prot · G50937 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersom jag inte heller äralldeles säker på att invånarna där skulle hälsa att deras hemöar krossadestill kalkstensmjöl med någon större tillfredsställelse, vill jag yrka bifalltill utskottets förslag. Försurning av mark och vatten 1 detta anförande instämde (), MargotHåkansson (fp) och (). 92LENNART BRUNANDER (c): De föregående talarna har ju ganskaordentligt beskrivit försurningens problem och uppkomst. Jag skall inte gå inpå de områdena, utan jag kan instämma i vad som har sagts. Del hela började , då man fattadesbeslutet om att kraftfulla åtgärder skulle vidtas nationellt och att man ocksåmera skulle börja verka för att få till stånd internationella överenskommelser,inte bara sådana bilaterala överenskommelser som tidigare taladeom. Det förekommer utsläpp från en rad länder runt om i , som vi måste fåmed i överenskommelserna. Vissa är mera intresserade, andra mindre. Del krävsalltså gemensam uppslutning från för alt vi skall kunna få buktmed försurningen och det nedsläpp som blir resultatet av den. Här har sagts alt man vill ha en plan för attfullfölja den halvering som vi då fattade beslut om. Jag tror att det var PerIsraelsson som tog upp delta. Jagvill bara hänvisa till vad som förra året-jagtror i alla fall att det var då - sades i ett betänkande frånjordbruksutskottet. Då redovisades att har räknat ut att dentakt som vi f. n. håller när del gäller minskade utsläpp från industrin överträffardenna målsättning. Försurning av mark och vatten fortsätter att hälla nuvarande takt, kommer vi alltså än halvera utsläppen. Del innebär alt de åtgärder som vi har vidtagit harhaft effekt och har varit tillräckliga i detta avseende. För den skull skall vinaturligtvis inte vara nöjda med vad som har gjorts, utan vi skall gå vidareoch, om det är möjligt, förbättra resultatet. Kalkningarna har också kommit i gång sedan 1976-och ökatår . har gjort en utvärdering avkalkningsverksamheten och kommit med förslag till hur delta arbete i framtidenskall drivas för att vi skall kunna motverka försurningen i sjöarna ochrestaurera redan försurade sjöar. I energipropositionen ingick regler beträffande utsläppeni miljön från anläggningar med fossila bränslen. Och på initiativ avjordbruksutskottet kommer det att ske förbättringar på detta område. Vidbehandlingen av energipropositionen gavs ju ett löfte om alt regeringen skallkomma igen med kraftigare begränsningar. Man har lovat att den propositionenskall komma . eller i varje fall under detta . Det sadestatsminister i årets regeringsförklaring. Det finns därför, såvitt jagförstår, ingen anledning att jordbruksutskottet nu ytterligare skall poängteradetta, eftersom vi gjorde det när energipropositionen behandlades och då fickriksdagen med oss på denna punkt. När del gäller kalkningen över huvud laget i jord- ochskogsbruket, men framför allt i jordbruket, sade och att det kalkas för litet. Det är naturligtvis riktigt, menkalkningen i jordbruket har ökat ganska kraftigt . Och vihar här i behandlat motioner om att vi borde kunna ge vissa bidragockså till jordbruket för att på det sättet stimulera kalkning. En stor del avförsurningen i markerna har ju inte orsakats av jordbruket, och jordbrukarnaborde därför kunna få en viss hjälp. Det har inte gått att få igenom dettaförslag. Jag beklagar det eftersom det - från denna synpunkt - hade varit bra. I den internationella verksamheten har vi lyckats få tillstånd en konvention. Och det allra viktigaste just nu på det internationellaplanet är att försöka fä de stater som har varit med om att utarbetakonventionen att också underteckna den, så att den träder i kraft. Det är dettasom jordbruksministern f. n. arbetar mycket intensivt med. Vi hade ocksåmöjlighet att få klart belägg för att det även inom anses sommycket viktigt att konventionen blir undertecknad och det internationellasamarbetet kommer i gång ordentligt. Detta skall inte stå i motsatsförhållande till träffandetav