prot · G509167 · 1981-12-31 00:00:00 — Hälso- och sjukvårdslag, m. m. staflig insyn och effektiva korrektionsmöjlighef er.Lagrådefs hovsamma men sakliga kritik i defta hänseende har vi här i riksdagenallt skäl att besinna. Jag tycker inte den här lagen har givit tillbörligtutrymme för dessa synpunkter. Mina erfarenheter från verksamhet i sjukvården -under olika huvudmän - föranledde mig till en tillkämpat behärskad och måttfullkriaräftning av propositionen med förslag fill hälso- och sjukvårdslag i minmotion 1981/82:2161. Av de åtta önskemål som jag där framförde, och som nogsamtbokförts i socialutskottefs betänkande, har infe mycket vunnit utskottetsbevågenhet. Utskottet har visserligen behjärtat att man vid prioritering förintagning på våra nu - till följd av en det aningslösa tungomålstalandetssjukvårdsfilosofi - alltmera reducerade akutkliniker skall ge företräde åt densom har det mest akuta vårdbehovet. Utskottet har också till den s. k.behörighetskommittén hänskjufit min begäran att utnämningen av klinikcheferskall återföras till de regler som fidigare gällde, och som på ett annat sättän nu garanterade kompetens och oväld och gjorde hela landet, inte bara detegna , till rekryteringsbas. Själv finner jag det tveksamt om dennautredning verkligen är rätt forum för den här frågan. I övrigt utgår utskottet från aft vad far och mor gör ärallfid det rätta, far då varande och mor statsrådet fem års tid har jag i yrkat på återinförande av ordentliga årligaverksamhetsberättelser från sjukhusen, och har socialutskottet inteansett att det är dess bord utan hänvisat till att landstingen i nåder kanskekommer att ge möjhghet att "få tillgång fill"erforderliga uppgifter. Bortsett från den faktiska angelägenheten av sådanaanalyser finner jag denna statsmakternas underdånighet underLandsfingsförbundet - här som i andra stycken som vi haft att diskutera iriksdagen - absurd och förnedrande. Jag kan inte hjälpa att socialutskottets betänkande imånga stycken tycks mig bära prägeln av de obotfärdigas förhinder. Manaccepterar, och slår vakt om, den notoriskt dåliga språkvården iregeringskanshet. Havandeskap är varken en sjukdom eller en skada. Det ärdärför inte inbegripet i "hälso- och sjukvård" sådan denna definierasi 1 §. Inte heller ingår undersökningsmetoder i begreppet behandlingsmetoder i3 §. Diagnosfik är en sak, terapi en annan. Vad som gäller skall klart framgåav lagtexten, inte bakas in i motivskrivningen. Språkvårdarnas påhitt attskjuta in ordet "en", som antingen kan tolkas som obestämd artikeleller som räkneord framför ord som "läkare" och"överläkare" i 14 §, bidrar självfallet inte till ökad tydlighet ochklarhet, utan kan leda fill tolkningstvister. Enkla kirurgiska ingrepp ilagtexten hade kunnat råda bot mot dessa oklarheter. Gudskelov harutskottet i alla fall reagerat mot formuleringen "regeringen får meddelaföreskrifter" i 16 §. Lagskrivarnas förmåga att formulera plattityderförnekar sig inte heller i den här lagen. Vi har ikonstitutionsutskottet drabbats av följande tänkvärda sats: "Finnes ejnågon som kan utses till efterträdare för landstingsledamot eller fullmäkfig,utses ingen efterträdare." Här i hälso- och sjukvårdslagen får vi i 13 §veta att "I hälso- och sjukvården skall det finnas den personal sombehövs för att meddela god vård". - Herr falman! Man känner en starklängtan efter att till livet återkalla någon av de begåvade personer som stodbakom lag. fick inte en bofink se uf hur som helst. En ny lag om hälso- och sjukvård i riket skulle nämligenha kunnat bli en upplyftande och anslående lag, t. o. m. en vacker lag, med enspråkufform-ning värdig sitt föremål. Den har tyvärr blivit en blandning avfromma förhoppningar, slumpvisa defaljföreskrifter - t. ex. 17 § - och allmänsläpphänthet mot landstingen, tillika med otillräckliga rättsgarantier för bådestaten och de enskilda, allt klätt i en ledsam och emellanåt pekoralisfiskspråkdräkt. Vi får väl leva med den och med den organisation den är tänkt attreglera någon fid, till dess