prot · G50985 · 1981-12-31 00:00:00 — Vilka åtgärder vidtar för att driva fram ettgodtagbart dokument om religionsfrihet vid ESK i ? 1981/82:149 av () till socialministern om fortsatt utbyggnadav barnomsorgen; Samhällets insatser förbarnomsorgen grundas pä tvä olika motiv. Det första är atl barnen har stortbehov av gemenskap med andra barn och av att få förtroende ocksä för andravuxna än de egna föräldrarna. Denna gemenskap är viktig för dem i derasutveckling till fria och självständiga människor. Det andra motivetsammanhänger med att det när båda föräldrarna förvärvsarbetar (eller studerarpä heltid) ställs krav på att samhället ställer upp med en trygg barnomsorg. Enutbyggnad av barnomsorgen är även viktig för att uppnå en ökad jämställdhetmellan män och kvinnor. träffades en överenskommelse mellan den dåvarandesocialdemokratiska regeringen och om en utbyggnadsplan förbarnomsorgen. Överenskommelsen innebar atl barnomsorgen skulle byggas ut med100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser under perioden1976-1981. Överenskommelsen godkändes av - förutom socialdemokraternastödde även de båda nuvarande regeringspartierna den. För att underlättautbyggnaden infördes ell nytt statsbidragssystem. Det fattas ca 27 (X)0 daghemsplatser och ca 16 0(X)frifidshems-platser. Måletför utbyggnaden av barnomsorgen skulle enligt riksdagsbeslutet vara att -utöver den allmänna förskolan - bereda plats inom den kommunala barnomsorgenför alla barn i förskoleåldern med förvärvsarbetande eller studerande föräldrarsamt för barn med behov av särskilt stöd och stimulans, så att efterfrågan påsådana platser kunde tillgodoses. Detta mål, dvs. full behovstäckning förförskolebarn, skulle enligt beslut uppnås successivt i alla kommunerinom en tioårsperiod, alltså . uttalade att "det bör utarbetas en plan för denfortsatta utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen fram fill fullbehovstäckning. Planen som också bör innefatta en bedömning av personalbehovoch erforderliga utbildningsinsatser liksom en värdering av olika instrumentför att säkerställa att mälet näs bör tas fram efter överläggningar med och föreläggas möjligt." Riksdagenhar slagit fast att gällande utbyggnadsmål skall förverkligas. Det är därför såmycket mer uppseendeväckande att socialministern inte med ett ord ibudgetpropositionen berör detta riksdagsbeslut och hur hon avser att följa uppdet. Medhänvisning fill det anförda vill jag ställa följande frågor fillsocialministern; Anserregeringen att utbyggnaden av barnomsorgen är det område som bör prioriteras inom familjepolitikens ram? Vilka åtgärder har regeringen vidtagit och vilkaavser regeringen att vidta för att förverkligandet av det kortsiktiga målet för1981 inte skall bli alltför försenat? När kommer regeringen att ta upp överläggningar medKommunförbundet i enlighet med det av fattade beslutet om en planför fortsatt utbyggnad? 1981/82:150 av BirgittaDahl (s) fill bostadsministern om hushållningen med energi: har genom beslut och 1981 lagt fastriktlinjerna för en energipolifik, som syftar till att säkra en avveckling avkärnkraften och en snabb minskning av oljeberoendet i enlighet medfolkomröstningsresultatet. Riksdagensbeslut innefattar bl. a. ett mycket ambifiöst program för hushållning medenergi. Riktpunkten för energihushållningsprogrammet är atl den årligaenergianvändningen i byggnadsbeståndet skall minska med ca brutto, varavmerparten . Samtidigtskall förbrukningen av olja för uppvärmning minskas i största möjligautsträckning genom hushållning och övergång andra energikällor. En snabbminskning av oljeberoendet är nödvändig mot bakgrund av de allvarligaeffekterna på samhällsekonomin av värt höga oljeberoende. Kostnaderna föroljeimporten har fördubblats och beräknas stigaytterligare. Uppgifterfrän flera håll pekar nu på, att de hitfills uppnådda resultaten ligger långtunder vad som skulle krävas för att de uppsatta målen skall kunna nås. Särskiltallvarliga är de uppgifter som tyder pä att åtgärderna för bättreenergihushållning minskar i en situafion dä de borde öka för att kompensera dealltför dåliga resultaten . Detfinns därför nu en påtaglig risk för att det av uppsatta målet förenergihushållning inte kommer att uppnås i lid. Därigenom äventyras deövergripande målen för energipolitiken - kärnkraftens avveckling och en snabbminskning av oljeberoendet. Ett fortsatt högt oljeberoende fär ocksä omedelbaraoch mycket allvarliga konsekvenser för samhällsekonomin och handelsbalansen. Mot bakgrund härav villjag fråga bostadsministern: Vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidta för att förbättra insatserna förhushållning med energi och övergång från olja till andra energikällor? 