prot · G5099 · 1981-12-31 00:00:00 — Trycket från olönsamma nerliiggningshotade företag på attfonderna skall gå in och stötta kommer säkerligen att bli stort. Den minnesgodeerinrar sig hur socialdemokraterna gick ut i enriksomkittande kampanj och talade om län för län vilka nerkiggningsliotadeföretag som skulle ha klarat sig om blott man vid det tillfället hade haftMeidiierfonderna. Vad finns det dä för alternativ tillkickföreningsfonderna? har vi som bekant ettvärdesaken lönesparande som dels kan ske i form av banksparande (skattesparkonto),dels i form av aktiefondssparande (skattefondskonto). Dessa två sparformer har blivit mycketpopulära, och fanns det 648 000 skattesparkonton och 286000 skattefondskonton. kan det naturligtvis hända att en del personeranvänder båda sparmöjligheterna, men det år säkert inte för mycket sagt att merån tre kvarts miljon svenskar f. n. använder denna sparform. Det sammanlagdasparbeloppet uppgick - -till 6 300 milj. kr.Även om en del av dessa pengar utgör (iverflyttningar från andra sparformer,innebår de nya sparformerna ett icke oviisentligt nysparande. Till detta skall låggas att det fr. o. m. har öppnatsmöjlighet att aktiespara i det företag där man själv jobbar. , den 31augusti, har 44 500 sådana konton öppnats och det sparade beloppet år närmare100 milj. kr. Vi kan nu jiimföra dessa två sparformer, detvårdesåkra lönsparandet som jag hår har något redogjort för och det föreslagnasparandet i löntagarfonder eller rättare fackföreningsfonder. Den förstniimnda sparformen iir frivillig, individuell ochförmånlig ur skattesynpunkt. Den andra iir tänkt att bli obligatorisk,kollektiv och utan några skatteförmåner. Är det mot bakgrund hiirav så konstigtatt svenska folket vid varje opinionsundersökning föredrar ett individuelltsparande framför fondsocialism? Det är också helt följdriktigt att socialdemokraternatydligt och klart har deklarerat att det av den borgerliga trepartiregeringeninförda sparandet skall upphöra, om det blir vånstermajoritet i nästa års val.Detta ställningstagande iir närmast sjiilvklart - ju fler som spararindividuellt desto svårare blir det att genomföra fondsoeialismen i vårt land.Det armin förhoppning att alla väljare skall ha detta fullt klart för sig nårvalsedeln skall stoppas i urnan . 64STIG JOSEFSON (c): Det har i denna remissdebatt uttalats mångakirhågor beträffande sysselsiittningen under den kommande vintern. Även jagkänner oro för denna. Inte minst ur ungdomens synpunkt år arbetslösheten enytterst besvärlig situation. Ingenting kan te sig mera hopplöst än att stå utanmöjlighet att få ett arbete. Det är därför oerhört angeläget att alla åtgärdervidtages för att skapa sysselsättningsmöjligheter. 1 mitt eget lån. år arbetslösheten stor. Åtgärder av skilda slag år nödvändiga. Ljuspunkter finns dock. och de skall inte glömmas bort.Regeringens åtgärder, inte minst devalveringen, bidrogbl. a. till den storavarvsordersom fått. Det iir en order som ger förhoppning om en nyframtid för . Nedskårningen av arbetsstyrkan blir mindre, och 600specialarbetare skall nyanstiillas enligt vad som uttalades avföretagets chef. Även från andra håll har hörts optimistiska tongångar. Industriförbundethar uttalat förhoppningar om att devalveringen skall bidra till 30 000 ä 40 000nya jobb. När manfrån socialdemokratiskt håll påstår att regeringen ingenting gör för attbemästra arbetslösheten år detta därför utan förankring i verkligheten. Aldrighar det satsats så mycket för att skapa sysselsättning som . Trots alla problem är ändå 400 000 fler sysselsatta än för tioår sedan. Regeringen har också föreslagit och vidtagit en radåtgärder för att stimulera till nya jobb. Några av de stödmöjligheter som nufinns och de satsningar som har gjorts är följande. Företag inomtillverkningsindustrin som utökar sinpersonalstyrka får ett nyrekryteringsstöd med . per nyanställd.Företag som anställer långtidsarbetslösa ungdomar i åldern får bidragmed av lönekostnaden . anslogs det 1.5 miljarderkronor