det visar sig att vi - i pafienternas intresse -måste förändra båda. Låt mig i fråga om hälso- och sjukvårdslagen allra sist -och med anledning av en del av vad som yttrats fidigare i denna debatt - pågrundval av erfarenhet från upprepade egna sjukhusvistelser de senaste 50 årengöra två kommentarer. För det första: Långt ifrån atf vilja "bestämmasjälv" har jag varit tacksam över att mina kolleger tagit ansvaret för endel ganska svåra beslut. När man är sjuk är man inte alltid själv den mestomdömesgilla beslutsfattaren. För det andra: Om man vill att personalen skall intresserasig för en själv är det inte så dumt atf man intresserar sig för personalen sommänniskor, även de. Med avseende på förslaget till ändring i LSPV kan jag heltinstämma med förste vice talmannen i hennes analys av problemafiken. Under minaår i konstitufionsutskottet har jag lärt mig att slå vakt om grundlagens skyddför fri- och rättigheterna i vårt samhällsskick. Def skydd mot frihetsberövandesom regeringsformens andra kapitels 8 § slår fast kommer enligt propositionenoch utskottet nu att i detta sammanhang helt anförtros åt en läkare - ochgudarna skall veta att läkare i allmänhet inte är särskilt förfarna i den högrejuridiken. Jag vill erinra kammarens ledamöter om aft LSPV ävengäller riksdagsledamöter. Vi lever i ovissa tider. Ett skenbart lagligt sättatt verkställa en oblodig revolution här i landet vore att förmå några"politiskt medvetna" och ' därutöver mindre nogräknade läkare atfutfärda vårdintyg på ett erforderligt antal riksdagsmän. Borttagandet avansökningsförfarandet i regeringens proposition 72 och socialutskottetsbetänkande 53 ökar i hög grad möjligheten till en sådan hantering. Polifisk psykiatri har blivit eninternationell företeelse. Vi bör inte ge den skuggan av en möjlighet här i landet.Def är även mot denna bakgrund som jag ber att få förena mig med förste vicetalmannen i hennes yrkanden om avslag på momenten 1, 2 och 4 i hemsfällan i detsistnämnda betänkandet. Hälso- och sjukvårdslag, m. m. den 7 ju.ni 1982 Hälso- och sjukvårdslag, m. m. 61 (): Låt mig bara i en sista kort replik fillGunnar uttrycka förhoppningen att den nya sjukvårdslagen skall fungeraväl, även om vi, som har litet enklare krav än på hur manuttrycker sig, föredragit språkdräkt framför . Överläggningen var härmed avslutad. Fråga om avslag på prop. 97, m. m. (mom. 1) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 15 förmotion 2163 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Hälso- och sjukvårdslagen (mom. 2-24) Mom. 3 (uppgiftenatf uppspåra sjukdomar) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 15 förmofion 2163 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 6 (krav aft vården skall utgå från en helhetssyn påmänniskors behov) Utskottets hemsfällan bifölls med 279 röster mot 15 förmotion 2163 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från atfrösta. Mom. 7 (krav atf all sjukvård skall bedrivas i samhälletsregi m. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 15 förmofion 2163 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 9 (planering av hälso- och sjukvården samt samverkani planering och utveckling) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15 förmotion 2163 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 13 (krav att landstingskommunen skall delta isamhällsplaneringen) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15 förmotion 2163 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 15 (def medicinska ledningsansvaret m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 15 förmofion 2163 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 19 (vårdavgifter) Utskottets hemställan bifölls med277 röster mot 15 för mofion 2163 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemsfällan bifölls. Socialutskottetsbetänkande 52 Nr 167 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Vissa valfrågor Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 57 fördet av förste vice talmannen under överläggningenframställda yrkandet i motsvarande del. Mom. 2 och 4 Utskottefs hemsfällan, som ställdes mot det av förste vicetalmannen under överläggningen framställda yrkandet i motsvarandedel, bifölls genom votering med uppresning. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 11 § Vissa valfrågor Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /82:37 om vissa valfrågor (prop. 1981/82:222 och 1981/82:224). 62 (): Det innebär en avsevärd förändring i dennuvarande ordningen vid valen att införa brevröstning. Förslaget presenterassom en försöksverksamhet. Men inte ens en försöksverksamhet bör vara improviserad.Den är ofta inkörsporten till en mer permanent ordning. Jag kan inte tolkaregeringens proposition på annat sätt än att den brevröstning som där föreslåssom en försöksverksamhet för skall bh en vanlig ordning, omförsöksverksamheten slår väl ut. är regeringens förslag dåligt underbyggt. Det har påuppdrag av arbetats fram en promemoria, som en enda utredningsmansvarar för. Det har sålunda inte förekommit någon parlamentarisk utredning. Promemorianhar varit föremål för en mycket begränsad remiss. Utöver ,postverket och har endast två länsstyrelser och tvåvalnämnder hörts. Av valnämnderna har en, valnämnden i , tillstyrkt ochden andra, valnämnden i , avstyrkt förslaget. Redan dessa brister iutredningen och remissförfarandet hade bort leda till att regeringen hadeavstått från aft lägga fram en proposition. Det finns också en rad oklara punkter. I promemorianförklaras att brevröstningen måste framstå som filltalande enkel för den enskilde väljaren. Detta är otvivelakfigt sant. Varje väljare får ju något av en privat vallokal hemma hos sig. Han får nämligen informationsblad angående brevröstning, innerkuvert typ II, ytterkuvertoch omslagskuverf för brev röstning, en partimarkerad sedel för vart och ett av de partier som avses 59 enligt vallagen samt enblank valsedel, om han bor i ett land från vilken brevröstning får ske. Var ochen har sålunda sin egen vallokal hemma hos sig. Skalldenna förmån, med sin enligt utredningen tilltalande enkelhet, gälla endast förden som är bosatt i ett sådant land? Kan inte den som bor i göra anspråkpå samma förmån? Såvitt jag har mig bekant har denna fråga inte diskuterats.Man vill starta en försöksverksamhet utan att ha fört någon principielldiskussion om systemet med brevröstning. Den övergripande frågan är ombrevröstning skall vara ett särförfarande när andra möjligheter är begränsadeeller om brevröstning skall vara ett alternativ vid sidan av röstning ivallokal. Eller skall man rent av övergå till brevröstning som den generellametoden för röstning inom och utom ? Detkan bli mer vanligt att stater infe fillåter röstning på främmande ländersambassad och konsulat. Det är ju det som har hänt i . Som bekantfår inte svenskar, lika litet som andra utländska medborgare, rösta i Schweiz.Skulle metoden bli allmän, skulle röster komma att sändas per brev frånavlägsna länder. Det går knappast atf ha eff sådant system utan aft manantingen låter denna röstning avslutas lång fid före valdagen i , elleratt mari räknar med att den definitiva sammanräkningen sker så många veckorefter valdagen att i varje fall bestämmelsen om inkallande av ny riksdag måsfeändras. Man får ta i beaktande aft svenska medborgare kan posta sina röstkuvertlångt bort från de stora metropolerna i världen. Denviktigaste frågan är dock den principiella om man skall bevilja sådana förmånerför utlandssvenskar, medan de som bor här i landet får rösta i vallokal ellerenligt den ordning som tillämpas i övrigt. Om man gjorde en sådan uppdelning,skulle resultatet bli atf glesbygdsbor i exempelvis och Västerbotteninte skulle få utnyttja denna möjlighet, medan däremot glesbygdsbor i ellerAustralien skulle få göra det. Detär också en fråga om kontroll. I detta fall finns inte någon valförrättareeller röstmottagare på samma sätt som på postansfalter, utlandsmyndighetereller fartyg. Man väljer inte ens en metod som enligt promemorian ger densäkraste