bilaterala överenskommelser, men vi måste inrikta kraften på att klarakonventionen först. Sedan får vi gå vidare med andra åtgärder. I delta betänkande behandlas också en motion som berörinblandningen av lövskog i vår barrskog. Skogsblandningen har utan tvivel enganska stor betydelse för försurningen. Vi har inte följt motionens förslag omen ändring av skogsvårdslagen. Vi tycker inte att det är lämpligt i nuvarandeläge och med hänsyn till de kunskaper som vi just nu har om dessafrågor. Men rent allmänt kan man säga att en ökad inblandning av lövskog iskogen är till fördel i här aktuellt avseende. Att det också finns nackdelar ären annan sak. Det är avvägningen mellan för- och nackdelarna som måste göras,innan vi inför en sådan här bestämmelse i skogsvårdslagen. Med vad jag här har sagt vill jag yrka bifalltill jordbruksutskottets hemställan. Försurning av mark och vatten 93PER (vpk); Jag skall bara göra några kommentarer här på slutet. Tre fjärdedelar av föroreningarna som försurar kommerutifrån, och därför är alla åtgärder som kan vidtas på det internationellaplanet viktiga. Jagvill också framhålla att det inte bara rör sig om svavel,som del ofta talas mest om, utan också kväveoxider har betydelse i dettasammanhang. Jag vill påminna om alt kväveoxiderna kan ha samband med bevarandetav del skyddande ozonskiktet runt jorden och att det även ur den synpunkten ärnödvändigt och önskvärt att reducera sådana utsläpp. Försurningen är också ett långsiktigt problem, som HansWachtmeisler här har försökt dramatisera - helt riktigt, tycker jag. Jag troratt del är nödvändigt att göra en dramatisering av detta långsiktiga hot motden mänskliga miljön. Kortsiktiga hot är oftast mera dramatiska och lättare attengagera folk för. Men ett långsiktigt hot som kommer smygande är det inte likalätt med. Jag tror att det är nödvändigt att vi framställer frågan på ettallvarligt sätt, så att folk fattar hur långsiktigt allvarlig denna fråga kanvara, för att vi skall få del folkliga stöd som behövs för alt göra nödvändigaekonomiska satsningar. Vad gäller kolförbränning, är jag av den uppfattningen altvi inte får godkänna några kolförbränningsanläggningar med större utsläpp ändet blir av lågsvavlig olja. En övergång från olja till kol kan i och för sigvara lämplig ur andra synpunkter. Jag vill påminna om att vpk har framställtsamma krav som då det gäller kolförbränning. Slutligen till den politiska knuten. Den gäller väl i vadmån man är beredd att satsa ekonomiskt för att motverka försurningen, och därkan det finnas meningsskiljakligheter mellan partierna. Det är där som självaknuten finns. Frågan om att motverka försurningen tror jag däremot, som jagsade i mitt första inlägg, alt det finns en bred politisk enighet om. Men närvi kommer in på den ekonomiska frågan, hur kostnaderna skall fördelas, kanekonomiska och klasspolitiska synpunkter komma in i bilden. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 37 Mom. I, 2 och 4 Torsdaeenden Utskottets hemställan bifölls med148 röster möt 146 för reservationen av '''' '''' m. fl. 1 ledamotavstod från alt rösta. Skydd för sälstammen, m. rn. Mom. 3,5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. 17 § Skydd för sälstammen, m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:11 omskydd för sälstammen, m. in. 94AKE WICTORSSON (s): I olika motioner har krävts ett ökat skyddför sälstammarna. Bakgrunden till dessa krav är den slorskaliga jakt sombedrivs efter framför allt grönlandssäl och klappmyts vid framför alltNewfoundland och andra platser i . Jakten bedrivs både på vuxnasalar och på sälungar. De nyfödda sälungarna dödas genom klubbning mot huvudetmedan äldre salar skjuts. Klubbningen är en jaktmetod med mindre precision.Inte sällan förekommer att den misslyckas och att ungarna i jakthelsen flåslevande. dödades utanför 166 000grönlandssälar, av vilka 91 000 var nyfödda ungar. 