över statsbudgeten till beredskapsarbete, arbetsmarknadsutbildning ochtidigareläggning av statliga bygginvesteringar. Landstingen har fåttigångsättningstillstånd för sjukhusbyggen för ca 900 milj. kr. Enligt det förslag som regeringen lade fram i septembersatsas ytterligare 400 milj. kr. på beredskapsarbete och 200 milj. kr. påvägar, på SJ och på reparationer och underhåll av statliga byggnader. ingår också att man ändrar Åmanlagarna,så att det blir möjligt att provanställa en person ochatt anställa personal vid tillfällig arbetsanhopning. Inte minst det sistnämnda tror jag har stor betydelse,framför allt inom de mindre och medelstora företagen. Under den kortakonjunkturuppgång vi hade 1978-1979 hörde man ofta från småföretagen att dessatvekade att utöka sin arbetsstyrka just på grund av risken att den efter en tidinte skulle ha full sysselsättning. Vi måste förstå deras problem. Enuppmjukning av anställningsskyddslagen, den s. k. Åmanlagen, kommer säkerligenatt ha en positiv effekt på sysselsättningen. Lägger man därtill att enprovanställning ofta leder till ett fast jobb, så bör ett sådant förslag frånalla håll kunna mottas med tillfredsställelse. När vi ser på vårt lands ekonomiska problem bör detstå helt klart att vi inte enbart kan spara oss ur krisen. Vi måste bådebegränsa den offentliga sektorns utgifter och - - genom olikaåtgärder försöka växa ur krisen. Regeringens åtgärder, såväl tidigare som iseptemberpaketet, syftar också till detta. De syftar till att stimuleranäringslivet till ökade investeringar. Vi har ett förslag, somsnart kommeratt behandlas av , till ett bättre, rättvisare och mera snabbverkandeinvesteringsavdrag. Förslaget innebär också en ökad satsning på forskning ochutveckling, vilket är nödvändigt för att vi skall kunna hävda vår plats påexportmarknaden och kunna ta fram produkter som ligger högt i kvalitet och somvi kan konkurrera med på världsmarknaden. Det finns också förslag om att stimulera ett nyskapande.Det föreligger nu äntligen ett förslag om att göra det litet lättare föruppfinnarna, när de har fått patent på en uppfinning som de kan sälja och kanbörja tillverkningen, genom den föreslagna möjligheten till inkomstutjämningöver en femårsperiod för denna grupp i vårt samhälle. 6 protokoll 1981/82:9-10 Om någon månad kommer en nysmåföretagarproposition, som än mer skall underlätta småföretagens verksamhet,marknadsföring och expansion. Det förslag som har mött mest motstånd och vallat denstörsta debatten är förslaget om momssänkning. Märkligt nog möts förslaget medmotstånd just frän de partier som var motståndare till - ellertveksamma inför -höjning av momsen. Socialdemokraterna sade då nej och gör detnu också, trots att förslagen är av motsatt art. antydde ju att denhöjning som då skedde kunde vara av mera tillfällig art. , när det föreliggerett förslag om att sänka momsen, säger man från dessa båda partier nej. Vad är då orsaken till att man från regeringens sidalägger fram förslag om en sänkning av momsen? Vi vill bl. a. stimulera deninhemska konsumtionen, och vi vill undvika krav på kompensation på grund avdevalveringen. Jag är förvånad över att man inte här inser det värdefulla i attgöra en viss justering av mervärdeskattens storlek. Jag tycker nog att detskulle finnas anledning att stödja regeringens förslag. Det är angeläget att vii en för landet bekymmersam tid inte låter vare sig partitaktiken eller denkorta tiden inför ett val bli avgörande. Vi bör se realistiskt på problemen ochvara med och ta ansvar för de beslut som är nödvändiga om vi skall vändautvecklingen i rätt riktning. har beslutat om nya reglerpå kapitalbeskattningens område allmänt och för det kapital som år bundet irörelsen. Likaså har det beslutats om nya regler för företagsbeskattningen. Detgäller beslut som bl. a. syftar till att underlätta kapitalförsörjningen,stimulera investeringar och göra skattereglerna för småföretag och storföretagmer likvärdiga. Det är värdefullt att dessa beslut har fattats, och det ärangeläget att man nu också fortsätter att stimulera till nya investeringar, attse till att det blir intressant att satsa kapital i nyinvesteringar. Det årockså angeläget att ytterligare åtgärder vidtas på sambeskattningsområdet såatt skattereglerna blir mera likartade för gifta, samboende och ensamstående.