prot · G50918 · 1981-12-31 00:00:00 — Någon reell betydelse i form av förbåttradepensionsförmåner för kvinnorna har det inte - det är helt klart. 17ALLAN () replik: anser alt förslaget inte skulleha någon betydelse i del exempel som jag log upp. Vi har nog olika meningar omdet. Jag behöver bara läsa vad som står på första sidan i betänkandet: "Förslaget får ses som en garantiregel för deföräldrar som till följd av vård av egna barn ett visst år inte har möjlighetalt tjäna in pensionspoäng enligt nuvarande regler. Detta inträffar omföräldern har en inkomst som understiger basbeloppet vid åretsingång plus ." Det ärmitt svar till . De hemarbetande vill ha uppskattning, och det , sågerKarin . Ja, det år riktigt, och i den mån det kommer förslag om sådanuppskattning som kan få effekt på kort sikt är jag beredd att positivt prövadet. Men vi skall inte av den anledningen avslå ett förslag som betyderuppskattning på litet . De invändningar som här har rests mot det nuaktuella förslaget kan karakteriseras precis så som tidigare gjorde- spegelfäkteri. Anf.18 () replik; När jag hår hör på , får jagnästan det intrycket att han vill konservera gamla könsrollsmönster. Han sägersig vara för valfrihet. Men kvinnor har ingen valfrihet, om inte problemet medbarntillsynen har lösts, om de inte kan få ett arbete, om de inte harmöjligheter till utbildning eller om de bor geografiskt fel. Del vill lillandra politiska åtgärder för att man skall kunna lösa dessa frågor. Faktum är att den regel om vård av barn som finnsi systemet gör det inöjligt att klara av all tjäna in full ATP, eftersom viinte kräver mer ån 30 poängår för att det skall utgå full pension. Rentstatistiskt föds det dessutom bara 1,6 barn i familjerna här i . På 19år hinner man vårda ganska många barn . Varför gäller förrestenförslaget bara barn ? Behöver de inte vård längre upp i åldrarna?Varför skall vi inte länka på en kvinna som är ensamstående, sköter sitt hem pålördagar och och ensam får slita med sina barn? Kunde inte del varavärt ett extra poängår? Hennes poäng ligger i regel lagt ändå. Varför skallinte hon och andra i samma situation få känna uppskattning? Man talar om att alla barn skall vara lika mycket värda.Men del år inte på del viset, så länge det inte skapas förutsättningar för åvenensamstående och lågavlönade att bli betraktade pa samma sått som övriga. A TP-rätt för föräldrar som vårdar egna barn i hemmet 19 (vpk) replik: Jag vill helt kort bara understryka all AllanÅkerlind hår gav ett löfte, som vi säkert får anledning atl återkomma lill ochsom vi skall påminna om. Vi hoppas att del då står fast. 20 () replik; tycker nuatt man skulle kunna förlånga den tid som föräldrarna får tillgodoräkna sig, såatt den inte bara avser vård av barn . Javisst skulle man kunnagöra det. Men ligger förslaget . 1 något av remissyttrandenapåpekas just alt man skulle kunna länka sig en gräns , närskolan börjar - och varför inte? Men ligger förslaget , och vi hartillstyrkt del. Jag tolkar dock inlägg här så, att om det kommerett förslag om förlängning, är hon positiv till det. 21MAJ (): Vi menar atl proposition 204 om ATP-rätt förföräldrar som vårdar små barn i hemmet, vilken vi behandlar , gäller enangelägen reform. Vi har från hävdat atl de som vårdar barni hemmet gör en värdefull samhällsinsats. Vi menar alt man skall se på familjepolitiken som enhelhet. Vi måste främja goda uppväxtförhållanden för alla barn. Insatsernamåste ske över hela samhällslivet och med hänsyn till barnens bästa. Centernhävdar att mycket har gjorts för att trygga uppväxtförhållandena för barnen,men ATP-rättför föräldrar som vårdar egna barn i hemmet mycketåterstår att göra, och det familjepolitiska reformarbetet måste därför drivasvidare. En god familjepolitik är av central betydelse för såvälbarnens som de vuxnas trygghet. Den är också nödvändig för hela samhälletsutveckling. Som jag sade tidigare måste målet vara en helhetssyn påfamiljepolitiken. hävdar all stödet till