garantin, nämligen att ha ett rösflängdsutdrag efter särskildrekvisition. I stället väljer man att föreskriva atf väljaren alltid skall bifogasitt röstkort. Motiveringen är att fördelarna inte svarar mot det merarbete förväljare och valmyndigheter som ordningen med röstlängdsutdrag skulle innebära.Denna fråga borde infe ha avfärdats så snabbt utan borde ha blivit föremål fören mer ingående utredning. Närmastanknyter ordningen fill förfarandet med röstning med valsedelsförsändelse.Detta förfaringssätt har diskuterats mycket . Man harhävdat aft väljare kan bh föremål för otillbörlig påverkan. Man har infe underutredningsarbetet fullföljt denna diskussion när det gäller brevröstning i ettfrämmande land. Man har tydligen förutsatt att någon otillbörlig påverkan inteförekommer. Def har dock förekommit rättslig prövning av fall,då man hävdat aft det i ägt rum en otillbörlig påverkan vid röstningmed valsedelsförsändelse. Det har förekoriimif fällande domar, och i ett mycketuppmärksammat fall fann valprövningsnämndendet vara nödvändigt atf upphäva eff val fill kommun- Nr 167 Det äranmärkningsvärt att def i förarbetena till lagförslaget inte t . förekommernågon diskussion om hur brott mot bestämmelserna skall beivras,när de begås utanför landets gränser. hör yissavalfråeor f. ö. till de organ som man inte ansett sig böra höra. Atf en sådanprövning innesluter komplikationer står klart för var och en, och nog hade manbort diskutera denna fråga, innan man gått till beslut. Min slutsats är att ärendet inte har beretts på det sättsom man kan begära när det gäller en principiellt viktig förändring i vårvallagsfiftning. Det har också blivit en tradifion aft inte genomföra sådanaförändringar med minsta möjhga rösfövervikt. I det här fallet har manemellertid av allt att döma tänkt sig att med någon rösts majoritet trumfaigenom en proposition. Jag beklagar detta. Jag yrkar bifall till denreservation som är fogad till konsfitutionsutskoffets betänkande. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 63 (vpk): Med jämna mellanrum kommer förslag tilländringar i vallagen. Det kan vara smärre ändringar, grundade på vunnaerfarenheter, men också mer genomgripande förändringar. De förslag somproposition 1981/82:222 innehöll, bl. a. om reglerna vid överklagande av val,föranledde inga invändningar från vpk och tydligen heller inte från något annatparti. Förslagen hade arbetats fram av vallagskommifté. När det däremot gäller förslaget i proposition 1981/82:224om försöksverksamhet med brevröstning i har vpkyrkat avslag på detta. Den västtyska regeringens negativa hållning tillgenomförande av val hos utlandsmyndigheterna i landet har tydligen utlöst enpanikartad brådska hos den . En promemoria utarbetades medolika förslag till lösning av problemet. "Den har remissbehandlats. Remissinstanserna har allautom en tillstyrkt promemorians förslag om ett brevrösfningsförfarande. "Detta skriver konstitutionsutskoffef. Det var, enligt min mening, ovanligtslarvigt av konstitutionsutskott atf skriva så - detta utskott somskall ha ett vakande öga på regeringens handläggning av ärendena. Det är nämligenen mycket begränsad remissbehandling som förekommit - endast ett fåtalinstanser plus har fått yttra sig, trots att det ärfråga om ett vittomfattande förslag. Någon politisk prövning har intemöjliggjorts. Kan man fala om remissbehandling i verklig mening? Vi anser detinte. Redan defta är fillräckligt skäl för aft avvisa regeringens förslag. Trots den begränsade remissbehandlingen har dockinvändningar rests mot förslaget. i anför sålundaaft den föreslagna möjligheten till röstning för svenskar bosatta iFörbundsrepubh- Nr 167 ken måste prövas med utgångspunkt i de förhållanden som råder Måndaeen den inomvårt eget land i vad avser personers geografiska eller andra hinder att 7 iuni 1982 användanu fillämpade valförfaranden. Vi har ivpk-motionen pekat på att förslaget ger i boende Vissa valfråeor favörersom andra infe har när det gäller möjligheten aft rösta. Regeringensförslag