prot · G50998 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:98 Om ett industrijärnvägsspårmellan och 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i justitie- och utrikesutskotten under ledighet anmält hans ersättare . suppleanti justitieutskottet () suppleanti utrikesutskottet () 2 §Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. 3 § Svar på fråga1981/82:282 om ett industrijärnvägsspår mellan och har frågat mig om jag är beredd ta initiativ tillöverläggningar med berörda parter (kommunen, SJ, MoDo) i syfte att förverkligaplanerna på ett industrispär . Denhär frågan har varit aktuell under i stort sett . SJ har dockinle ansett sig kunna förränta investeringen, som i dagens penningvärde kanberäknas uppgå till ca 150 milj. kr. Def har inte heller av sysselsättningsskälfunnits anledning att prioritera just detta projekt framför andra som varilmera angelägna. Minuppfattning är all saken nu kommit) etl annat läge . a. har SJ:smöjligheter att konkurrera om transporterna av virkesrävara till Om ett industrijärnvägsspår mellan ochHusum skogsinduslrinökat som en följd av att nya terminallösningar för omlastning mellan lastbiloch järnväg utvecklats. Vidare bör nämnas SJ;s planer på atl förbältra ochbygga ut tågfärjelrafiken mellan och kontinenten, vilket skullemöjliggöra effektiva systemtransporter i slutna omlopp mellan producenter ochmottagare. Skogsinduslriprodukfer i stora volymer passar bra in i den bilden. Den möjliga godsvolymen för SJ:s del när det gäller Husumär mot den här bakgrunden större än tidigare, mellan 0,5 och perär, vilket påverkar de företagsekonomiska kalkyler som SJ tidigare redovisatoch som baseras på betydligt lägre transportvolymer. Ett spår lill finns vidare med bland de projeki somfortlöpande diskuteras mellan regeringen och SJ och som kan bli aktuella, omsärskilda näringspolitiska åtgärder behövs. Efter vad jag erfarit kommer kontakt nu att tas mellan SJoch MoDo för att ånyo studera de företagsekonomiska förutsättningarna för ettspär fill . Om SJ och MoDo kan komma överens om en långsiktigjärnvägslösning för transporterna till och från fabriken, kommer jag altundersöka förutsättningarna för att spåret skall bli projekterat. Anf.3 (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Jag betraktar svaret som positivt, eftersomkommunikationsministern deklarerar atl saken nu har kommit i ett annat läge äntidigare. Han utvecklar också de rent trafikpolitiska synpunkterna på problemetoch på betydelsen av industrispåret pä ell positivt sätt. Vad jag saknar är elt mera rakt svar på min fråga så somjag hade formulerat den. Jag undrade alltså om departementet skulle tainitiativ till överläggningar med berörda parter. förutsätterkommunikationsministern atl sådana överläggningar kommer till stånd ulan ettdirekt initiativ frän departementet. Jag utgår från att departementet är välunderrättat. Detta är en ganska slor fråga även ekonomiskt -kommunikationsministern nämner summan 150 milj. kr. En avgrundförutsättningarna är att kommunen lidigare har förklarat sig vara villigatt lösa frågan om inköp av mark. Jag utgår frän atl stärfasl vid vad man lidigare har sagl. är del betydelsefullt atl vi kommer lillskott, atl vi en gång för alla får ett beslul om hur dessa trafikförbindelserskall ordnas. Om överläggningarna inle går i lås, vill jag fästakommunikationsministerns uppmärksamhet på ett annat alternafiv, som innebäratt man bygger en omlastningsterminal vid den plats där industrispåref slutar , dvs. vid norra industriområde. Detta skulle kompletteras meden ombyggnad av infarten till , för atl man skall kunna la emot den tungalastbilstrafik som krävs när det järnvägsbaserade virket skallsluttransporle-ras till Husumsfabriken. Även det alternativet skulle kunnautgöra en välkommen lösning pä sysselsättningsproblemen i kommunen. gärnavilja höra kommunikationsministerns syn på möjligheten av en statlig insats förterminalbygge och en bältre infart lill Husums samhälle. 