prot · G509125 · 1981-12-31 00:00:00 — Ägande av lägenheten i form av andelar i huset, genombostadsrätt eller på annat sätt behöver inte alls - som man från borgerligthåll oftast hävdar- vara något villkor eller någon förutsättning för verkligtinflytande och bestämmande. Hyresgäster kan och måste få samma möjlighetertill självförvaltning som boende med andra upplåtelseformer. kan successivt frikopplas från ägandet och i stället knytas tillboendet/brukandet. Hyresgästerna är faktiskt inte sämre skickade att ta ansvarför sina bostäder än de som bor med bostadsrätt eller i eget hus.Erfarenheterna visar också att det ärmöjligt att successivt välja ut olika delar av central förvaltning ochadministration, bryta ned dem till kvarters- och husnivå och överlämnabeslutanderätten till de boende. är emellertid takten i utbyggnaden av hyresgästinflytandetalldeles för dålig och på den privata sidan nästan obefintlig. Man är från bådeallmännyttan och hyresgäströrelsen alltför försiktig med att göra ordentligasatsningar, vilket delvis kan sammanhänga med de ekonomiska svårigheterna. Detär därför viktigt att ställa vissa medel till förfogande som kan skynda pådetta arbete. En snabb utbyggnad av boendeinflytandet till verkligbestämmanderätt över utformning, förändring och förvaltning av bostaden ochnärmiljön kan mycket väl genomföras med bevarande av hyresrätten genom avtaloch överenskommelser mellan parterna på hyresmarknaden. Det behövs inga nyaförvaltningsorganisationer eller liknande. Med detta yrkar jag bifall tillvpk-motionerna 1097, som handlar om det jag pratade om först, nämligen en nydimension i boendet och ett boende byggt på sociala villkor, samt 1625, somhandlar om inflytande och miljöförbättringar i boendet. Anslag till bostadsförsörjning m. m. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 25SVEN (vpk): I vpk:s motion 1625 behandlas en rad probleminom bostadspolitiken, I motionen anges de vägar som man måste gå för att uppnåett ökat bostadsbyggande, pressa ned hyrorna, stoppa spekulationen ochförbättra underhållet. Det är i avgörande grad en fråga om förmånliga kreditertill bostadsföretagen, I motionen framhålls också vikten av att satsa påallmännyttan och ge den ökat statligt stöd. Grundtanken med ett riktat statligtstöd till de allmännyttiga bostadsföretagen är att dels sänkaboendekostnaderna för alla hyresgäster, eftersom lägre hyror i allmännyttantill följd av bruksvärdesbestämmelserna i hyreslagen även medför lägre hyror iprivata hyreshus, dels hindra privata husägare att slå mynt på hyresgästernasbekostnad. Jag skall här kommentera de konkreta förslagen sominnefattar följande; statliga ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttan,återinförande av möjligheterna till underhålls- och hyresförlustlån ochbibehållande av möjligheterna till kommunala markförvärvslån och tomträttslån. Programmet kan sägas omfatta ytterligare ett par punkter,nämligen att allmännyttans bostadslån skall undantas från den ständigtupptrappade räntenivån och en forbättring av systemet med bostadsbidrag, så attflera hushåll kan få ett bättre stöd genom en ändring av inkomst- ochhyresgränserna. Det sistnämnda förslaget har tidigare kommenterats av ToreClaeson, De höjda bostadshyrorna har medfört en ökning av antalettomma lägenheter. Tvärtemot vad man i fjolårets proposition förmodade fanns det Anslagtill bostadsförsörjning m. m. 12 160lägenheter outhyrda , en ökning med 2 000 lägenheter.Samtidigt har detta medfört en minskning av byggandet och brist på lägenheter ivissa orter. Genom att öppna möjligheter för allmännyttan att få ränte-och amorteringsfria lån skulle situationen radikalt förbättras. Ett uttryck förbostadsföretagens finansiella problem är den starka eftersläpningen avunderhållet, vilken i sin tur riskerar att förslumma stora bostadsområden. Utantvivel har de underhållslån som har utgått möjliggjort enbetydande sanering av