13 062 klappmyts dödades. Deårliga jaktkvoterna fastställs av den kanadensiska regeringen efterkonsultationer på nationell och internationell nivå. års säljakluppgavs all antalet grönlandssälar ökat och att stammen tålde en beskattningav 234 000 djur. Regeringen fastställde dock en lägre kvot. Allmänheten har med rätta upprörts av den blodigahantering som jakten pä sälungar utgör inte minst tack vare realistiskaskildringar i TV. Djurskyddsopinionen över hela världen har reagerat. träffades därför en överenskommelse mellan . Enligtdenna skall de anslutna organisationernas medlemmar endast saluföra pälsvaroroch pälsplagg som kommer från vissa särskilt angivna djurarter. En utgångspunktär att jakten på pälsbärande arter skall stå i överensstämmelse med principernaför den svenska jakt- och viltvården, vilket bl. a. utesluter jakt underyngeltiden. Enligt denna överenskommelse får pälsar frän knubbsäl. ungar avgrönlandssäl och storsal, vilket egentligen skall vara klappmyts, intesaluföras. Motioner i frågan har också tidigare väckts i riksdagen.Förra året avvisades dessa under hänvisning till den träffade överenskommelsenmellan handeln och Världsnaturfonden. En betydande minoritet i kammaren krävdedock ingripanden i enlighet med motionerna. Efter det alt behandlatfrågan fortsatte emellertid pälshandlare utanför de organisationer som träffatöverenskommelsen att sälja pälsar från sälungar under hänvis- ning tillatt det inte fanns något förbud. Vi får se dagens motioner från Nr 37 socialdemokraterna, och , i vilka krävs olika slagav Torsdaeen den ingripanden mot handeln, som en följd bl. a. av detta. Jag villhär redovisa den socialdemokratiska gruppens ställningstagande i Skydd för sälstammen, m. m. Vi har upprörts över de former under vilka säljaktenbedrivs. Vi utgår ifrån all sälstammarna är av sådan storlek att de tåljakt med vanliga jaktmetoder. Däremot kan vi inte acceptera jakten påsälungarna och den metod - klubbning - som därvid används. Vi anser därför attvårt land skall vidta kraftfulla åtgärder för att få -slut på denna jakt undersalens yngeltid. Det är vidare viktigt att en noggrann uppföljning sker, såatt salarna skyddas från utrotning. Vår jord bör räcka för oss alla, människoroch djur. Det är viktigt att vi skyddar djuren från utrotning av storskalig,industrialiserad jakt. Vårt land är inte någon säljägarnation. Däremot tar viemot och bereder sälskinn. Vi har begränsade möjligheter att ingripa. Det ärdärför viktigt att, som utskottet enhälligt konstaterar, svenska myndigheteroch organisationer i lämpliga internationella sammanhang med kraft verkar föratt säljakten bedrivs under former som från dessa utgångspunkter kanaccepteras. Till skillnad från utskottsmajoriteten anser visocialdemokrater dessutom att vi, för att vi skall bli trovärdiga i dettaarbete, bör följa upp vårt internationella agerande med åtgärder på detnationella planet. Den överenskommelse som finns mellan Världsnaturfonden ochpälsbranschens organisationer är enligt vår uppfattning inte tillräckligt skälför att avstå från andra åtgärder. Vi anser därför att tiden nu är mogen föratt vi skall gå vidare med ett juridiskt bindande importförbud gällande skinnfrån nyfödda salar av typen whitecoat och blueback, dvs. ungar frångrönlandssäl och klappmyts. När det gäller skinn från vuxna eller halvvuxna salar finnsf. n. inte underlag för att genom lagstiftning hindra att sådana skinnimporteras för beredning och försäljning. Vi förutsätter dock att denna frågaföljs med uppmärksamhet och att frågan om vidare importrestriktioner hållsöppen för den händelse ytterligare belägg presenteras för påståendet attjaktkvoiernas storlek utgör ett hot mot salarnas fortbestånd. Regeringen börvidta erforderliga åtgärder för alt få till stånd det av oss förordadeimportförbudet. Med del importförbud för skinn från sälungar som viförordar tar vi ett första steg mot det mål som anges i vissa motioner om etttotalförbud mot import av sälskinn. Vi uttalar också vår vilja att vidtaytterligare åtgärder, om vi får underlag för att sälstammarnas överlevnadhotas. Reservationen borde mot denna bakgrund kunna samla alla som önskarförstärka skyddet mot sälstammarna. Ett bifall till reservationen innebärvidare att vi ger ytterligare styrka ät den frivilliga överenskommelse somträffas mellan branschen och Världsnaturfondennär det gäller skyddet för andra djurarter. 