prot · G509158 · 1981-12-31 00:00:00 — Som jag sade för en liten stundsedan då jag pratade om dessa mikrodatorer, så började dessa komma just 1979.Nu finns det snart inte en frimärksförening som icke har sitt medlemsregisterpå en liten dator någonstans och som enligt lagen faktiskt 7Riksdagens protokoll 1981/82:158-159 skall hadatainspektionens tillstånd. Det är ju orimligt. Det är inte specielltintegrifefskänsliga saker som ingår i dessa register. Det hör också till dentekniska uppbyggnaden, åtminstone av dagens mikrodatorer, att de icke harkapacitet för alltför komplicerade och känsliga register. Låt oss koncentrera resurserna dit de skall och inte görasom socialdemokraterna vill, låta hela lagsfiftningen bli obsolet, föråldradoch fill inget värde. Det finns flera aspekter på den tekniskautvecklingen på datasidan. Ein är aft det kommer fram nya informationskanaler,nya medel för information, nya informationsbaser. Dessa kan ha ett stort värdeför alla medborgare. Det gäller dock aft alla medborgare verkligen kan hatillgång till dem. Det finns, som framhåller i en mofion, storanledning att se över om vi inte skulle kunna ha dataterminaler på t. ex.biblioteken, så att medborgarna får fillgång fill de offentliga dataregistrenoch en del andra större databanker. Det skulle också vara mycket intressant omnågon forskare ville försöka undersöka vilka besparingar man kan göra för samhället,föreningar och olika grupper om man lättare har tillgång till data. Detta med de nya databankerna, dessa nyainformationsmedia, kan också leda till monopolsituationer. Och det är oerhörtviktigt att vi är medvetna om faran för sådana och gör allt för atf förhindraatt sådana uppstår. Någon kanske inte tycker atf det är särskilt farhgt. Menden som tycker det bör läsa en artikel av feleverkets chef itisdagens nummer av . Där förklarade han i debatt med OlleWästberg att minsann infe var någon fara för yttrandefriheten. Hanmenade aft eftersom hade haft ansvaret för telelinjerna ochradioufsändningarna , var det ingen fara om man råkade ha detpå datasidan. Då skall man komma ihåg att gav sigsjälvt monopol på telefexsystem. Men det kommer nya feledatasysfem ochliknande. Här är det ohyggligt fari igt om ett statligt verk har monopol påviss informafion. är mycket oroande när chef inte förstårdetta utan gör jämförelser med vanliga telefoner. Skillnaden är faktiskt rättstor. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 87KURT (): Låt mig börja mitt anförande med att mycketkort kommentera något av vad sade här i talarstolen alldelesnyss. Han påstod att tekniken hade sprungit ifrån lagarna och politikerna ochatt det därför var politikernas uppgift aft se till att anpassa lagarna tilldagens teknik. Jag håller gärna med på den punkten. Men det TorkelLindahl säger om att vi socialdemokrater sover, att vi inte vill anpassalagsfiftningen till dagenS teknik, är kvahficeraf struntprat. Han säger aft viskulle vilja motsätta oss atf datainspektionen ägnar sig åf vad den egenfiigenskall syssla med. Det är kvalificerat nonsens. Vi har inte på något sättförnekat atf man skall anpassa lagstiftningen till teknikutvecklingen. Def ärju därför som datalagstiftnings- kommittén, i vilken jag ärledamot, har fått tilläggsdirektiv om att undersöka möjligheterna aft ersättadatalagen med en generell personregisterlag. Tilläggsdirektiven, TorkelLindahl, har fillkommit efter en mofion, väckt i riksdag av LennartPettersson i och mig, båda socialdemokrater. Jagtycker dessutom att det är litet tråkigt att en ledamot av konsfitutionsutskottetgår upp i talarstol utan att veta vad socialdemokraterna harföreslagit i såväl datalagsfiftningskommitfén som def kulturutskottetsbetänkande som vi behandlar . Vi har inte motsatt oss någon ytterligarerationalisering av datalagen. Tvärtom har vi ju sagt att det här förenkladeförfarandet mycket väl kan utsträckas till ytterhgare