Äktenskapet skall inte utgöra grunden för en skärpt beskattning. kommer förmodligen , folkpartietsoch socialdemokraternas gemensamma förslag om skatteregler att framläggas.Det är att beklaga att inte moderata samlingspartiet finns med iöverenskommelsen. Att kräva betydande ändringar i skatteuttaget ärganska märkligt, när bl. a. avtalen ligger bundna. Man måste fråga sig vad somegentligen kan vara motivet till att göra en genomgripande föriindring avskatteskalorna då den inte kan samordnas med enavtalsuppgörelse. Jag vill ända hoppas och tro att når nu fyra partier krävt enmarginalskattesänkning till för det stora flertalet inkomsttagare, såskall inte taktiken hindra förutsättningarna för en bred samlad lösning avmarginalskattefrågan och frågan om regler för underskottsavdragen. När detgäller den sistnämnda frågan har kritiken varit våldsam, somovissheten om reglernas utformning har varit stor. Kanhända kommerförutsättningarna för samförstånd att bli större när vi vet vad förslaget innehåller.I varje fall blir då spekulationerna mindre och förutsättningarna Nr 9 för ensaklig debatt väsentligt större. Även om vinu får ett betydligt förändrat skattesystem inom en nära framtid,så finns det all anledning att ha blicken riktad ännu längre fram. centernblickar verkligen framåt, och vi har därför på allvar börjat studera Allmänpolitisk förslagetom en utgiftsskatt. Det är för tidigt att ha en alldeles bestämd debatt uppfattningi den frågan, men det finns all anledning att se vilka fördelar och vilkanackdelar ett sådant system skulle kunna innebära. är attutgiftsskattesystemet har en betydelsefull inverkan när det gäller sparande.Ur denna synpunkt är det utan tvivel det bästa system man kan Utgiftsskattesystemet innebär ju att man inte beskattar inkomstenförrän vid det tillfälle då den konsumeras. Därför lägger man i den enskildeshand att avgöra när han vill redovisa inkomsten för beskattning. Det finnsutan tvivel betydligt större valmöjligheter för den enskilde med ett sådantsystem, som det är klart positivt niir det gäller att stimulera Men vi kommer som sagt att diskutera den frågan vidåtskilliga tillfällen, och vi får väl se när utredningsförslaget år klart.Glädjande nog har ju utredningen tillsatts, och det är med stort intresse somvi från sida emotser vad den kan komma att leda till. Nog finns det ljusglimtar när vi riktar blicken framåt ochförsöker sia om framtiden. Vi har i vårt land kunnig arbetskraft, godaföretagsledare, högt tekniskt kunnande och i grunden ett stort ansvarskännande.som skapar förutsättningar för framtidstro. Kan vi dessutom något ställapartitaktiken åt sidan och låta samhällsansvaret träda fram i främsta ledet, dåbör vi också kunna lösa dagens problem och skapa förutsättningar för en godutveckling. 65 () replik; drog en lans förmomssänkningen, och det är hans självklara rätt. Men jag måste reagera når han uttrycker förhoppningen att intepartitaktik skall diktera vårt ställningstagande till en momssänkning. Hade vivelat syssla med partitaktik, så hade vi naturligtvis sagt ja till enmomssänkning. Det är ju en populär åtgärd - att se till att priserna sjunker.Att vi nu är synnerligen tveksamma inför en momssänkning beror på omsorgen omlandets ekonomi, och vi är då så långt borta från partitaktik som man kankomma. F. ö. bör ju en mera seriös debatti den här frågan anstå till dess vi och socialdemokraterna lagt fram resp.partimotioner. 