många lägenheter. Lånens förlängning till att gälla ävenunder 1981 tvangs fram av en samlad hyresgästopinion. Då deltog även SABOaktivt vid opinionsbildningen. Vpk föreslår nu att underhållslånen återinförssom ett verksamt medel till viss finansiering av nödvändiga reparationer. Attförsumma underhållet innebär ju också en kapitalförstöring. Sedan hyresförlustlånen upphört måste bostadsföretagensjälva, ofta med kommunalt stöd, försöka klara problemen. Motiveringen förlångivningens upphörande var ju att statistiken uppvisade en viss tendens tillminskning av antalet outhyrda lägenheter. visar det sig, som jag tidigareframhöll, att antalet outhyrda lägenheter i stället ökat under det senasteåret. Detta har i sin tur medfört att kommunerna radikalt minskat sittbostadsbyggande, trots att det finns en brist på lägenheter, I minhemkommun , som är en skogskommun i , har avkommunens lägenheter i flerfamiljshus varit outhyrda under en längre tid.Samtidigt har vi en betydande bostadskö, som inte kan med hjälp av delediga lägenheterna. Byggandet i kommunen har halverats . Enbidragande orsak är naturligtvis den arbetslöshet som är typisk för Norrlandsinlandsregioner. Familjer där inte båda makarna kan få arbete har mycket svårtatt klara hyran i moderna lägenheter. Efterfrågan på lägenheter kan gälla andratyper eller andra orter inom samma kommun. Det är därför som man nu kan noteradels att det finns tomma lägenheter, dels att det finns en bostadskö.Personerna i denna bostadskö frågar nämligen efter helt andra typer avlägenheter, varvid det kan gälla andra orter än dem där de lediga lägenheternafinns. Men kommunen, som på grund av regeringens åtstramningspolitik arbetarför besparingar, vågar inte ta risken att sätta i gång nya projekt. Man tvekarinför risken att få ännu fler outhyrda lägenheter. Vi menar emellertid att mangenom att återge bostadsföretagen möjligheten till hyresföriustlån skaparförutsättningar för ett nytt byggande. tycks dela denna våruppfattning. Det samhälleliga markägandet har ända sedanefterkrigstiden ansetts vara en viktig förutsättning för en socialt inriktadbostadspolitik, arkpriserna och markspekulationen driver upp kostnaderna förbostadsbyggandet genom att profitintresset blir dominerande. Markförvärvslånenoch tomträttslånen gav kommunerna bättre möjligheter att finansieramarkanskaffning för samhällsbyggande och var därför ägnade att undandra markenfrån privata vinstintressen. Vpk vill bevara möjligheterna och grunderna fördessa lån som ett led i en socialt inriktad bostadspolitik. Därför föreslår vinu än en gång attmarkförvärvslånen återinförs, och då med förbättrade villkor, så att lånen bliramorteringsfria , för att därefter amorteras . Då det gäller tomträttslånen har vi tidigare föreslagitatt bristerna och svagheterna beträffande låneunderlag, tiden för lån ochamorteringsfrihet, subventioner och dröjsmål i fråga om utbetalning av lånenskall undanröjas. Detta skulle ske genom en bestämmelse om att tomträttslån tillkommunerna skulle lämnas på samma villkor som för bostadslån till allmännyttigabostadsföretag. Vi vidhåller också att mark endast skall få upplåtastill nyttjande med tomträtt pä samma villkor som gäller för bostadslån tillallmännyttans nybyggnad av flerfamiljshus. Med detanförda yrkar jag, herr talman, bifall till vpk-motionen 1625. Anslag till bostadsförsörjning m. m. 26ELISABETH (); I civilutskottets betänkande 1981/82:24 omanslag till bostadsförsörjning m.m, behandlas vår motion 464 omflergenerationsboende. Den är väckt av ;t , och mig själv, har tidigare pläderat för våra synpunkter ochyrkat bifall till vår motion. Jag avser att göra likaledes. Det är inte första gången som vi väcker den här motionen.Vi gjorde det redan under den allmänna motionstiden , och därefter har vikommit igen . Det kan kanske synas omotiverat att göra så. Vi har dockinte ansett det, utan vi är övertygade om att flergenerationsboende