervakningmed radar kontinuerligt. Vi måste dock konstatera alt våra resurser i fredstid interäcker till för en önskvärd effektiv övervakning. Del enda område dår vif. n. upprätthåller heltäckande beredskap år . Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium Nr 26 Den i skiirgårdinträffade hiindelsen visar atl del trots våra Fredauenden anstriingningar finns brister i vårövervakning och kontroll, 13november 19SI ''' förekommer en relativt omfattandekirtygslrafik i del här aktuella Vår radarspaning upptiicker mål på havsytan, men ger många Omberedskapen gånger dåligt underlag för identifiering av de mål somupptäcks. motkränknins möjligheter i fred atl skindigt hållasådana resurser i beredskap att alla mål av svensktterri- '''" identifieras. Endastkontroller stickprovsvis genomförs. loriiini " särskilt problem utgörubåtar i undervaltenskige. som ju inte kan Härför fordras siirskilda övervakningssystem, såsom hydrofonulrustadefartyg och helikoptrar samt förankrade hydrofonankigg- Vihar huvudsakligen fåll inrikta oss på atl spana efter ubåtar i undervattensläge försl efter del all vi fåll indikationer på alt ubåtar uppträderinom vårt sjöterritorium. I det nu aktuella fallet har ubåten varit iundervattensläge under i varje fall en del av sin viig på svenskt ochundgick då vår radarbevakning. All skydda sig mot intrång av ubåtar iundervattensläge fordrar mycket stora insatser, särskilt som vårtlerritorialhav har en sådan bottentopografi samt temperatur- och sallskikl allspaning efter ubåtar starkt försvåras. Den inträffade kränkningen bekräftar tidigare erkirenheleralt främmande makter visar stort intresse för vårt sjöterritorium och våraförsvarsanläggningar i kustzonen. En förbättring av våra syslem förhavsövervakning är därför angekigen. Vidare bör enligt min mening ett båttresamulnytljande ske av militära och civila resurser för övervakning av sjöterritoriet. Enligt de nuvarande planerna för det militära försvaretsutveckling kommer åtgärder atl vidtas som förbättrar vår förmåga all upptäckaoch avvisa kränkningar av vårt sjöterritorium. Låt mig i delta sammanhang ocksåerinra om att regeringen har beviljat medel för anskaffning av nyakuslspaningsradarstalioner. för en viss modernisering av våra ubålsjaktshelikoptrar,för inköp av presentationsutruslning lill palrullbålarnas hydrofo-ner samt föranskaffning av vissa vapen att användas vid incidentuppdrag. Del pågår åven en översyn av våra instruktioner förförsvarsmaktens upptriidande vid Ikivdande av vårt territorium. Jag avser ocksålåta se över bestämmelserna om tillträdesskydd m. m. Jag vill i sammanhanget erinra om att jag i mitt svar påOlle Aulins fråga i går hänvisade lill att överbefälhavaren i programplanen1982-87 bl. a. har föreslagit en ökad ruslningsgrad när det giiller marinaförband, prov med hydrofonanläggningar för robotbåtar samt en ubyggnad avsjöbevaknings-cenlralerna. Med anledning av de senaste årens allvarligaubåtskränkningar utreder överbefälhavaren vilka åtgårder som bör vidtas för atlytterligare höja beredskapen mot kränkningar av svenskt sjöterritorium. Jaganser att del härvid bör övervägas, om det finns ;inledning atl tidigareliiggavissa av de planerade åtgiirderna. 21RUNE (): Nr 26 Jag tackar försvarsministern för svaret. Mininterpellation sammankiller ju delvis med vad som behandlats i den |-noveinber 198 Interpellationen föranleddes direkt av del s. k. ubåtsintermezzot,som fått en särskild dimension, eftersom ubåten gått in på qj beredskapen militärt skyddsområde,ett område som är all betrakta som strategiskt kränknins mycket viktigt med tanke på de försvarsanläggningar som finns dår. ,j, ();,cy/terri-Vetskapen om att den sovjetiska ubåten var utrustad med kärnvapen har toriuni naturligtvis inte gjort kriinkningen mindre allvarlig. har satsat på ell relativt starkt försvar för altvi skall kunna värna om vårt oberoende och kunna hävda vär neutralitet ihändelse av en mililärkonflikl i närområde. Det är den försvarspolitiskalinjen. Den ligger också helt i linje med den säkerhetspolitik som Sverigebedriver, där i sina strävanden till nedrustning har varit mycketaktivt. har inte anslutit sig lill någon speciell politisk grupperingav stater. står också fritt från olika militära pakter. Vår militära beredskap, i kombination med vår friståendeställning, har kostat och kostar myckel pengar för del svenska folkhushållei.Om vår säkerhets- och försvarspolitik har det i stort ratt politisk enighet -jag undantar då i den här bedömningen kommunisterna, som harintagit en särställning bland de politiska partierna i . Ryggraden i del svenska försvaret år den allmiinnavärnplikten, ett demokratiskt system som bygger på en hög motivation hos denenskilde värnpliktige, så att han känner atl han har någonting värdefullt atlförsvara och all de medel som han har till sitt försvar också är verksamma. Gemensamt för oss alla-politiker, andra medborgare ochvärnpliktiga-är att vi ställer krav på försvaret, på att den militärasatsningen är effektiv och all vi får optimal säkerhet för pengarna. Denvärnpliktige som står vid värnet skall kunna känna alt oddsen är rimliga - atlhan har en chans där han slår i sin uppgift.