4 Kommunikationsministern : Herrlalman! Som jag sade i svaret är ju situationen annorlunda . Vifär väl avvakta resultatet av den kontakt som kommer alt las mellan SJ och MoDonär del gäller förutsättningarna för elt spår lill . Jag kan knappasi gåhändelserna i förväg, utan vi fär som sagl avvakta vad som kommer ut avöverläggningarna. Skulle de av någon anledning stranda och del inte händernågonting kommer naluriigtvis andra alternativ att prövas, det utgår jag från.Men atl göra några utfästelser i den riktningen är onödigt, därför atljag tycker all del finns anledning all avvakta det första stegel, som är päväg att tas. 5 (): Låt mig allra sist bara säga att jagnaturligtvis inte var sä optimistisk atf jag hade vänfat mig attkommunikationsministern i detalj skulle reda ut hur han och regeringen kommeratt handla i ell visst läge. Jag vill bara understryka alt det ärbetydelsefullt atl det finns en handlingsberedskap och alt departementethäller sin hand över frågan, sä atl vi fär ett beslut, som jag underströk imitt första inlägg. Ovissheten är faktiskt bekymmersam, och denna frägapåverkar många andra frågor, inle minsl för kommunen. Jag länker t. ex. pämarkfrågor och vissa planfrågor. 6 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag kan säga till atf det är klart att departementetoch regeringen följer den vidare processen, när den nu har börjat röra på sig.Del finns all anledning för regeringen att göra det och att fortlöpande hållasig underrättad, och det försäkrar jag att vi kommer att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1981/82:267 om industrisysselsättningen i har frågat mig omregeringen planerar inilialiv för atl rädda industrisysselsältningen iJonsered. Bakgrunden lill frågan är situationen inom . Företagets tillverkning av motorsågar bedrivs f. n. i fabriker iBraslad, , och . Enligl vad jag erfarit harföretagsledningen upptagit MBL-förhandlingar med berörda fackligaorganisafioner om verksamheten vid Jonseredsfabriken. Belräffandesysselsättningsläget i bör, enligl min mening, orten inte betraktas skild frän i övrigt.Sysselsättningsproblemen i denna region har under de senasle åren kunnai lösasförhållandevis snabbt jämfört med i många andra områden i landet. Eventuellasysselsättningsproblem i fär lösas med de medel förarbetsmarknadspolitiken som anvisat. 8 (): hade Jonseredsindustrisamhälle ca 1 300 arbetstillfällen. kommer av dessa attåterstå endast ett hundratal. Avvecklingen av har gått snabbi sedanElectrolux kom in som ägare 1978. Verksamheten styckades och såldes delvis föratt sedan i vissa fall läggas ner eller flyttas. bildades genomen fusion mellan Husqvarnas molorsågsdivision, motorsågsdivision ochPartner i . Partner lades ner, och etl 70-tal av de anställda flyttadesöver lill . Den sammanläggningen var klar hösien 1981, några månaderinnan förslaget om nedläggning av lades fram. Den föreslagnaavvecklingen av Jonseredsfabriken planeras ske successivt fram fill mitten av1983, just vid den tid då skulle ha firat 150-ärsjubileum somindustrisamhälle. 340 personer berörs av avvecklingen. Av dem är som sagt 75nyligen överflyttade frän . Det är skrämmande att se hur storföretagen hanterarmänniskor och samhällen. Def är helt naturligt att hela samhället upp bakom de anställda och deras organisationer i kampen för atf räddajobben. demonstrerade ett tusental mot nedläggningsplanerna. Kyrkan,frikyrkorna, idrottsrörelsen - alla ställer upp i protesterna. Jag tycker attde är befogade, för det är ju samhällets existens som slår på spel. "är sågarna en av våra bästa artiklar ", säger . Hantillägger att resultatet är mycket tillfredsställande. Det är alltså ingetförlustföretag som läggs ner. Det är därför lätt att första förbittringen hosde anställda över förslaget till avveckling. När jag nu tackar för svaret, måste jag sägaatt det var ett dåligt svar. Ja,där finns 13 000 arbetslösa . Jag mäste fräga industriministern: 150-ärig induslrilradition ingenting i det här