prot · G509106 · 1981-12-31 00:00:00 — Fortbildningen skall syfta till att underlätta övergångenfrån förskola till skola och förbättra kunskaperna om förskola och lågstadium.Diskussionerna under fortbildningen bör kunna ligga till grund för utvecklingoch revidering av lokala planer och program för hur en mjukare övergång börorganiseras. Även föräldrarnas roll och delaktighet vid övergången böruppmärksammas. Det är av stor vikt att kunskaperna om barn med särskilda behovges en framträdande roll i fortbildningen. Dessa fortbildningsmedel bör inte bindas vid någoncentralt utarbetad fortbildningsplan, I stället är det en fördel om olikamodeller och former utarbetas lokalt som sedan kan få praktisk betydelse fördet fortsatta reformarbetet kring övergången förskola-lågstadium. har utskottets borgerliga majoritet avvisat vårtförslag med hänvisning till det statsfinansiella läget, I sak har man tydligeninget att invända mot de idéer vi för fram. Tvärtom säger man att de ärangelägna. Jag kan då bara beklaga att regeringssidan inteprioriterar den här insatsen lika högt som vi socialdemokrater gör, I vårtbudgetalternativ, som dessutom har ett lägre underskott än regeringens förslag,finns de här insatserna med. Det bevisar bara hur olika vi bedömer vikten avinsatser på lågstadiet. När ord skall omsättas i handling finns inte de borgerligamed i arbetet. Barnen och de många lärarna som känner till de här bekymren ärnaturligtvis inte betjänta av allmänt och fagert tal, utan de har rätt attkräva insatser. Man upplever ute i skolorna stora problem, och om riksdagenskjuter de problemen ifrån sig genom att hänvisa till exempelvis pågåendeutredning, upplevs det säkert såsom cyniskt av de människor som står mitt uppei arbetet. Om jag inte får något svar av utskottets talesmanbeträffande de förslag vi har framställt- annat än hänvisningar till detstatsfinansiella läget- tycker jag ändå att de som arbetar ute i skolorna harrätt att kräva någon typ av besked. Därför skulle det vara intressant att höraett svar frän utskottets talesman på följande fråga: När niavstyrker det socialdemokratiska programmet, som går ut på att förbättraarbetssituationen på lågstadiet, vad vill ni då sätta i stället? Det finnsmånga som har rätt att kräva ett svar på den frågan, och det skulle varavärdefullt om kunde utveckla detalternativ som de borgerliga har när ni säger nej till vårt förslag. Jag yrkar än en gång bifall till densocialdemokratiska Onsdieen den AnL 154KERSTIN (); Att börja skolan känns för de flesta barnspännande, och de längtar ofta efter . Men det kan också upplevassom en smula skrämmande. Det är så mycket som är nytt och främmande. Nyalokaler, nya rutiner och nya vuxna kommer in i bilden. Det är glädjande att konstatera att det finns en klar ochsamstänmiig strävan att göra övergången från förskola till skola så mjuk ochkonfliktfri som möjligt, och barnstugeutredningen har betonatvikten av samverkan mellan förskola och skola. Detta görs också i den nyaläroplanen Lgr 80, De flesta kommuner har också någon form avsamverkan. Den kan dock variera rätt mycket, från besök i den mottagande någongång före skolstarten till mer integrerad och organiserad samverkan. Det krävs dock, och det påpekas också i densocialdemokratiska motionen, en hel del praktiska och organisatoriska åtgärderför att barnen skall uppleva skolstarten som en naturlig fortsättning påförskolan, I reservationen till det här betänkandet föreslås ett nyttanslag om 5 milj, kr, för gemensam fortbildning av personal inom förskola ochskola. Utskottet delar motionärernas uppfattning att gemensam fortbildning ärett viktigt instrument-ett av flera-för en bra skolstart, men utskottet kaninte, med hänsyn till det statsfinansiella läget, tillstyrka ett nytt anslag pådetta område. Jag vill också tillägga några ord: I tider med begränsaderesurser är det viktigare än någonsin att det finns ett ordentligt underlaginnan man satsar nya pengar. Som mycket väl känner till arbetarjust förskola-skola-kommittén med att finna lösningar på problem som rörsamverkan mellan förskola och skola, och fortbildningen är ett av de problemen. håller också på att utarbeta förslagtill åtgärder för att förbättra situationen på lågstadiet, särskilt inomårskurs 1, Man skall även se på övergången mellan förskola och skola. Vore det inte, mot den bakgrunden, skäl att vänta medsatsningen på den gemensamma vidareutbildningen tills det finns ett bättreunderlag? Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Fortbildning m. in. AnL 155 GÖRANPERSSON (s): Jag ställde en fråga till om vadhon hade att komma med i stället. Jag trodde att hon hade uppfattat de mycketkraftiga signaler utifrån skolorna som vi alla har fått ta emot, signaler somsäger att situationen är mycket besvärlig och att väldigt många lärare ochföräldrar Nr 106 upplever detta som klartalarmerande. Onsdaeenden pågående utredningar och pågåendeöversyner. Hon hoppas att dessa så 24 mars1982 småningom skall komma fram tillresultat. Jag tror inte att det är detta svar som man ute på skolorna kräver av oss. Både och jag känner Fortbildnins mycket väl till situationen. Detbehövs inga fler utredningar än de som vi har bakom oss för attkonstatera den akuta situationen. jag heltpä det klara med att i det långsiktiga perspektivet är utredningar naturligtvisväsentliga. Men det är inte detta som de här insatserna i första hand tar siktepå, utan det är framför allt att möta de krav som kommer utifrån skolorna i dagom akuta insatser och konkret handling, I skolorna nöjer man sig inte, fruGöthberg, med ytterligare utredningsinsatser, utan man vill ha konkretaförslag. Min fråga blir då återigen; Är fler utredningar det endasom har att erbjuda dessa hårt arbetstyngda lärare ute iskolorna? Finns det ingenting annat att komma med från den borgerliga sidan? AnL 156 (); Jag kan bara konstatera att det säkerligeninte finns några delade meningar mellan mig och i denna fråga.Det finns kanske inte heller några delade meningar mellan utskottsmajoritetenoch reservanterna. Men det är inte så där förfärligt enkelt att man bara kansäga att nu pytsar vi på med ytterligare pengar för att lösa just det härproblemet, vet mycket väl att det görs försök med dennafortbildning ute i kommunerna. Men man stöter på - som jag sade tidigare ochsom påpekas i motionen - både organisatoriska och praktiska svårigheter när detgäller att genomföra detta. Det är här fråga om olika personalgrupper, som har olikaavtal och olika arbetstider. Det är faktiskt också så att innehållet ifortbildningen är avtalbart. Innan vi har en klar bild av detta tyckerjag inte att vi skall satsa pengar. Vi bör först se var pengarna kan ge bästamöjliga resultat. Strävan att göra denna övergång så bra och så konfliktfrisom möjligt finns hos oss allesammans, 157 (): Jagskall fatta mig mycket kort, KerstinGöthberg räknar upp en rad hinder, som hon tror ligger i vägen för en sådan härfortbildning ute i kommunerna. Jag är litet förvånad över att följt med i utvecklingen och tagit del av de krav som reses från depersonalorganisationer som det här handlar om. Dessa organisationers medlemmarupplever inte de hinder som pekat på, utan de upplever snarasthinder i form av bristande resurser att sätta in för att ytterligare påskyndaden fortbildning som skall ge de effekter som jag pekade på i mitt anförande. Finns det,som sade, inga delade meningar är det ganska naturligtatt hon för sin del ansluter sig till reservationen. Jag tror att det, som 1'4 jag sade förut, är så att KerstinGöthberg på denna punkt är ganska tomhänt. Hon vill så väl, men hon har inte de resurser som vi harplockat fram i vårt Nr 106 budgetalternativ. Därför blir det denna konsekvens debattmässigt för Onsdaeen den henne, AnL 158KERSTIN (): Vi har fått en skrivelse frånutbildningsledargruppen inom högskolans förskolelärare- och fritidspedagoglinjer,som just tar upp dessa problem. Man säger att man vill ha klara riktlinjer förfortbildningens mål, innehåll och organisation. Och man vill också attförutsättningarna skall utredas för en gemensam organisation för barnomsorgensoch skolans personal när det gäller personalutveckling på det här området. Jag tycker att det är ett dokument värt att notera. Härhar vi inte underlag för att gå vidare. Fortbildning m. m. 159GÖRAN (); Jag har naturligtvis också fått brevet fråndenna fortbildningsorganisation. Jag tolkar det emellertid på rakt motsattsätt, , Det är väl uppenbarligen så att de som tar del av den härdebatten får dra de slutsatser som kan komma ut av den, nämligen att det finnstvå alternativ som står mot varandra, I det ena vill vi satsa pengar på att fåi gång fortbildningen, och i det andra vill den borgerliga majoritetenfortsätta utredandet. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (nytt anslag: Gemensam fortbildning för personali förskola och lågstadium) Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 151 förreservationen av m, fl, 29 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. Nr 106 30 § AnL 160 TALMANNEN: Onsdaeen den -18 1" meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs dels 24 mars1982 jordbruksutskottets betänkande 21och trafikutskottets betänkande 24 i nu angiven ordning främst bland två gånger bordlagda ärenden, dels därefterdet bordlagda ärendet, lagutskottets betänkande 28. 31 § Kammaren åtskildes kl.,23.41.