barnfamiljerna bör uppfyllaflera viktiga krav. Del skall vara rättvist och jämlikhetsskapande samt gebarnfamiljerna valfrihet att fördela tiden mellan förvärvsarbete och vård avbarn på det sätt som bäst passar varje familjs situation. Valfrihet förföräldrarna är något ytterligt angeläget. Samhållet skall garantera engrundtrygghet för alla i vårt samhälle. Samhället skall utjämna skillnadernamellan barnfamiljer och icke barnfamiljer. Den här föreslagna reformen menar vi är en rättviseåtgärd.Den är en grund, en trygghelsförsäkring för en grupp människor i vårt samhällesom inte har den grundtryggheten tidigare. I väntan på en utbyggd föräldraförsäkringär förslaget ytterligt angeläget. Den arbetsgrupp som har tittat på delta pekar på att detfinns vissa grupper i vårt samhälle som inte kan tillgodogöra sig ATP-lrygghet.Därför menar man att den här reformen måste komma till stånd. Förslaget gäller bl. a. familjer där man har flera barn.Det behövs ett bättre stöd för flerbarnsfamiljerna. Förslaget gäller ävenföräldrar som är sjuka, som är arbetslösa eller som bor i glesbygd eller därdet är ont om förvärvsarbete. Det gäller dem som har långa studier. Det kanockså gälla invandrare. Det finns vissa grupper av handikappade som på grund avhandikappet inte haft möjlighet att förvärvsarbeta under hela sitt liv, och dekan också komma i fråga. Det är viktigt att förse alla grupper i vårt samhälle meden grundtrygghet. Vi menar all småbarnsföräldrar som vårdar barn i hemmet skallha rätt att tjäna in ATP-poäng på det här sättet. Det gäller regler som innebäratt förvärvsarbete och vård av små barn i viss utsträckning jämställs, såvittavser rätten till tilläggspension. Det innebär ett erkännande av densamhällsviktiga arbetsinsats som många kvinnor och män gör när de vårdar barn ihemmet. Vi tycker att det år en bra reform. Det är en angelägenreform, och vi är glada över att den nu kommer till stånd. Vi menar att allaskall ha rätt till ett fullgott försäkringsskydd. Jag blev litet förvånad när jag i debatten hörde altreformen innebär ett angrepp på ATP-systemet. Är det viktigare att slå vakt omett system än att tänka på människor som drabbas av brister i systemet? Detförvånar mig mycket om man har den uppfattningen. Det har under debatten frågats: Varför ta bara ? -det är alldeles för litet. Ja, det kan hända, men varför sägersocialdemokraterna då nej till förslaget om de här tre åren? Vi menar attförslaget är uttryck för solidaritet med en grupp människor som inte har hafttillräckligt försäkringsskydd. Solidaritet innebär respekt för människor - dethörde vi . Jag menaratt solidaritet innebär respekt för alla människor, för alla människors likavärde. När vi ifrån kräver ökad valfrihet försmåbarnsföräldrarna och garanterad grundtrygghet för den här gruppen för altutjämna skillnaderna, så menar vi att det är fråga om en rättvisereform. Och viär tillfredsställda över att reformen nu kommer till stånd. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. 22 () replik; Både socialministern och harsagt att det är som tycker att det skall vara så här. Jag trodde attdet var ett regeringsförslag. Får jag lov att fråga; Var står ? Niskulle ju ändå garantera att det inte skulle bli något vårdnadsbidrag. Det sadeni valrörelse, men är ni med på förslaget. har ju tydligt och klart sagt från talarstolenatt hon är lycklig över garantiregeln i föräldraförsäkringen, som ett förstasteg mot ett vårdnadsbidrag. Och denna garantiregel för hemarbetande jämställerhon med garantiregeln inom föräldraförsäkringen. Jag skullevara väldigt glad att få höra vad tycker... ATP-rätt för föräldrar som vårdar egna barn i hemmet Jag vill påminna om att repliken bara får avse MajPehrssons anföran- 24 (vpk) replik: säger att det här förslaget ärjämlikhetsskapande. Jag skulle då vilja fråga: Ur vilken synpunkt är detjämlikhetsskapande? Vi menar faktiskt att det här är ett ingrepp i en princip,i ATP-systemet. Det är precis lika oövertänkt som förändringen ibasbeloppsberäkningen som får oförutsedda konsekvenser på . Jaglovar atl vpk motionsvägen skall återkomma med förslag som ger rättvisa justför de kvinnor som det här gäller, förslag som dessutom ger resultat snabbareoch som också löser den fråga som vi diskuterar här . Då hoppas jag att vifår stöd för de förslagen. 