är avsett att vara ett provisorium inför årets val, enförsöksverksamhet med brevröstning. Vi kan infe finna det mofiverat att pådetta sätt forcera fram en provisorisk lösning, vars konsekvenser man inte kanöverblicka. Detkan f. ö. noteras att denna brådska står i skarp kontrast fill oviljan aftmedverka till att invandrarna i får rösträtt vid riksdagsval. Vihar alltså yrkat avslag på propositionens förslag om försöksverksamhet medbrevröstning i . Även socialdemokraterna har yrkatavslag på propositionen. Reservationenfill konsfitutionsutskottets betänkande av m. fl. innebärbifall till båda mofionerna. Jag yrkar bifall till reservationen. Anf.64 (): Den här debatten är förmodligen det sista tillfälle jag har tillmeningsutbyte med här i kammaren, och jag vill gärna passa påatt uttrycka min glädje över alla de stimulerande debatter jag har haft medhonom, bl. a. i vallagsfrågor. Att diskutera med innebärallfid en alldeles speciell stimulans på grund av hans stora kunnighet istatskunskap. Låtmig sedan notera att det råder enighet beträffande den ena av de propositionervi behandlar, nr 222. I och med defta är den genomgång av vallagens regelsystemnär det gäller allmänna val som påbörjades avslutad. Den genomgångenhar kunnat ske i mycket stor enighet. Våraåsikter går emellerfid isär när det gäller proposition 224 om försöksverksamhetmed brevröstning i . Låtmig till att börja med erinra om att svensk vallagstiftning präglas avprincipen att alla röstberättigade skall beredas möjlighet aft utöva sinrösträtt. Vi har mycket generösa bestämmelser i vårt land när det gällermöjligheterna aft utöva rösträtt..Förutom att vi har en stor mängd vallokaler,som är öppna , har vi möjhgheter till budröstning och tillpoströstning, t. o. m. med ianspråktagande av lantbrevbärarsystemet. När detgäller röstning utomlands har vi möjligheter att lämna röster på fartyg, påvåra ambassader och konsulat samt vid särskilda röstmottagningsställen. Detsom har föranlett propositionen är problemet att rösta för dem som bor i . Jag skall inte gå närmare in på att kommentera den problematiken i sig, utan jag vill bara notera att socialdemokraterna när det gäller inte tycks komma ihåg att enligt registreringen 1979 i runt tal 1 700 svenska medborgare hade vidtagit den aktiva åtgärden att registrera sig för att bli upptagna i särskild röstlängd. De hade nio ° röstmottagningsplatser atf fillgå. Om ingenting görs, om kammaren följer densocialdemokratiska reserva- Nr 167 tion som är fogad till konstitutionsutskottetsbetänkande, har dessa 1 700 vfåndaeen den svenska medborgare ingen möjlighetatf lämna sina röster i . De - , Qn-y i kyrkskrivna som av olika anledningar kan tänkas vistas i Västtysklandfram på höstkanten skulle också vara utestängda från sin y,- valfråtmrhittillsvarande möjlighet att kunna rösta på svensk beskickning. Vad återstår för alternativ i def läget?Socialdemokraterna och vpk har inget alternativ, och man kan fråga sig varför.Beror det på atf det nu är fråga om ett återfall i den inställning som prägladesocialdemokraterna , då man på olika sätt försökte begränsautlandssvenskarnas möjligheter aft delta i de allmänna svenska valen? Vi minnsmycket väl diskussionerna om huruvida def skulle vara i högst somutlandssvenskar skulle få behålla sin rösträtt. sträckte man sigtill . Det var ju så att vi - tyvärr även då med minsta möjliga majoritet- drev igenom att envar svensk medborgare som har varit kyrkobokfördi skulle få behålla sin rösträtt. är alltså socialdemokraterna, omde får majoritet vid omröstningen, på väg aft begagna sig av möjligheten attstoppa i varje fall svenska medborgares i möjligheter att delta ivalet. säger att förslaget är improviserat ochdåligt underbyggt. Såvitt jag begriper kan en parlamentarisk utredning intekomma nämnvärt längre än vad denna enmansutredning har gjort. Så mycket ärsäkert att medan man utreder är def stopp för att rösta i varje fall iVästtyskland. Det förefaller som om socialdemokraterna är rädda för attförsöksverksamheten skulle