samhällel? Finns detverkligen ingenting mer att säga frän regeringens sida i denna fråga? Jag har tillagt att delproblem som uppstår iJonsered måste lösas med de instrument som har anvisat, nämligenarbetsmarknadspolitiska insatser. Def framgår inte riktigt klart av bergsinlägg om def bara är fråga om en allmän protest - def sfär alla fritt attframföra en sådan. Jag vet inle om del är sä eller om påfullt allvar menar att staten på något sätt skulle intervenera i Eleclroluxkoncernenoch föreskriva hur den skall sköta sin marknadsföring och sinrationaliseringsverksamhel. safall säga att delta hell naturligt är ett område där inle siaten skall blandasig i företagens göranden och låtanden. Däremot har vi självfallet ell ansvarnär det gäller de arbeismarknadspoliliska problem som inträffar i Jonseredliksom i andra orter. Dess bättre är de i inle elakartade. Anf.10 (): Jag vet att då herr talmannen var arbetsmarknadsministergjorde den socialdemokratiska regeringen en överenskommelse med de störreföretagen om atf viktiga förändringar i verksamheten -uppåt eller nerät -skulle anmälas till regeringen för eventuella synpunkter och eventuellaåtgärder. Jag vill fråga; Förekommer inget sådant samråd nu? Är det fritt framför storföretagen att hantera människor och samhällen som nu hargjort med och i kommun? Defhär är ju en allmän protest, säger industriministern. Ja, det är klart. Del härär ju ett lönsamt företag. Enheten i är lönsam. Det har intemotbevisats från företagsledningens sida. Del är därför som man vägar sig påden här protesten, vågar sig pä övertalningsförsöken när del gällerEleclroluxledningen. Det skulle naturligtvis vara av intresse för de anställdaom industriministern åtminstone biträdde de försöken. Nuvel jag att de anslällda och kommunen kommer att uppvakta industridepartementetnästa vecka. Jag tycker att det skulle vara välgörande om industriministernsjälv tog emot denna uppvaktning i stället för nägon tjänsteman pådepartementet. Det skulle också vara bra om industriministern ville ta signågra minuter under för all fundera pä om det verkligeninte går atf göra någonfing åt det här. Detär alldeles självklart att man inte går in på detaljproblemen i . Mendetta är inget detaljproblem. Här är det fråga om eft lönsamt företag somskulle kunna drivas vidare. Därför måste jag återigen fräga industriministern;Är detta allt från regeringens sida? Jag fick alltså svar på min fråga eller min förmodan, atf vad Karl-ErikSvartberg var ute efter var en allmän missnöjesyttring. När jag ställer fråganom han rekommenderar att staten skall gå in i eft företag och föreskriva hurföretaget skall agera, slår han till reträtt och hänvisar lill att man tidigarehade goda kontakter och underrättade om förändringar. Detta gäller alltjämt. Närherr talmannen var arbetsmarknadsminister var han förståndig nog aff infe gå inoch föreskriva hur företag skulle agera. Han arbetade via dearbetsmarknadspolitiska instrumenten, och det förfaringssättet gäller än . 12 KARL-ERIKSVARTBERG (s); arbetade som arbetsmarknadsminister, men den dåvarandeindustriministern hade ju andra funktioner. Del var del jag trodde altindustriministern . Åsling också hade. Otn volframfyndigheten i Tjåmotis tydligt, med det resonemang som industriministern fört,att det i historieskrivningen kommer att slä ungefär så här: Skottarna byggde tillsammans med arbetare och tjänstemän industrisamhälletJonsered med start . Den främste ansvarige förvår industripolitik - . Åsling - står bara och tittar på. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:277 om volframfyndigheten iTjåmotis har frågat mig om jag ärberedd att vidta snabba åtgärder för att påskynda detaljprospekteringen avvolframfyndigheten i Tjåmotis. Som jag nämnt vid flera fillfällen, bl. a. i frågesvar iriksdagen, förvaltar de statligagruvrällighelerna och har ansvaret för den huvudsakliga statligaprospekleringen. Den statliga prospekteringen har under senare är bedrivitsintensivt. Till de medel som anslagils för prospekteringsändamål har ocksålagts särskilda medel för prospektering i . Den slatligaprospekteringen har således varit omfattande i . Lovande fynd harockså gjorts, bl. a. det ifrågavarande fyndet i kommun. Enligt vad jag har inhämtat harnämnden funnit att det aktuella fyndel närmare bör undersökas. Undersökningenhar redan påbörjats. Dessa uppföljande undersökningar är nödvändiga somunderlag när man skall ta ställning till vad som skall göras i fortsättningen. 14STEN-OVE (): Jag lackar industriministern för svaret på frågan. Det är sä att vi importerar av vårvolframkonsumtion i del här landet. används i väldigt stor utsträckningsom legering inom stälindustrin i snabbstål m. fl. specialstålskvaliteter.Landets enda volframgruva beräknas kunna upprätthålla en bryfvärdig produktioni ungefär fio år. Sedan kan malmen fa slut om def vill sig illa. Jakten på nya fyndigheter har pågått elt antal år, ochen del lovande fynd har också gjorts, bl. a. detta fynd i Tjåmotis i Jokkmokkskommun i . Det är mot den bakgrunden jag ställt denna fråga. Enligten del uttalanden från olika håll lär den här fyndigheten innehålla fleramiljoner ton volframmalm. Om det är möjligt att bryta den skulle detsjälvfallet hjälpa till all skapa sysselsättning i denna kommun, som är myckethårt drabbad, som landet i sin helhet skulle kunna minska importen avvolfram. Jag noterar nu alt industriministern i svaret på frågansäger att undersökningar redan har påbörjats och att dessa uppföljandeundersök- ningar är nödvändiga somunderlag när man skall la ställning till vad som skall göras i fortsättningen. Atlundersökningarna har påbörjats är jag medveten om. Men jag har frågat, omstatsrådet är beredd att vidta åtgärder för att påskynda den s. k.detaljprospekteringen, mot bakgrund bl. a. av sysselsättningsläget i kommunen.Kommunen tappar nu mycket snabbt flera hundra vikliga arbetstillfällen inomVattenfall, och dessutom importerar vi för dyra pengar en stor del av vårvolframkonsumtion här i landet. Beträffandejusl denna viktiga del av frågan - om statsrådet var beredd att påskynda denprocess som har påbörjats - framgick del inle av svaret om statsrådet varberedd till detta. Omden aviserade försäljningen av företaget Överläggningen varhärmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1981/82:153 samt frågorna 1981/82:279 och 280 om den aviseradeförsäljningen av företaget har frågat mig dels om jag anser att möjligheterna för eneventuell introduktion av Wasabröd på den svenska fondbörsen beaktats som ettalternativ till den ulländska försäljningen, dels om jag anser all del ärlikgiltigt om etl företag som Wasabröd kontrolleras av utländska eller inhemskaintressen. har frågat mig om vilka motiv som har legat till grund för regeringensställningstagande i denna för de anställdas trygghet och för hela såbetydelsefulla fråga. ThagePeterson har frågat mig vilka skäl som har legal till grund för regeringensbeslul all tillåta försäljning av Wasabröd till utländska intressen. Jag besvarar dessa frågori etl sammanhang. och dess dotterförelag har s. k.utlänningsförbehåll i sina bolagsordningar. En förutsättning för det schweiziskaföretaget förvärv av aktierna i och därmed Wasabröd harvarit att dessa förbehåll fått tas bort. Enligt lagen (1916:156) om vissainskränkningar i rätten att förvärva fasl egendom m. m. får medgivande avregeringen lill ell borttagande av ett sådant förbehåll inte ske, om det skullestrida mot väsentligt allmänt intresse. Regeringen har den 24 februari 1982medgivit att utlänningsförbehållen får tas bort i fräga om . Regeringen har således funnit att detta inte strider mot nägolväsentligt allmänt intresse. Isamband med regeringens prövning av tillståndsfrågan har . G. i enskrivelse angivit syftet med förvärvet och planerna för den fortsattaverksamheten. Av denna skrivelse framgår bl. a.