har såpositiva sociala aspekter för människorna och så positiva ekonomiska effekterför de kommunala budgetarna att det har funnits all anledning för oss attframhärda. Vi klagar över samhällets ålderssegregation, överbristen på förståelse och kontakt mellan olika åldersgrupper, över bristen påsysselsättning för äldre människor. Och det äldringssymposium som f.n. pågår iÖrebro visar med all tydlighet att de äldre kommer att växa i antal i vårtland. beräknas antalet personer utgöra avden totala befolkningen. Stora krav kommer således att ställas på samhället. Omsorgen om våra barn är en annan, mycket väsentlig sidaav flergenerationsboendet, som ;t mycket noggrant tog upp - jagkommer därför att vara mycket kortfattad. Familjerna erbjuds på detta sättstörre frihet i valet av barnomsorg. Man får hjälp och stöd i sitt ansvar förbarnen av föräldrarna och ges således bättre förutsättningar för sittyrkesutövande. Den äldre generationen får en meningsfylld uppgift, och barnenerbjuds den trygghet som man finner i hemmet. Om allt detta, herr talman, tror jag egentligen att vi äreniga. Målet med vår motion är också att bidra till att underlätta och inteminst stimulera den här formen av boende. Utskottet hävdar att någon lagändring inte är nödvändig.Om så är fallet tror vi ändåatt en rimligare tolkning av bestämmelserna skullevara till nytta. En anpassning av stadsplanering,fastighetsbildningslagstiftning och belå- Anslag till bostadsförsörjning m. m. ningsmöjligheter skulle kanske kunna ge de önskadeeffekterna. För nytillkommande småhusbebyggelse borde det finnas former för attpå normala villatomter uppföra två byggnader, så att varje enhet kan belånassom ett enfamiljshus. Därigenom kan varje generation, den äldre generationen ochmellange-nerationen, planera utifrån egna ekonomiska förutsättningar och äventa konsekvenserna utifrån den egna ekonomiska situationen. Genom att en tomtavskiljs för varje hus och övrig tomtmark blir gemensamhetsanläggningunderlättas lösningen av juridiska och ekonomiska frågor. Vad beträffar redan befintlig bebyggelse bordeförutsättningar skapas för att, inom ramen för acceptabla normer ochbestämmelser, uppföra ytterligare bostadsenhet på redan existerande fastighet.Även i dessa fall skulle varje enhet kunna belånas för sig. Att på det härsättet spjälka bebyggelsen i belåningsbara enheter syns oss vara en mycketväsentlig aspekt. Risken för ett eventuellt negativt beroendeförhållande mellangenerationerna skulle på det här sättet också kunna undvikas eller åtminstoneminskas. Med hänvisning till vad jag här har anförtber jag således att få yrka bifall till motion 1981/82:464. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (långfristiga lån med låg och fast ränta tillbostadsbyggandet) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 2 (särskilda lån till de allmännyttigabostadsföretagen) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 1625 av m. fl, i motsvarande del. Mom. 3 (temporära hyresrabatter) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 1 av Per m, fl. Mom. 4 (en bostadsbyggnadsplan) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl, i motsvarande del. Vad utskottet anfört godkändes med151 röster mot 146 för godkännande av vad som anförts i reservation 2 av PerBergman m, fl. Mom. 5(det temporära undantaget från markvillkoret) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 3 av Per m, fl. Mom. 6(övergångstiden för undantag från markvillkoret) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 4 av Per m, fl. Mom. 7 (avveckling av mark- och konkurrensvillkoren) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 60 förreservation 5 av m, fl. Mom. 8 (vissa åtgärder inom bostadssektorn) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 1617 av m, fl. Mom. 9 (åtgärder för att främja flergenerationsboende) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 464 avMona