66STIG JOSEFSON (c) replik; Jag delar uppfattning attdebatten om momssänkningen bör få anstå. Men jag trodde inte att det var såkänsligt, när jag sade att jag hoppas att partitaktiken inte kommer att bliavgörande när frågan skall lösas. Jag riktade mig inte till någon särskild, menden som känner sig träffad får göra det. Ett faktum är emellertid att detgäller att kunna genomföra devalveringspaketet utan att det bliralltför många negativa konsekvenser i forin av kompensationskrav från det enaeller det andra hållet. Här menar jag att vi har ett instrument med vilket vikan lösa problemen på ett tillfredsställande sätt. Därför uttalade jagförhoppningen att man skulle kunna bringa denna fråga till sin lösning utan attpartitaktiken får spela in. 67 () replik: Att sänka momsen för att hindra att pristaketbryts igenom, med påföljd att vi får vissa automatiska lönehöjningar, årdäremot taktik. 68 () replik; Jag tycker att det är beklagligt att inteKnut har insett att det i momssiinkningen ligger väsentligt mycketmer iin vad han tog upp. Om vi nu skall fortsätta debatten vill jag fråga:Vilken effekt har en sänkning av inkomstskatten i dagens situation? vice talmannen anmälde attKnut anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 69AKE POLSTAM (c); Rättssäkerheten åren högt vårderad princip ivårt samhälle. Det är en princip som inte får eftersättas. Vårdandet av rättssäkerhetsprincipen får dock inte ledatill att åtgärder som är angelägna och som för vissa grupper kan vara obekvämastoppas med hänvisning till rättssäkerheten. Jag värderar själv kravet pårättssäkerhet mycket högt. Om jag önskar ingå ett avtal eller över huvud tagetgöra en transaktion av något slag. måste jag kunna lita på att de rättsreglersom finns när avtalet ingås också gäller när det skall verkställas. Ett stort gissel i vår samhällsgemenskap är den ekonomiskabrottsligheten. Denna brottslighet som riktar sig mot samhället äventyrar helagrundvalen för vårt samhällssystem, ett system byggt på ansvar för oss självaoch för våra medmänniskor och med skatter och avgifter som medel för att uppnåfördelningspolitiska och sociala mål. Att i ett samhälle som vårt smita undandetta ansvar måste med all kraft fördömas. Den ekonomiska brottsligheten måste bekämpas intensivt. Iregeringskansliet pågår arbete med flera förslag fill åtgärder mot ekonomiskbrottslighet. I regeringsförklaringen, som avgavs vid riksmötetsöppnande, redovisades att förslag kommer att läggas fram rörande s. k. gråarbetskraft samt beträffande förbättrad kontroll av inkomst- och utgiftsräntor.Vidare utlovades en ytterligare utbyggnad av de s. k. eko-rotlarna. Utöver dessa förslag finns i den till lämnadepropositionsförteckningen en lång rad propositioner, som utgör ett led i denintensiva kampen mot detta samhällets gissel. Vi har en proposition angåendeekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet. på attförverkande skall kunna ske av värde av sådan otillbörlig förtjänst eller Nr 9 besparinghos näringsidkare som uppkommit i anledning av brott begånget den Dessutomlåggs det fram förslag beträffande de principer som bör vara vägledandenär det på skilda områden inom specialstraffrätten införs avgifter Allmänpolitisk som sanktion mot regelöverträdelser av olika slag. särskilt medsikte på debatt juridiska personers verksamhet. Vidare läggs det fram en proposition angåendebokföringsbrott. I propositionen föreslås att det kriminaliserade området förbokföringsbrott utvidgas så, att nuvarande åtalsbegränsningar tas bort och attstraffet skärps. En proposition angående advokatverksamhet är också aviserad.Enligt denna proposition föreslås att kompletteras med enjåvsregel,som riktarsigmot försvarare som på grund av sitt samröre med denmisstänkte inte kan förväntas utföra försvarsuppdraget på ett korrekt sått. Vidare behandlas i propositionen Advokatsamfundetsdisciplinära verksamhet. Detta är en reform som har diskuterats mycket i bl.a. massmedia. Jag anser att det är mycket angeläget att en ökad insyn frånsamhällets sida i kan komma till stånd. Som jag har sagt kommer det attläggas fram en proposition angående grå arbetskraft. Propositionen kommer bl.a. att innehålla skyldighet för uppdragsgivaren att i vissa fall göraskatteavdrag på uppdragsersättningarna. 