ett par områden. Det ären anpassning till utvecklingen, en rationalisering och en förenkling. Detvar alltså kvalificerat struntprat som gav prov på i talarstolenför . De borgerliga partiernas inställning till och behandling av datafrågori allmänhet och integritetsfrågor i synnerhet har under de senaste årengenomgått- en märklig förändring. Under den socialdemokratiskaregeringsperioden var angreppen på datalagstiftningen legio, ochsocialdemokratin angreps häftigt för att skyddet för den personligaintegriteten inte var till fyllest i datasammanhang - trots att den socialdemokratiskaregeringen i var först i världen med en nationell datalag. Föremaktskiftet 1976 tillsatte den socialdemokratiska regeringen en kommitté,datalagstiftningskommittén, som fick till uppgift att se över den år 1973ikraftträdda datalagen. Ikommittén konstaterade vi enhälligt 1978 att lagstiftningen fungerade ochfungerade bra. Endast smärre förändringar föreslogs, förändringar som i stortsett innebar att man i datalagen skrev in den praxis som utformats avdatainspektionen. behandlades frågan i , och under storenighet ställde sig bakom de föreslagna förändringarna. Frånsocialdemokratiskt håll förde vi då fram kravet att man skulle ersättadatalagen med en generell personregisterlag, med tanke på just den snabbatekniska utveckling som kännetecknar dataområdet och registerhanteringen.Efter def att ställt sig bakom dessa socialdemokratiska kravutfärdade regeringen tilläggsdirektiv härom. Vi är i kommittén som bästsysselsatta med detta arbete, som bör bli klart under nästkommande år. Det är därför märkligt, tycker jag och mina socialdemokratiska vänner,att vi behandlar en proposition som i grunden förändrar och - det villjag kraftigt understryka - försämrar gällande datalag. Vibrukar i - och det är en god regel - avvakta pågående utrednings- ochundersökningsarbete, innan vi gör förändringar i lagstiftningen. Såsent som 1979 var alltså enig om att lagstiftningen fungerade bra.Jag tror inte aft def fanns en enda borgerlig ledamot av denna kammare som dengången skulle ha kommit på tanken atf rycka undan den principiella grunden.fördatalagen, nämligen atf man för varje personregister som upprättasoch som förs med hjälp av ADB skall ha datainspektionens tillstånd. är jag rädd för att samtliga borgerligaledamöter ställer sig bakom regeringens proposition och därmed, som sagt, igrunden försämrar skyddet mot otillbörligt intrång i den personligaintegriteten i datasammanhang. Uppenbarligen har man från borgerligt håll intemenat något när man tidigare fört fram sina krav på ett utökat skydd för denpersonliga integriteten. Eller är det någonting annat som har hänt? Man undrarvad det är fråga om egentligen. Vad är det som hänt? Jo, BengtKindbom gav delvis svaret i sitt inlägg. Samhällets datautveckling har gåttbetydligt fortare än man räknat med tidigare. Datainspektionen har fått mycketmer att göra, fått betydligt fler ärenden atf handlägga. Datainspektionensresurser har inte räckt till. De borgerhga regeringarna har inte gett oss idatainspekfionen de resurser vi har ställt krav på i våra petita.Därför har datainspektionen tvingats -på grund av personalbrist - att barasyssla med tillståndsfrågor och fått ägna ingen eller alltför litenuppmärksamhet åt tillsynsfrågorna. Situationen har blivit ohållbar. T. o. m. regeringen harinsett det, och den har därför i sitt sparnit beställt det förehggande förslagetfrån de borgerliga ledamöterna. Det är nämligen bara de borgerliga ledamöternai datalagstiftningskommittén som står bakom förslaget. Med röstsiffrorna 3-3 ikommittén avgjordes, med ordförandens utslagsröst, det förslag som liggerpå bord. Men, herr talman, aft datatekniken och dataregistreringenblir alltmer omfattande i samhället - både inom den offentliga och den privatasektorn -är inget skäl för att luckra upp lagstiftningen utan snarare ett skälför att