S;t m. fl, och motion 2093 av m, fl,, bifölls genomvotering med uppresning. Mom. 10 (ett socialt inriktat boende) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1097 av m fl. Mom. 11 (de handikappades rätt till eget boende) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotion 1566 av m, fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 12 (ungdomars situation på bostadsmarknaden) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 6 av Per m, fl. Mom. 16 (enhetslån per lägenhet) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 62 förreservation 7 av m, fl. Mom. 22 (hyresförlustlån) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 23 (hyresgaranti) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 8 av Per m, fl. Anslag till bostadsförsörjning m. m. Mom. 24(utredning avseende lediga lägenheter) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 9 av Per m. fl. 4 protokoll 1981/82:125-126 Anslag till bostadsförsörjning m. m. Mom. 25 (långsiktig lösning av frågorna om underhåll ochreparationer) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 10 av Per m. fl. Mom. 26 (underhållslån) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 11 avPer m.fl. med 133 röster mot 16 för motion 1625 av m.fl, imotsvarande del, 148 ledamöter avstod från att rösta. 1 huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 150röster mot 147 för reservation 11 av Per m. fl. Mom. 11 (tillfälliga stimulansåtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 12 av Per m, fl. Mom. 28 (utredning om byggfel) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 13 av Per m, fl. Mom. 29 (bostadslån till boendemiljöförbättringar) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 14 av Per m, fl. Mom. 30 ("spärreglerna" för stöd tillboendemiljöförbättringar) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 15 av Per m, fl. Mom. 34 (ett bostadspolitiskt forskningsprogram) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1566 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 35 (energiforskning inom byggforskningens ram) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1599 av m. fl. Mom. 36 (forskning för att utveckla kollektivaboendeformer) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl. i motsvarande del. Mom. 37 (markförvärvslån) Utskottets hemställan bifölls med281 röster mot 16 för motion 1625 av m, fl. i motsvarande del. Mom. 38(överförande av mark och hyreshus i ägo) Utskottets hemstäUan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl. i motsvarande del. Mom. 39(statliga tomträttslån) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 43 (ett vidgat boendeinflytande i allmännyttigabostadsföretag) Anslag till bo- Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förmotion 1625 av stadsförsörjning m, fl. i motsvarande del, fn. Mom. 44 (ägarlägenheter) Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 62 förreservation 16 av m, fl. Mom. 46 (ram för stöd till byggnadsforskning) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 60 förreservation 17 av m, fl. Mom. 48 (ram för stöd till experimentbyggande) Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 63 förreservation 18 av m, fl. Mom. 50 (ramar för bidrag till boendemiljöförbättringar) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 19 av Per m, fl. Mom. 55 (anslag för bostadsbyggande) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotion 1625 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 56 (anslag för byggnadsforskning) I konfrapropositionsvoteringen biträddes reservation 20 avKnut m. fl. med 67 röster mot 18 för motion 1625 av m. fl.i motsvarande del. 206 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 235röster mot 60 för reservation 20 av m. fl. Mom. 57 (anslag för experimentbyggande) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 61 förreservation 21 av m, fl. Motiveringenangående stödet till byggnadsforskning och experimentbyggande Utskottetsmotivering godkändes. Mom. 58(anslag för boendemiljöförbättringar) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 23 av Per m, fl. Motiveringen angående ramar ochanslag till boendemiljöförbättringar Utskottets motivering godkändes. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 § Vissa hyresfrågor Föredrogs civilutskottetsbetänkanden /82:23 om vissa hyresfrågor och 1981/82:27 om skärpt kontrollav lokalhyror. Dessa båda betänkanden debatteras iett sammanhang, och yrkandena beträffande båda betänkandena får framställasunder den gemensamma överläggningen. 28KNUT (): De enskilda hyresgästernas rättigheter ochmöjligheter till inflytande över sin egen boendesituation är långt ifrån vad deborde vara. Enligt gällande regler har hyresgästsföreningar somtillhör i stort sett monopol på att representerahyresgästerna - detta trots att organisationen inte kan räkna med mer än av landets hyresgäster som medlemmar. Genom den hyresförhandlingslag som trädde i.kraft 1978skulle möjligheter öppnas för hyresgästerna i ett hus att genom egen föreningförhandla med hyresvärden. Vi kan konstatera att lagen inte fungerar. Påhela hyresmarknaden finns endast tre "alternativa" föreningar somerhållit förhandlingsordning, I samtliga tre fall har rätten erhållits förstefter uppmärksammade strider, I två av fallen har ärendena avgjorts först ibostadsdomstolen, som är högsta instans i dessa ärenden. Denna beklagliga utveckling beror på att det enligt lagensförarbeten inte räcker med att hyresgästerna vill förhandla och har förtroendeför sin egen förening. De måste bevisa att de "förfogar över sådanaresurser att de kan tillvarata medlemmarnas intressen". Men denbedömningen görs inte av medlemmarna själva utan av hyresiiämnden ellerbostadsdomstolen, I dessa partssammansatta organ är både fastighetsägarna ochHyresgästernas riksförbund representerade. Det är mot den bakgrunden intesärskilt märkligt att endast tre föreningar erhållit förhandUngsrätt, Det är, herr talman, alldeles uppenbart att lagensförarbeten, tillsammans med den tolkning som de partssammansattaprövningsinstanserna gjort, har lett till att Hyresgästernas riksförbundsmonopol nu gäller hela hyresmarknaden. Detta ärenligt moderata samlingspartiets uppfattning helt oacceptabelt. Denenskilde hyresgästen måste garanteras ett reellt inflytande över sitt boende.Det är en fundamental rättighet att få organisera sig i valfri förening, elleratt stå utanför. Konkurrerande föreningar måste kunna arbeta under lika villkoroch vara likställda inför lagen. Vi anser att hyresförhandlingslagen skalländras, så att sammanslutning av hyresgäster som företräder huvudparten avhyresgästerna i en fastighet skall ha rätt att teckna egen förhandlingsordningutan att dess kompetens ifrågasätts eller andra formkrav blir hindrande. Detta krav har avvisats av utskottets majoritet. Det kaninte tolkas på annat sätt än att utskottsmajoriteten anser att det är ett fullttillräckligt uttryck för hyresförhandlingslagens bestämmelser om förhandlingsrättför "organisation av hyresgäster" att hittills.tre, säger tre,föreningar lyckats erhålla förhandlingsrätt vid sidan av föreningar inomHyresgästernas riksförbund - och där två av föreningarna fått dennaförhandlingsrätt efter strid till högsta instans. Det är till att ha småpretentioner. Om och , som också stod bakomtillkomsten av hyresförhandlingslag, inte längre står för denmotivering som låg till grund för beslutet, nämligen att hyresgästerna i etthus skall kunna organisera sig i en egen förening och därmed erhållaförhandlingsrätt - ja, då bör man säga det rent ut. I annat fall borde man nuta konsekvenserna. Den förhandlingsrätt som vi gemensamt - moderater,centerpartister och folkpartister - trodde oss skapa med beslutfungerar inte. Hyresgästerna har inte fått den rätt vi ville skapa, och därförmåste lagen ändras. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 i civilutskottetsbetänkande nr 23, Enligt samma hyresförhandlingslag § 20 har organisation avhyresgäster, dvs. - som jag tidigare framhållit - i praktiken , rätt att få ersättning för sina förhandlingskostnader i skäligutsträckning. Vad som är skäligt fastställs i förhandlingar mellan parterna.Ersättningen tas sedan ut av hyresgästerna via hyran. På den allmännyttiga sidan uppgår som regelförhandlingsersättningen till av hyran, inkl. bränsle, och det oavsetttidsåtgång för förhandlingarna. Konstruktionen innebär att ju högre hyran blirdesto mer erhåller i förhandlingsersättning - isanning en märklig konstruktion! På den enskilda sektorn finns inte någon motsvarandecentral rekommendation. Liknande överenskommelser har dock träffats lokalt. IStorstockholmsområdet t, ex, rekommenderas en förhandlingsersättning med 200kr, per fastighet och , per lägenhet, I andra delar av landet saknasavtal. Den lokala hyresgästföreningen inom harutnyttjat detta till att i samband med hyresförhandlingarna kräva mycket högaförhandlingsersättningar - . per lägenhet och år - utan attförhandlingarna varit särskilt komplicerade, I ett antal fall har hyresvärdar accepterat dessa krav,vilket innebär ersättningar som är högre än vad överenskommelsenmellan och medger. Detta är det pris hyresvärdenfått betala för att få ut berättigad hyra utan att stranda förhandlingen och Nr 125 vänta den tid en process skulle ta.Ja, den som i verkligheten får betala är ju Onsdaeenden hyresgästen, eftersomförhandlingsersättningen läggs till hyran, 21 april1982 Endast enskild hyresgäst kan hos hyresnämnd begära prövning av Under förutsättning att den överens- Vissa hvresfråsor komna hyran inteöverstiger bruksvärdet kan hyresgästen finna det både meningslöst, besvärligtoch ekonomiskt ofördelaktigt att starta en process. Det är meningslöst därföratt hyresgästen egentligen betalar rätt hyra och besvärligt därför atthyresgästen normalt inte är insatt i hyresnämndsprocessen. Någon hjälp avHyresgästernas riksförbund kan vederbörande självfallet inte räkna med.Ekonomiskt är det ofördelaktigt därför att vardera parten normalt,står för sinakostnader i hyresnämndsprocessen. Eftersom dessa kostnader väsentligen skulleöverstiga de vinster som finns att hämta vid processen avstår han. Endast om enhyresgäst vill få saken prövad av principiella skäl, utan hänsyn till dessanackdelar, skulle en prövning kunna tänkas komma till stånd. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning är det systemmed förhandlingsersättning som jag här beskrivit orättfärdigt.Hyresförhandlingslagen bör ändras, och förhandlingsersättning skall endastkunna tas ut av den som frivilligt ansluter sig till den förhandlandeföreningen. Utskottsmajoriteten påstår att "gällande regler itillräcklig omfattning tillgodoser det intresse som motionärerna hävdar".Det gör de inte alls. Gällande regler ger den förhandlande organisationen, ipraktiken , rätt att få ut förhandlingsersättning avfasfighetsägaren, som i sin tur får lägga denna kostnad på alla hyresgäster -medlemmar som icke medlemmar i hyresgästföreningen. Och vad skäligheten angårså är förhandlingsersättningen skälig hur hög den än är tills motsatsenbevisats. Med de regler som jag beskrev får man ingen prövning. Ett sådantsystem kan vi moderater inte godta, och därför, herr talman, yrkar jag bifalltill reservation 2, 29 BO (): Bostadsmarknaden är en särpräglad marknad ivår marknadsekonomi. Fastigheter har en lång livslängd, vilket gör att dennamarknad skiljer sig från andra marknader, t, ex, marknaden för bilar ellerTV-apparater, Här förekommer t, ex, lägesmonopol som ett konstitutivt inslag påmarknaden. Det ligger sålunda i sakens natur att fastigheter som är belägnacentralt i en storstad kan tillgodogöra sig lägesräntor och inbringa hyror somligger långt utöver vad som fastighetens produktionskostnader motiverar.