25 MAJ () replik: Till sade inte att reformen var jämlikhetsskapande. Jag sade att den bidrar tillatt öka jämställdheten mellan barnfamiljer och icke barnfamiljer. 26MARGARETA (): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Det gör jag inte därför att vi nu skulle behandla någon stor reform, där storaprinciper och höga ideologiska värden står på spel. Så är det inte. Det vi nubehandlar är inte en fråga om de stora principerna utan om hur vårasocialförsäkringar i 4 protokoll 1981/82:17-19 A TP-rätt för föräldrar som vårdar egna barn i hemmet praktikenhjälper och stödjer de människor de är avsedda att hjälpa och stödja. Från sida stödjer vi den här reformen och hargjort det länge, därför att det är en visserligen liten men praktiskt inriktadoch bra reform, som förbättrar situationen för en grupp där ATP-systemet intefungerat tillfredsställande tidigare. Vi anser det angelägel att uppmärksammade hemarbetande föräldrarnas insatser när det gäller vården och fostran avbarnen. Att pensionskommittén avstyrkte ettliknande förslag är inte något särskilt starkt argument för oss folkpartister.Den som titlar efter i pensionskommitténs betänkande, SOU 1977:46, kommernämligen att upptäcka att den folkpartistiska representanten i kommittén,dåvarande ledamoten av den här kammaren , reserverade sig tillförmån för i stort sett det förslag som lagts fram i den här propositionen.Att intog den ståndpunkten bör inte vara en överraskning förnågon, eftersom den åsikten har stått i partiprogram i snart tioår. I del förslag lill nytt partiprogram för som lagts fram ochsom skall behandlas finns också precis samma ståndpunkt fortfarandemed. I propositionen har uppskattats alt reformen kan habetydelse för omkring 4 000 personer i varje årsklass som uppnår ålder.dvs. för en minoritet som inte är särskilt stor. Men jag kan inte förstå altdelta skulle vara något argument emot regeringens förslag. Det är i ställetangeläget att lägga fram förslag som är värdefulla för små minoriteter som pågrund av ofullkomlig-heteri det tidigare socialförsäkringssystemet häften svagställning. Det är ett av många exempel på att det ibland är mer angelägel attlägga fram förslag som stödjer små men svaga grupper än att lägga fram myckeldyrbara förslag som delar ut pengar snart sagt till alla människor. Del finns alltså som redan nämnts en mindre grupp blanddem som väljer att vårda barn i hemmet, som också på grund av olikaarbetsmarknadsskäl kan få svårt att så tidigt som de önskar därefter återvändalill arbetslivet på ett sätt som de flesta människor kan göra. Delta kansammanhänga med alt de bor i glesbygd, med alt de har en ovanligt storbarnaskara eller med att det förhållandel alt de vårdat barn i myckel unga århar gjort alt de inte kunnat skaffa sig någon bra yrkesutbildning i ungdomen.Resultatet kan för denna grupp bli alt just valet att själva uppfostra barn ihemmet gör att de inte kommer upp förvärvsarbete och därmed inte nårfram lill full pension. Varken ATP-systemet eller någon annan del av vårtsocialförsäkringssystem är sä väl utformat atl del bör anses otänkbart attändra i reglerna. När man i ATP-systemet införde 30-årsregeln, räknade man medatt genom denna regel kunna ta tillräcklig hänsyn till de flesta som undernågra år vårdar små barn i hemmet. När det nu visat sig att en mindre gruppbehöver ett starkare skydd bör vi inte avstå från detta bara för atl man intetänkte på saken för . Efter deinlägg som gjorts av socialministern och av utskottets talesman när det gällerdetaljerna i förslaget avstår jag nu från ytterligare argumentation. Som jagsade inledningsvis tillstyrker jag det här förslaget, därför att det är den 