- alt Wasagruppen skallfortsätta som etl svenskt företag och vara en självständig operationell enhetinom och all detta får ses som en garanti för atl också den 11 protokoll1981/82:94-98 Om den aviserade försäljningen av företaget svenskapersonalpolitiken kommer alt fortsätta. Vidare framgår alt kommer attmed sin försäljningsorganisation stödja exporten från i de länder ivilka ännu inle är etablerat för alt bältre ulnyltja Wasasproduktionsanläggningar och om så är nödvändigt också bygga ut dem. haräven för avsikt alt längre fram låta den svenska försäljalämpliga produkler och tjänster frän livsmedelsrörelse i helaSkandinavien. utesluter inte att delta skulle kunna motivera byggandetav produklionsanläggningar i för dessa produkler. Avsikten är inleall reducera den nuvarande verksamhelen i . har inteiniresse av att ytferiigare bygga ut produktionsslällel i Celle i . Avslutningsvis kan tilläggas att frågan om introduktion avWasabröd på den svenska fondbörsen saknar belydelse vid prövningen enligt 1916års lag. 16 BOSÖDERSTEN (s); Jag ber atl fä tacka statsrådet förhans svar på min interpellation angående Wasabröd. Tyvärr måste jag dock sägaatt svaret är mycket formalistiskt och inte tar upp någon av de intressantasakfrågor som finns involverade i fallet Wasabröd. Ty det finns vikligaprinciper som berörs i samband med försäljningen av Wasabröd. Lät mig ge enkort bakgrund lill fallet. Den man som byggt upp företaget, direktör ,avled 1973. Företagel var dä, liksom , ett familjeföretag. Direktör fem barn i två olika äktenskap. Vid bortgången var inget av barnen vid ensådan ålder all det var rimligt att de skulle ta över ledningen för förelaget. Genom en framställning från familjen löstesarvsskatlefrågan på elt för familjen myckel gynnsamt sätl. Vad statsmakterna1974 gick med på var alt familjen fick företa en s. k. inferntransaktion genomvilken aktierna i såldes till ett annat av familjen ägt bolag, ABSvenska Knäcke. Härigenom frigjordes också medel för betalning av arvsskaft ochen viss realisationsvinstskatt. Själva innebörden i uppgörelsen var attarvingarna inte behövde använda några egna medel för att betala arvsskatten,utan att medlen fick fas ur bolaget. Till en viss del tycks det också ha rörtsig om obeskattade medel. Egentligen var den här typen av inlerntransaktion olagligvid den här tidpunkten, eftersom den lidigare hade gett upphov lill olikaformer av missbruk. Men statsmakterna utnyttjade en dispensmöjlighel tillförmån för barnen . Dessutom fick de på sig atl betalaarvsskatten. Anledningen till den mycket förmånliga behandling somfamiljen fick var atl statsmakterna ville tillmötesgå deras krav påatl företaget skulle kunna fortsätta all drivas som ell exklusivtfamiljeförelag, och att inga utomstående ägare skulle behöva släppas in. vetvi alt Wasabröds fortsättning som familjeföretag inle blev särskill läng.Statsmakternas generositet kvitteras nu med atl företaget säljs lill utländskaintressen. Den här historien innehåller, enligt min mening, etlmemento för lagstiftaren. Man kan fråga sig om inle skatteeflergifler av dentyp som ägarna till Wasabröd beviljats borde förses med någon spärrklausul omde skall upprepas i framliden. Om man ger en eftergift för all elt förelagskall kunna fortleva som ett familjeföretag borde skattebehandlingen bli enannan om förutsättningarna bryts och företagel säljs ut. Enligt min mening är del rimligl all säga alt de anställdaoch samhällel har rätt all ställa vissa moraliska krav på ägarna lill Wasabröd.Lagen ger ju också utrymme för att hindra en försäljning av elt förelag somWasabröd lill utlandet. Det är här som min krilik av regeringen kommer in. Wasabröd är ell effektivt och lönsamt företag. Om viser pä bokslutet , det senaste är för vilket jag har haft tillgång tillbokslutsrapport, skall vi finna att företagel har ett eget kapital på ca 230milj. Soliditeten är hög, inemoi , och vinst låg istorleksordningen 60 milj. kr. Det är alltså elt lönsamt och välkonsolideratföretag som det schweiziska multinationella storföretaget nu kan läggahänderna pä. Även om köpeskillingen