6 protokoll 1981/82:37-38 Skydd för sälstammen, m. m. Jag yrkar bifall tillden socialdemokratiska reservationen till jordbruksutskottets betänkande nr 11. 95 (vpk): Vad är civilisation? Det är främst attgentemot omgivningen försöka bete sig på ett sätt som liggeri nivå med den egnaförmågan till insikt, kunnande och kännande. När handlandet ligger på en lägrenivå än som motsvarar denna förmåga är del ett brott mot civilisationen. Den form av jakt på säldjur vi här diskuterar är ett brottmot civilisationen. Majoriteten i utskottet har kommit i en svår situation.Man kan naturligtvis inte sluta ögonen för sådant som är uppenbart för alla.Man kan inte moraliskt försvara det som är omöjligt att moraliskt försvara. Man får då välja en annan taktik. Man kan försöka tona nerbilden av grymhet. Man kan välja källor som ger tvivelaktiga ellerdubbelbottnade uppgifter. Pä så sätt får man fram ett underlag som får motiveraatt man gör ett minimum, men också slipper göra mer än minimum. Det tråkiga är bara att utskoltsmajoritetens taktik är sågenomskinlig och så oskicklig. Man hade inte behövt beskriva klubbandel av salar på ettsätt som för tanken till de mest idylliska avsnitten i Strindbergsskärgårdsskildringar. Man vet rimligen i utskottet att det förhåller sig på ettannat sätt i fråga om redskap och konkreta tillvägagångssätt. Man hade inte behövt så energiskt hävda all sälstammarnaär livskraftiga och alt jakten inte är ett hot. Alla relevanta informationer omdel verkliga lägel från dem som står närmast fältet visar något annat. Detverkliga antalet dödade eller omkomna djur vid massjakterna är uppenbarligen såavsevärt mycket större än de tillåtna kvoterna att slutsatser pä basis avofficiella jaktkvoler framstår som fullständigt orealistiska. Ett något pinsamt inslag är att den borgerligautskottsmajoriteten så oreserverat stöder sig pä de kommersiella intressenasuppgifter om import av sälskinn. Det är dock alltför uppenbart all man där intehar underlag för att uttala sig som man gör. Till skinnberederiet i måste helt enkelt kommaockså skinn av ungar- det visas av de beräkningar som åberopas av Nordiskasamfundet mot plågsamma djurförsök. Skinnens ringa genomsniltsvikt gör någotannat förhållande närmast otroligt. Del är också uppenbart att man inte harnågot riktigt grepp om vad som sker, eftersom en del av importen sker förberedning och sedan reexporteras i köparens regi. Utskotlsmajorileten söker med sitt urval avunderlagsuppgifter uppenbarligen efter något som kan tjäna som den obotfärdigesförhinder. herr talman, mot denna bakgrund bra attsocialdemokraterna i utskottet reserverat sig till förmån för krav på förbudmot import av skinn från sälungar. Likvälhävdar vi alt man i reservationen bara aår halva vägen. måste man förbjuda import av alla skinn som Nr 37jägarna tillskansar sig vid dessa jakter, när de dödar både ungar och vuxna Torsdaeen den djur. Vi lägger av det skälet fram ett särskilt yrkande förkammaren, så all med anledning av motionerna 1980/81:470,1980/81:590, Skydd för sälstam- 1980/81:769 och 1980/81:1014 yrkande ,, , a) uttalar sig föratt ett förbud mot import av sälskinn bör omfatta även skinn från vuxna ochhalvvuxna salar samt b) hos regeringenbegär förslag till lag om förbud mot import av alla skinn från grönlandssäl ochklappmyts. Med detta yrkande avser vi alt i handlingarmarkera vad vi menar vara den riktigaste ståndpunkten och den som för framtidenbör eftersträvas av och svenska myndigheter. Låt migavslutningsvis återknyta till det jag allra först berörde. Det blir allt uppenbarare att de mänskliga samhällena ivärlden måste tillskapa långt mer genomtänkta normsystem för sitt förhållandetill den biologiska omgivningen