4 ettförslag som får goda praktiska konsekvenser för en försummad grupp, 27 (): Justitieombuds- Del är alldeles uppenbart att ett system kanförändras. Men männens verksam-är man verkligen beredd alt ändraATP-systemet på ett sådant sätt att /jgf förmåner inte skallavgiftsflnansieras, alldeles speciellt som ATP-fonderna är utsatta för storapåfrestningar genom de åtaganden man har gjort? Delta kommer att bli än merpåtagligt när systemet blivit ytterligare utbyggt och vi fått fler pensionärer. Jag tror atl man egentligen vill dölja vad det år manhåller på att göra när del gäller våra pensionärer genom att tala om en liten,begränsad grupp som skall kunna få förmåner, som kostar 265 milj. kr. iadministration fram till den tidpunkt då det hela är fullt utbyggt. Detdiskuterar vi här i kammaren, trots att vi skalldiskutera nedskärningar och försämrade kommunala bostadstillägg förpensionärerna. Är inte dagens förslag mycket marginellt? 28 (): Även om det flnns vissa principiellainvändningar mot förslaget, väger dock det angelägna syftet med reformentyngre. Möjligheten att få tillgodoräkna sig några poängår för hemarbete ikombination med ATP-poäng för förvärvsarbete andra år torde inte innebära någondjupgående förändring av principen alt rätt till ATP förutsätter attvederbörande haft inkomst av förvärvsarbete. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 161 förreservationen av m. fl. Mom. 2 (föräldraförsäkringen) Utskottets hemställanbifölls. 6 § Justitieombudsmännens verksamhet Föredrogs betänkande 1981/82:1 omjustitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till 1981/riksdag. 29JÖRN (vpk): Justitieombudsmännens rapport till riksdagenborde vara en viktig händelse, rent av en central händelse under riksdagsåret,Det rättsliga tillståndeti landet är något som borde uppkalla ledamöter till engagemang och intresse. I stället möts ombudsmännens redovisning allmänt sett ochi de flesta fall av tystnad. Det är ett förhållande som inte bara speglarliknöjdhet inför ombudsmännens arbete. Det antyder också att det politiskaetablissemanget känner solidaritet med administrationen snarare än medmedborgarna. Från kommunisternas sida håller vi det förväsentligt att mer aktivt uppmärksammar de problem somJQ-berättelserna avslöjar. Vi gör det så mycket mer som vi är utestängda frånmöjligheten att delta i utskottsgranskningen av JO. Även i de fall där man intenödvändigtvis vill invända mot JO;s behandling och bedömning av olika fall gerberättelsen utgångspunkter för en rad principiella reflexioner kringrättsproblemen och inte minst kring funktion och utveckling. Går man igenom berättelserna från ,får man en klar bild av atl rättstillståndet ingalunda motsvarar den idylliskabild som auktoritativa kretsar, oftast i eget intresse, brukar hålla fram. Till de betänkliga tillstånden hör t. ex. övergreppen motoffentlighetsprincipen, svagheterna i socialnämndernas arbete ochförvaltningsövergrepp mot vissa enskilda. JO;s kritik av förfarandena i ettkomplicerat vårdnadsmål skäl till vissa noteringar rörande hur domstolspraxisutvecklats på det här området. 1973 och 1978 skedde betydelsefulla reformer inom svenskfamiljerätt, reformer som borde ha fört bort från övervunna värderingar ochfördomar om mäns och kvinnors roller. Det tycks nu ha varit dåligt ställt med följsamheten idomstolarnas praxis. Alltjämt anförtros mödrarna i av tvisterna vårdnaden.Nära 98 % av alla ensamföräldrar i är kvinnor. Allt detta utspelastrots att fall som går till domstol vanligen är sådana fall där fäderna harovanligt goda förutsättningar som vårdnadshavare. Har de inte det brukar de iregel avstå från alt anhängiggöra något sådant mål. Bakom dessa siffror måste sålunda ligga bestämda,outtalade attityder, som ger bedömningarna på det här området en slagsida. 