1 denna proposition kommer man också inpå frågorna om dels kontroll av B-skattsedlar, dels införandet av ett s. k.frikortssystem. Vi har från sida motionerat om ett system medfrikort. Med hjälp av de restlängder över icke redovisade avgifter och skattersom finns hos och kronofogdemyndigheterna skulle det varamycket enkelt att utfärda ett s. k. frikort för de företag som seriöst skötersina åligganden. Frikortet skulle helt enkelt bara tala om att företaget ellerföretagaren inbetalat arbetsgivaravgifter och skatter under närmast föregåendeår. Detta skulle vara ett stöd för dem som önskar anlita seriösa företagare. har flera stora momsfiffelaffårer avslöjats.Det är mycket angeläget att kontrollen av mervärdeskattedeklarationerna skärps.En proposition om förbättrad kontroll kommer också att läggas fram underhösten. Förslaget kommer bl. a. att innehålla en förbättring av kontrollen vidregistrering av skattskyldiga. Detta var helt kort några av de förslag som vi här iriksdagen kommer att få arbeta med . Men arbetet måste gå vidare.Mycken förbättring av situationen på detta område skulle säkerligen kunnauppnås informationsvägen. Om man exempelvis vid registreringen avnäringsidkare gav information, eller vi kanske skall säga utbildning, om deregler som är aktuella för den enskilda verksamheten, skulle mycket varavunnet. Det gäller även att utöka serviceorganisationen för småföretagen. som byggts upp av , driftsbyrån, och som framför allt verkar på lantbruksområdet är ett av fleraefterföljansvårda exempel. Jakten på den ekonomiska brottsligheten får dock inte ledatill att så många restriktioner införs att den privata näringsverksamhetenkvävs. Åtgärderna måste i stället inriktas på att med så enkla medel sommöjligt åstadkomma så mycket som möjligt. Men det är också viktigt att lägga märke till att de somkanske hårdast drabbas av den ekonomiska brottsligheten är just småföretagare.De seriösa företagen som betalar sina skatter och avgifter får en närmasthopplös konkurrenssituation gentemot fifflarna. Det är diirför angeliiget inteminst ur denna aspekt att åtgärder vidtages. När det gäller den offentliga upphandlingen har en mycketbra modell byggts upp av . Den s. k. Stockholmsmodelleninnebår att kommunen kontrollerarom anbudsgivarna år restförda hos kronofogdemyndighetenoch hur de uppfyller sina förpliktelser mot det allmänna i fråga om skatter ochavgifter. Kommunen kan därigenom undvika att göra affärer med företagare som ärillojala mot samhället. Den här modellen borde kunna vara användbar även iandra kommuner och i landsting samt på det statliga området. Det är också mycket positivt att regeringen beslutat attsnabbutreda hur den statliga upphandlingen skulle kunna användas på det hårområdet. Den utredning som tillsattes skall undersöka hur ett förbättratsamarbete skall kunna komma till stånd mellan de upphandlande myndigheterna ochkronofogde- och skattemyndigheterna. Dessutom skall man se över gällandeupphandlingsbestämmelser, så att de underlättar kampen mot skatte- ochavgiftsfusket. En av anledningarna till att jag beslöt mig för attdeltaga i debatten här en skrift frän socialdemokraterna,utredningsrapport nr 8. . angående ekonomisk brottslighet. Påomslaget till denna skrift står det så här: "Mycket talar för attskattesmitningen tog ordentlig fart först . Visst förekomskattefusk och skatteflykt också tidigare. Men då fanns det en regering somaktivt och målmedvetet arbetade för att bekämpa dessa företeelser." Det här är ett helt fantastiskt påstående. Om man gårigenom riksdagstrycket för den senaste tioårsperioden, finner man att det ärunder senare år som det största antalet frågor av detta slag avgjorts iriksdagen. Detta har skett på grund av enskilda ledamöters initiativ, menframför allt på grund av avlämnade propositioner. En stor del i detta arbetehar naturligtvis brottsförebyggande rådet. Men det är väl att niiirka att detvar först fr. o. m. som det till BRÅ knöts en utredning