i stort. Vetenskapen ger dag för dag nyakunskaper om de missgrepp och felbedömningar som har gjorts när det gällerdessa förhållanden. Man avslöjar också gång på gång hur sådana kunskapermedvetet förbises och skjuts åt sidan av mäktiga kommersiella intressen. I det större miljöpolitiska sammanhanget tränger sigdärför även frågan fram om människans förhållningssätt till dehögre djurarter bland vilka hon själv har sina utvecklingshistoriska rötter.Intressanta och vikliga resultat pekar numera tydligt på att dessa de högredjuren starkt skiljer sig från oss då del gäller tänkande i teknisk mening, menatt de är oss i grundläggande mån jämbördiga då det gäller kännandels kvalitetoch intensitet. Delta, herr talman, bör styra vårt förhållningssätt ochvårt normsystem i alla dess aspekter. Jag yrkar bifall till det särskildayrkandet. 1 andra hand stöder vpk;s riksdagsgrupp den socialdemokratiskareservationen. 96KERSTIN SANDBORG (fp); Utskottsmajoriteten är överens medminoriteten på ett par punkter. Här har alltså avlämnats motioner, vilkas innehållgår ut på dels alt man skall förbjuda slakt av sälungar, dels att man skallfölja upp detta med ett importförbud som gäller antingen skinn från sälungareller all import. Vi har alltså i första hand varit eniga om att vi, såsomdet begärs bl. a. i en motion av , skall gå in för attinternationellt verka för att den här jakten, eller slakten som man kanskeborde kalla det, sker under former som är mer acceptabla och meröverensstämmande med de viltvårdssynpunkler och jaktvårdssynpunkler som vi hari övrigt här i landet. När del gäller frågan om handelshinder för skinnen harutskottsmajoriteten bestämt sig för att säga nej till detta, bl. a. motbakgrund av allt vad vi har läst och hört under utskottsbehandlingen. Skydd för sälstammen, m. m. För det första vill jag säga attdet inte är belagt på något sätt att sälstammarna skulle vara utrotningshotade- det går inte alt få fram sådana uppgifter. För det andra tycker vi att deopinionsbildande insatser som har gjorts och den överenskommelse som finns medPälsbranschrådet ända visar att man har kommit så långt när det gäller importenatt det faktiskt inte behövs ett importförbud. blir vi riksdagsledamöter- med viss orätt kanske -anklagade för alt vi inför nya bestämmelser. gör vi faktiskt inte det,utan vi bara ändrar i gamla bestämmelser. Men ibland kanske man ändå skalltänka sig för, innan man inför en bestämmelse. I det här fallet tycker vi nogatt det har nåtts så pass goda resultat med det opinionsbildande arbetet attdet inte finns någon anledning att i nuvarande läge tala för ett importförbud. Jag yrkar alltså bifall till utskoftets förslag. 97JÖRN (vpk) replik: Utskottets försvarsplädering var verkligen enförsvarsplädering i ordets mest defensiva bemärkelse. Den visar på denofantliga svagheten i den otillräckliga position soin ni har intagit. Jag skulle vilja ställa tre frågor till utskottetstalesman, vilka jag gärna vill ha ett ordentligt svar på - något som ma.i intealltid får när man i sådana situationer ställer frågor. För det första säger utskottets talesman att det inte ärbelagt att det föreligger något utrotningshot. Hur kan man påstå det? Är det påsamma grund som man en gång påstod att det inte var belagt att de s. k.Sevesogifterna var farliga för människor? Är det detta att man först skall väntapå att situationen blir så orimlig att man inte kan blunda för att hotet finns? För det andra gäller det grundvalen för detta påstående. Igrundvalen för detta påstående måste ju nämligen ingå att man tror på de härsiffrorna, 166 000 grönlandssälar, varav 91000 var nyfödda ungar, plus 13 000exemplar klappmyts. Tror ni själva på dessa uppgifter? Vet ni inte att detockså förekommer ett avsevärt spill, att djur omkommer i samband med jakt i ensådan omfattning aft den verkliga slaktens storlek inte kan redovisasordentligt? Om ni vet det, hur kan ni då påstå att de här siffrorna för dödadedjur är riktiga? För det tredje slutligen har vi den