1973 ändrades exempelvis den regel som dittills hade gettden ogifta modern företräde till vårdnaden, försåvitt hon inte var klartolämplig. Barnets bästa skall nu vara utgångspunkten, och föräldrarna skallbedömas som lika i utgångsläget. Ändå finner man fall efter fall i praxis, där de gamlaförutsättningarna faktiskt väglett myndigheterna. I ett aktuellt fall vid en tingsrätt i södra t. o. m. domaren öppet vid förberedelsen, att han ansåg att mödrargenerellt borde ha företräde om de inte var olämpliga. Bortsett från att endomare inte skall yttra sig på det sättet vid en förberedelse, strideryttrandet helt mot lagstiftarens, , avsikter. Vårdnadsmål påverkas också alltjämt av vissa allmännaföreställningar, som är tvivelaktiga. Alltjämt spelar t. ex. föreställningen om flickors speciellabehov av modern och söners av fadern en roll. Detta är helt ovetenskapligaföreställningar, enbart rotade i traditionella rollföreställningar. I den månnågonting över huvud taget talar för preferenser är del snarare åt det hållet,att den förälder som inte är av barnets eget kön spelar en viktigare, merdynamisk roll för barnets psykiska utveckling. I flera sammanhang har uttalat att sabotage motumgängesrätt är oacceptabelt och att det i sig kan vara ett skäl att överföravårdnaden. I praktiken har däremot myndigheterna visat en mycket tolerantinställning till umgängessabotage från mödrars sida. Jag kan inte erinra mignågot fall där ett sådant sabotage föranlett överföring av vårdnaden. På denpunkten kan jag kanske ha fel, men jag kan inte erinra mig något sådant fall.Detta stämmer knappast med lagstiftarens avsikter. 1 praxis i vårdnadsmål har utvecklats vissa tumregler. Dithör den s. k. status quo-principen, dvs. att man inte utan goda skäl skall låtaett barn byta hem och vårdnadshavare. Det är nu allmänt sett en förnuftigprincip, men dess tillämpning är inkonsekvent. Man får nämligen ett klartintryck av att status quo används för atl gynna barns kvarblivande hos modern,medan däremot fall där fadern haft barnet hos sig, som i ett aktuellt fall, och där barnet självt uttryckt önskemål atl få stanna hos fadern ochfadern har vårdnadsutredarens förord, likväl kan leda till att han förlorarmålet. Delta exempel är ett hovräitsfall och sålunda prejudicerande. Jag trorinte man kan säga att det stämmer med lagstiftarens, , avsikt. 1 sammanhanget kan också påpekas att en mer klargörandepraxis delvis hindras av högsta domstolens alltmer restriktiva benägenhet altbevilja prövningstillstånd inte bara i den här typen av mål utan rent allmänt.Jag menar att HD här i vissa fall har gått för långt. Vi har t. ex. ett viktigtfall från hovrätten för och där oerhört olika värderingar ochprinciper på ett juridiskt mycket intressant men också motsägelsefullt sättbröts mot varandra och där barnets framtid mot dess egen uttalade viljaavgjordes med rösterna tre mot två. Detta speglar om något det svåra läge fördomstolspraxis som råder just i en lid av motsägande och föränderligavärderingar i samhället. I ett sådant här fall borde högsta domstolen ha spelaten klargörande roll, men man avslog trots fallets karaktär ansökan om prövning. Jag har inte tagit upp detta problemområdemed avsikt att idka beskjutning mot domarkåren. Vårdnadsmål har tenderat altbli alltmer komplicerade, och det är sannerligen inte lätt att sitta domareöver barns framtid under sådana betingelser. Jag menar också att den tanken kanske ger sig, atthuvudansvaret här ligger på lagstiftaren. En kärnpunkt i problemalikenär nämligen att lagstiftaren lämnat en lucka i rättssystemet på det härområdet. Vårdnadsmål skall avgöras med hänsyn till barnets bästa, säger man.Men ingen lagstiftare har någonsin gett minsta antydan om vad som menas medbarnets bästa -vilka värderingar som skall vägleda, när man skall bedöma en såallmänt hållen kategori. Detframstår därför som alltmer nödvändigt att ge en klarare vägledning åt myndigheternaom vad som är viktigt i ett föräldraskap. Annars är risken att vårdnadshavareslämplighet bedöms alltför ytligt och på basis av alltför mycket allmännaföreställningar, fördomar eller snusförnufligheler. En sådan praxis gynnargenomslaget