1981/82:151 av HansPetersson i (fp) fill justitieministern om avtal rörande avtjänande avfängelsestraff i brottslingens hemland; Stora delar av värt samhälles resurser går ät föratt begränsa och stoppa inflödet av narkotika eller för att betala de kostnaderför ökat värdbehov, ökad brottslighet m. m. som narkotikan för med sig. Internationelltfinns numera ett väl utvecklat samarbete mellan svensk polis ochpoUsmyndigheter i andra länder. Detta samarbete gör att avsevärda mängder avnarkotika aldrig når vårt land. I stället sker beslagen i andra länder, ochnarkotikahandlarna får där sina välförtjänta straff. Densvenska tullen gör trots detta så gott som större eller mindre beslagoch förhindrar därigenom att ytterligare en del narkotika kommer in i landet.Den faktiska omöjligheten att kontrollera alla som reser in i landet betydertyvärr att narkotika även i fortsättningen kommer att välla in. Narkotikakan numera köpas i prakfiskt taget varje svenskt samhälle. Detta visas t. ex.av polisens senaste riktade insats mot gatulangningen. Socialamyndigheter, sjukvård, föräldrar, frivilligorganisationer m. fl. för en ojämnkamp för att återföra missbrukare fill ett normalt liv. Allainsatser till trots vet vi att narkotikaflödet inte minskar. Snarare sker deten ökning eftersom det är så mycket pengar involverade i handeln. Ökadutslagning, större kriminalitet, prosfitution m. m. följer i narkotikans spär.För de stora narkotikahandlarna betyder andras tragedier att de själva kan levai överflöd. Våradomstolar dömer ut stränga straff för narkotikabrott. När utländskamedborgare döms får de avtjäna sina straff i svenska fängelser för att därefterutvisas. finns - vid sidan av de nordiska länderna -endast ett fätal avtal som medger att utländska narkotikahajar avtjänar utdömdastraff i hemländerna. I praktiskt taget inget fall har i dömdnarkoukabrottsling fått avtjäna straffet i utomnordiskt land. Detförekommer naturligtvis att utländska medborgare kommer från länder därförhållandena är sådana att avtal med om avtjänande av straff ihemlandet inte kan komma i fråga. Det finns dock flera skäl att, där sä ärmöjligt och där det rör sig om länder som delar våra värderingar, sända hemutländska narkotikabrottslingar. Den avskräckande effekten är en. Fängelser iSverige anses bekvämare än i många andra länder. Ettannat skäl är att våra fängelser nu är fyllda, vilket fill stor del beror pådet ökade antalet domar för brott mot narkotikalagarna. Tusentals dömda väntarpå plats för att kunna avtjäna sitt straff. De överfyllda anstalterna ärbesvärliga arbetsplatser för kriminalvårdens personal. Genom atl låta flerinternafionella brottslingar avtjäna straff i resp. hemländer skulle vi i någonmån kunna lätta trycket på våra egna anstalter, även om det självfallet ocksåinnebär att tar på sig ansvaret att verkställa fängelsestraff försvenska medborgare som döms för brott i de länder vi sluter avtal med. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga jusfifieministern; Hurbedömer regeringen möjligheterna att få fill stånd fler internationellaavtal om avtjänande av utdömda fängelsestraff i hemlandet? 1981/82:152av (fp) till arbetsmarknadsministern om åtgärder för att underlättainstallation av braskaminer: Braskaminbranschen befinner sig f. n. i en svårkris. Berörda industrier har angett, att det i hög grad är ett antal statligamyndigheters -, planverket och naturvårdsverket- agerande somgjort att försäljningen av braskaminer nästan helt har avstannat. Somenda värmekälla kanske braskaminen inte räcker för alt klara uppvärmningen avett hus fill rimliga kostnader och med en rimlig arbetsinsats. Men somkomplement i hus med t. ex. direktverkande elvärme har den en plats.Braskaminen är en bra kompletterande värmekälla och -inte minst - en viktigreserwärmekälla vid t. ex. strömavbrott. Det sistnämnda har framhållits av bl.a. överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF). Enligtbranschen säljs det nu knappast några braskaminer längre i landet. Den negativapublicitet som braskaminerna fått i samband med de nämnda myndigheternasbehandling av ärenden rörande sådana kaminer har haft effekt. F. n. är det enutredning inom naturvärdsverket som påverkar ulvecklingen. Utredningens förslagskulle, om det genomförs, i princip innebära att braskaminer blir förbjudna itätbebyggda områden. Jagvill mot bakgrund av det anförda fråga arbetsmarknads- och energiministern: Nr 85 Vilka åtgärder planerar energiministern för att underlättainstallation av 8 §Kammaren åtskildes . interpellationer I"i"