grundläggandemoraliska frågan, som utskottets talesman över huvud taget inte gick in på -vilket jag synnerligen väl förstår; det skulle jag inte heller göra i henneskläder - nämligen denna; 166 000 grönlandssälar dödas - det är alltsåofficiella minimiuppgifter, del verkliga antalet torde handla om ca 300 000 -,91 000 nyfödda ungar - för vilket ändamål? Det handlar ju inte bara om fråganhuruvida detta reducerar eller hotar sälstammen. En mass-slakt av dessadimensioner och på detta slösaktiga och grymma sätt är i sig själv en etisk ochmoralisk fråga. För vilket ändamål sker då detta? Jo, för att en samling snobbarskall kunna gå omkring i kläder med en speciell typ av skinndetaljer. Det ärdär jag tycker att den moraliska grundfrågan ligger. Den förbigår utskottet. Omman gick in på den, skulle man inte kunna försvara sin position. 98 () replik; Jag skall försöka fatta mig ganska kort. Det går naturligtvis inte att förutse allt vad somkommer alt hända . Jag tycker dock att det är en viss skillnad påatt uppskatta jakt och alt ta ställning till gift. Del senare är faktiskt litetsvårare. Var och en av oss måste när vi läser om eller lyssnar påolika uppgifter i varje enskilt fall överväga vad vi skall tro pä. Utskottethar tagit ställning och alltså kommit till en annan slutsats än den JörnSvensson kommit till - det är bara att konstatera detta. När del gäller den moraliska frågan är det klart, att omman vill gå riktigt långt, kan man ifrågasätta all jakt. Vad är del som sägeratt vi över huvud taget skall jaga några pälsbärande djur, eller att vi överhuvud tagel skall äta kött från vilda djur? Det är väl i så fall likaomoraliskt. Skydd för sälstammen, m. m. 99 (vpk) replik: Utskottets talesman svarar på något heltannat än vad jag frågade om. Jag har inte bett att få redovisad den banalitetsom jag själv kan läsa mig till, nämligen att utskottets talesman har en annanåsikt än jag. Det har jag faktiskt fått fullt klart för mig före denhär debatten. Det var inte det jag frågade om och ville ha besked om. Jag ville veta hur ni i utskottet kan basera era omdömenom hotet mot sälstammarna på de siffror som ni själva redovisar, när nisamtidigt måste veta alt det verkliga spillet av liv, den verkligabeskattningen, är avsevärt större. Hur får ni detta att gå ihop? Det skulle jaggärna vilja ha belyst. Kom inte och förvirra bilden med att säga att man ikonsekvensens namn borde förbjuda all jakt! Det handlar inte om det. Vi vet attdenna jakt på ett kvalitativt och moraliskt sätt skiljer sig från vad man ialla länder anser vara normala jaktformer. Sedan skulle jag vilja veta varförman i utskottets skrivning har underlåtit att redovisa eller stödja sig påeller i sina resonemang utgå ifrån exempelvis den kanadensiska regeringensrådgivande kommitté. Är det bara därför att den har en annan uppfattning änutskottet? Annars borde den faktiskt stå fältet så pass nära att den antagligenhar bättre på fötterna än vad i har. 100HANS (); Bara helt kort en språkfråga. Jag förfäktadei utskottet den åsikten att det vore en förolämpning mot världens allajägarkårer att kalla klubbningen av sälungar för jakt. Jag försummadeemellertid att följa upp den åsikten i utskottets betänkande. Därför vill jaghärmed passa på tillfället att till kammarens protokoll få taget att - precissom f. ö. antydde - det rätta ordet här icke är jakt utanslakt. Skydd för sälstammen, m. m. 101 (); Dådetta är dagens och veckans sista ärende häri kammaren, och då jag är den siste pä talarlistan, skall jag falla mig kort.Egentligen har jag sagt allt som behöver sägas i den här frågan i ettinnehållsrikt anförande . Det var tydligen i anslutningtill den av mig och ett antal andra centerpartister väckta sälskyddsmotionenförra året som frågan om skydd för salarna verkligen uppmärksammades här ikammaren, I är föreligger således motioner även frånsocialdemokraterna och från vpk, och del är bra. Jag instämmer i det mesta avvad förespråkarna för dessa motioner har sagt tidigare här .