är hemlig har del talats om ett belopp istorleksordningen 300 milj. kr., som arvingarna får i form av Sandozaktier.Såvitt man kan bedöma verkar def vara ett rimligt pris. Man ställer sig nu osökt frågan; Fanns det inga svenskaköpare som kunde ha konkurrerat med ? Den frågan får vi inget svar på.Men vi borde ha fåll etl svar på den frågan. Innan elt företag som Wasabrödöverlåts på utländska händer borde man ordentligt undersöka om det inle finnsalternativ med svenskt ägande. De borgerliga partierna vurmar ju mycket för vår fondbörs.De har genomfört åtgärder som gör vår fondbörs till världens endastatssubventio-nerade fondbörs. Del hade väl i rimlighetens namn bort gå allintroducera Wasabröd just pä den svenska fondbörsen. Om inte etl företag somWasabröd kan introduceras där, då kan man fråga sig om inte den svenskakapitalismen har överlevt sig själv. För min del tror jag inte alt den hardet,i varje fall inte i del här avseendet. Jag tror för min del att del skulle havarit fullt möjligt med en börsintroduktion. Del är också möjligt att andrasvenska ägarinlressen kunde ha varit intresserade för ett mer direktägarskifte. En av våra mer kända kapitalister lär ju med beklagan ha sagt:"Vi fick aldrig tillfälle att bjuda på Wasabröd". Sakkunniga bedömare har antytt all en börsintroduktionskulle ha gett ungefär samma eller möjligen något lägre köpeskilling än den somSandoz sägs ha bjudit. Den nuvarande affären lycks ge de fem arvingarna ennettobehållning efter skaft på knappt 40 milj. kr. Vid enalternativ försäljning till svenska intressen kunde dessa i arvingar, alltsåbarnen, kanske ha fått nöja sig med något mindre, säg 35 milj. kr. per person,men det är ingalunda omöjligt atf de kunde ha fått samma belopp eller kanske t.o. m. mer än vad som blir fallet vid försäljningen till . Men oavsett hurutfallet hade blivit är det hell rimligl att hävda att staten borde ha setttill de svenska intressena på del sätt som vär lagstiftning ger möjlighel till.De fem arvingarna har under alla förhållanden fått en riklig belöning för Om den aviserade försäljningen av företaget Om den aviserade försäljningen av företaget F. ö. kommer heller inle skatten på deackumulerade vinster som de nu realiserar vid en försäljning alt uppgå till merän högst , trots all det är mycket stora belopp som det här rör sig om. Detblir alltså en lägre beskattning än vid en normal arbetsinkomst. Fallet Wasabröd har fått en olycklig och slapp behandling.När det gäller så betydelsefulla företag som det här är fråga om, bör enordentlig undersökning om alternativa ägarmöjligheter göras, innan företagetgår ur landet. Så har inle varil fallet med Wasabröd. Industriministernförsöker trösta oss och andra med att han fått ett brev från , som sägeratt tillverkningen skall fortsätta i . Det är gotl och väl, men ärknappasi så betryggande som del låter. Wasabröd kommer att bli en liten deli en mycket slor koncern. När det kommer till kritan kommer alla avgörandebeslut atl fattas i . Svenska löntagare och svenska samhällsintressen kommer allha mycket litet att sälta mot, om del verkligen kommer till en konflikt. Pålitet kommer säkert bedömningarna från de schweiziska ägarna atlskilja sig från vad som skulle ha varit fallet om företaget i stället hadevarit svenskt. I en värld av hårdnande konkurrens finns det all anledning föross att slå vakt om våra nationella intressen. Behandlingen av fallet Wasabröd visar på enlät-gå-menlalitet från regeringens sida. Här liksom i många andra fall tycksman inte ha kraft atf ta itu med problemen. Man väljer den enklaste utvägen ochhoppas att allt skall gå bra. Man skjuter svårigheterna framför sig. Kanskesker det i medvetande om att det kommer att bli andra krafter som så småningomfår ta sig an de problem som den nuvarande regeringen lämnar efter sig. 17GUNNAR (): Också jag tackar industriministern för defgemensamma svar som lämnats på interpellationen och de två frågorna angåendeförsäljningen av företagel Wasabröd.