falla väl ut. Åtminstone står det sä i densocialdemokratiska motionen. Den enda möjligheten atf vinna erfarenheter i dethär avseendet måste väl ändå vara aft ha en försöksverksamhet under ett år.Skulle det vara så illa att man upptäcker alltför stora olägenheter med deftaförfarande, så återkommer ju inte den här möjligheten. Å andra sidan har vi, omförsöket faller väl uf, gjort vad vi har kunnat för denna grupp av svenskamedborgare. Innebär då detta förfarande atf våra landsmän iVästtyskland får en vallokal hemma hos sig? gjorde gällandeatt det var fallet och att det skulle vara en oberättigad förmån. Menegenfiigen är väl inte skillnaden så stor till den "vallokal" som manhar hemma hos sig, när man röstar med bud genom lantbrevbärare. Då sitter man idet egna köket, har ett vittne närvarande och sänder röstsedeln med lantbrevbäraren.I får man lov att ha två vittnen, och därefter får man gå medbrevet till posfen. Sedan återstår egentligen bara att säga några ord tillvpk:s talesman . Av hans inlägg och av vpk-mofionen får jag detklara intrycket att för vpk är det viktigare atf man ger rösträtt åt ickesvenska medborgare än att man öppnar - eller fortsätter att ge - möjligheterför svenska medborgare att rösta utomlands. Därmed har väl vpk:s inställningtill de svenska medbor- Nr 167 garna blivit dokumenterad på ett sätt som jagknappast trodde atf vpk innerst -o j j inne hade avsett med sin motion. iqoT Fru falman! Jag ber att få yrkabifall fill utskottets hemställan. o I defta anförande instämde (). 65 (vpk) replik: säger aft för vpk är detviktigare med rösträtt för invandrarna än för svenska medborgare. Vi har infeställt dessa grupper i något motsatsförhållande. Vi har sagt att människornabör ha rösträtt i def land där de arbetar, där de betalar sin skatt och överhuvud taget där de är verksamma. Däremot tycker jag att anförande vittnarom aft han hyser en alldeles särskilt stor iver för den fråga som på sin fidkallades utlandssvenskarnas rösträtt och som man på borgerligt håll drev medstor intensitet. När säger aft alla röstberättigade skallberedas möjhgheter att rösta, så behöver ju inte def leda till att def skall bhlättare att utöva rösträtten i än exempelvis i de norrländskaglesbygderna. Men def är ju ändå en av konsekvenserna av def här förslaget. undvek vår kritik när det gäller detbegränsade remissförfarandet. Men det bör väl sägas att de västtyskamyndigheternas inställning inte kan ha kommit som en blixt från klar himmel.Motsvarande restriktioner finns ju redan i . Då borde man väl ha kunnatge den här frågan motsvarande slags behandling som andra vallagsfrågor. Bordeexempelvis inte vallagskommitfén under ledning ha kunnatgranska konsekvenserna av förslaget, så att man hade fått en vanlig behandling- som vid andra vallagsfrågor? Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 66 () replik: Till kan jag inledningsvissäga atf när det gäller vpk talar gärningarna bättre än ord. Vad vpk tidigarehar gjort i dessa frågor och vad man är beredd att göra är till sinkonsekvens ett ställningstagande mot våra landsmäns möjligheter att rösta ifrämmande land. Sedan är det fakfiskt inte så, , aftmöjligheterna aft rösta i våra svenska glesbygder är sämre än möjligheterna att rösta i . Var och en som bor i blir automatiskt upptagen i allmän röstlängd utan att behöva vidta några speciella åtgärder för den sakens skull. Den som bor utomlands är tvungen aft via ifyllandet av blanketter ansöka om atf bli upptagen i särskild röstlängd. Def är en viss skillnad. Valmaterialet står inte heller till förfogande på samma automatiska sätt. I fortsättningen uppfattade jagNils så att han ville framföra en vissindirekt kritik mot vallagskommittén, som jag ju var ordförande i. Han Nr167 undrar om den västtyska inställningen kom som en blixt från klar himmel - vi Måndaeen den hade ju erfarenheterna från . var detfakfiskt så , att det länge såg ut som om man i Schweizskulle kunna gå in för samma bestämmelser som finns i världen i yissavalfråeor övrigt, dvs.