för de outtalade fördomarna om mäns och kvinnors roller. Det flnns ett behov av att djupare deflniera lagstiftarenssyn på förälderns uppgift gentemot barnet. Det får inte bara handla om yttreting och allmän s. k. föräldrakärlek. Man måste också väga in vad slags kårlekoch trygghet som barnet bör ha och vad den skall bestå i. Del kan t. ex. enligtmin mening finnas skäl att mer betona atl uppfostrans ändamål är atlsjälvsländiggöra barnet och att detta kräver att föräldrakärleken måstekombineras med en viss distans. ex. också finnas skål alt mer än somskett lyfta fram en förälders förmåga och vilja alt tillföra barnet medvetenhetoch bildning, något som är oerhört viktigt för att barnet skall kunnakompensera sin underlägsenhet och svaghet inför en vuxen omgivning. I den enligt min mening rätt förskräckande debatt somfördes i föregående ärende fick vi ett tydligt exempel på hur man talar om attbarns harmoni och trygghet skulle gynnas av att de fick vara hemma så länge sommöjligt. Det är en vetenskapligt myckel tvivelaktig tes, och den speglar enutpräglat konservativ värdering, som innebär att man uppfattar harmoni och trygghetfrån en idyllisk och avskärmande utgångspunkt. I ett dynamiskt samhälleförhåller det sig i verkligheten så att yttre stimulans och barnets aktivaförhållande till den vidare ytlermiljön, utanför hemmet, år av centralbetydelse för atl barnet skall få en reell trygghet - inte en skenbar, idylliskoch falsk trygghet - och känna sig behärska sin situation i en besvärlig vidareomgivning. Den diskussion som fördes vid behandlingen av föregåendeärende ger mig faktiskt anledning att visa på hur välbehövligt det är attbegreppet "barns bästa" och innebörden av ett bra föräldraskapdefinieras klarare av lagstiftaren, som ändå är den som kräver attsocialmyndigheter och domstolar skall avgöra svåra ärenden. Kort sagt: Det finns ett behov av begreppsanalys och fördjupningpå delta viktiga rättsområde. Jag har, herr talman, med mina översiktliga synpunktervelat understryka hur konkreta fall uren JO-berättelse kan föranleda alt manuppmärksammar och diskuterar en principiell situation. Delta kan vara avintresse för t. ex. . Det är också något som kan föranledainitiativ från enskilda ledamöter av under den allmänna motionstidsom snart slår för dörren. 30PER (vpk): Innan detta år läggerjustitieombudsmännens ämbetsberättelse till handlingarna vill jag kommenteraett ärende i berättelsen vilket fått publicitet i massmedia och just därföruppmärksammats av JO och utretts, dock utan någon vidare åtgärd från JQ:ssida. Fallethandlar om den då 64-årige , som tisdagen den 4 december1979 påträffades av polis liggande på en grässlänt pä Söder iStockholm i berusat tillstånd. omhändertogs enligt LOB, alltså lagenom omhändertagande av berusade. insattes i arrest . Kl. 23.45samma kväll anträffades liggande i sin cell med svåra skador iansiktet. Dessa skador har, som ni alla vet, visats i TV. Fallet handlar om hur denna skada uppkom ochhandläggningen kring hans vistelse i polisens arrestlokal. Efter det attEriksson påträffats skadad i cellen fördes han till sjukhus. Han hardär undersökts, och rapport har upprättats över hans skador och sannolik orsaktill dessa skadors uppkomst. vistas fortfarande, efterhändelsen, på sjukhus, men hans subjektiva uppfattning är alt han kanskevistats pä sjukhus. Sannolika skäl talar för att kommeratt få vistas på värdinrättning resten av sitt liv. kan inte hellerminnas och redogöra för händelsen på ett adekvat sätt. Vilka frågor kan man då ställa beträffande falletEriksson? Varför blev hans fall föremål för massmedias uppmärksamhet, och vadfinner JO anmärkningsvärt i fallet? En fråga som allmänheten kan tänkas ställaär om det är vanligt att omhändertagna berusade riskerar att bli utsatta förskada under sin vistelse hos polisen. De författningar som reglerar polisensarbete med personer som omhändertagits enligt LOB ger rätt långtgåendegarantier för att skador inte skall kunna uppkomma.