med uppdrag attse över lagstiftningen mot ekonomisk och organiserad brottslighet, dvs. förstefter det att en icke-socialistisk regering hade tilltriitt. Det har även ibland påståtts från socialdemokratiskt hållatt det arbete som bedrivs av BRÅ inte leder någon vart. Detta år också etthelt felaktigt påstående. Om man går igenom den promemoria som upprättats inomBRÅ som heter"Vad har blivit av översynsarbetets promemorior", så finner man Nr 9 att deflesta förslag som lagts fram av BRÅ också lett till lagstiftning. Avslutningsvisvill jag såga att en förteckning över åtgärder som är nödvändiga för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten med all nödvändighetblir mycket lång. Genomförandet av förslagen kan också Allmänpolitisk kommaatt innebära ett visst besvär för samhällsniedborgarna. Detta är dock debatt ett besvär som måste bäras för att vi skall kunna komma åt de människorsom genom sitt handlande ställer sig vid sidan av samhållets gemenskap. 70BJÖRN KORLOF (m): Vi brukar innan vi beslutar oss för hur viskall använda samhällets resurser ha ambitionen att ta reda på hur detverkligen förhåller sig inom det område där resurserna skall sättas in. Innanvi t. ex. bygger daghem, vågar eller skolor görs ofta noggranna statistiska ochandra undersökningar om behov och framtida utnyttjande. Vi kan sedan inom deolika partierna ha olika meningar om vad vi skall prioritera, men sakunderlagetför beslut brukar i vårt land för det mesta vara både djuplodande och av högkvalitet. På ett område är dock underlaget för det mestaanmärkningsvärt vagt. Det gäller hur vi skall utnyttja våra resurser för attbekämpa brottsligheten. har brottslighetens utveckling ivårt land mätts i den s. k. polisstatistiken. Den statistiken har emellertid enavgörande och mycket stor svaghet; den mäter enbart den brottslighet som anmälstill polisen. Hur många av alla brott som begås som faktiskt anmäls tillpolisen vet vi inte. Skillnaden mellan den polisregistrerade brottsligheten ochden verkliga brottsligheten brukar kallas den dolda brottsligheten ellermörkertalet. Sanningen att säga vet vi inte mycket om hur storamörkertalen är. Hur många brotten är. av vilken sort de är, var i landet och avvilka de begås samt vilka förändringar som sker inom denna brottslighet - detsom borde vara utgångspunkten för beslut om brottsförebyggande ochbrottsbekämpande insatser - vet vi uppseendeväckande nog mycket litet om, trotsatt brottsstatistiken över till polisen anmälda brott i sig själv är mycketomfattande. Det år väl i och för sig rimligt att utgå från att mycketgrova brott anmäls till polisen. Men vi vet att det t. o. m. vad gäller brottav typen mord, dråp och misshandel med dödlig utgång finns ett mörkertal,eftersom vi kan jämföra polisstatistiken med dödsstatistiken. Och det liggernaturligtvis i sakens natur att ett mycket grovt brott som spioneri barett, låtmig säga så, mycket mörkt mörkertal. När man går från denna grova typ av brottslighet över tillandra grövre brott av typ väpnat rån ner till ringa misshandel ellerbutikssnatteri. vill jag påstå att vår kännedom om det verkliga antaletbegångna brott blir mindre och mindre och mörkertalen sannolikt större ochstörre. Låt mig illustrera detta med en vanlig brottstyp i mellankategorin,nämligen bilstölder. Man skulle tro att alla människor som får sin bil stulenanmäler detta till polisen - det är ju ändå ett stort förmögenhetsvärde som hargått förlorat. Mörkertalet borde följaktligen vara ganska litet. Är dettaså säkert? Hur många av dem som lever ett kriminellt liv vågar gå till polisenför att anmäla att deras bil blivit stulen och riskera att deras egenbrottslighet uppdagas? Försäkringssystemet kan vara så utformat att det lockarvissa att falskt anmäla sin bil som stulen för att få ut försäkringsbeloppet.Då blir det fel i polisstatistiken på två sått. Ett brott blir registrerat somegentligen inte är det, och ett annat brott, försäkringsbedrägeriet, som bordebli registrerat blir det inte.