ytterligare skärpa tillsyns- och övergångsbestämmelser. Med det nuföreliggande förslaget lägger man i händerna på myndigheterna själva och påprivatföretagen själva att avgöra om ett personregister innehåller så känsligauppgifter ati datainspektionen skall kopplas in. Men datainspektionen kommerinte att ha en aning om vilka register eller hur många register som finns ute isamhället och företagen. Inte ens det krav som alla ledamöter idatalagstiftningskommittén sade var oeftergivligt, om man går över till ettlicenssystem, har tillgodosetts. Det jag tänker på är DALK:s förslag, att omman går över till ett licensförfarande, skall registerförarna tilldatainspektic)nen lämna in uppgifter om sina register och vilka data som ingåri dessa. På s. 8 i betänkandet har den borgerligamajoriteten, medvetet eller omedvetet, lämnat en felaktig information. Där stårmitt på sidan: "Sådana personregister som är särskih integritetskänsligamåste självfallet fortfarande vara underkastade tillståndsplikt, medan det förövriga register kan vara godtagbart med endast en anmälningsskyldighet." Detta, herr talman, är fel. Det finns ingenanmälningsskyldighet för övriga register. Man behöver inte upplysa om huruvidaman för ett eller flera register. Bara att man för dataregister med hjälp avADB behöver anmälas filldatainspekfionen för atf man skall få licens. Men det var ett krav fråndatalagstiftningskommittén att anmälningsskyldighet skulle föreligga. Jag har liksom och motioneratom detta. Både Kersfin och är kolleger fill mig idatalagsfiftningskommitfén. Med anledning av detta, och med anledning avvad som står på s. 8 och som är felaktigt, yrkar jag givetvis i första handbifall till den socialdemokratiska reservationen 1, som är fogad tillbetänkandet och som innebär att regeringens proposifion avslås på dessapunkter. Men skulle det gå så illa att den här reservationen inte vinnerkammarens gillande yrkar jag under mom. 3 i andra hand bifall fill min mofion1981/82:2498 yrkande 3 samt motion 1981/82:2467 av och motion1981/82:2488 av . Ett bifall till kraven i dessa motioner innebäratt datainspekfionen även i fortsättningen skall ha uppgifter om vilkadataregister som finns i det här landet och vilken information de innehåller. Som jag fidigare sade är regeringens sparsamhetsnit enbakgrund fill den föreslagna försämringen av datalagen. Det blir för dyrt attge datainspektionen de resurser som behövs för att fullgöra nuvarandeuppgifter. Man talar om onödig byråkrafi osv. Det är ju nonsens. Inspekfionenhar mindre än 20 handläggare och skulle kanske behöva 6-8 nya för attfullgöra sitt uppdrag enligt nu gällande lagsfiftning. Budgetmässigt kommerdatainspektionen inte att påverka statsbudgeten, eftersom tidigarebeslutat att fr. o. m. nästa budgetår helt täcka inspekfionens kostnader medavgifter. För vad är det då man vill spara? Jo, def är för att hålla nere kostnadernaför regisferförandet. Registerförarna utgörs till av privata företag. Detär alltså för dessa man vill hålla nere kostnaderna, och kanske även detta,herr talman, kan vara en behaglig gärning. Men skall vi ha ett skydd förden personliga integriteten, måste vi vara beredda att betala för det. Det ärvi från socialdemokratiskt håll på det klara med, men uppenbarligen inte denborgerliga majoriteten, som i den här frågan tycks gå privatkapitaletsintressen till hända. För mig som sysslat med data- ochintegritets-frågorna här i är det trist att notera densinnesförändring som ägt rum hos de borgerliga partierna i de här frågorna. Detär inte bara propositionen som är ett uttryck för att man fäster mindre vikt vidintegritetsskyddet. har regeringen bifallit ett flertalärenden som har överklagats fill regeringen när datainspektionen sagt nej ellerföreskrivit omfattande restriktioner för olika dataregister. Vi tvingas idatainspekfionen att i vårt arbete anpassa oss fill en allt slappare syn påintegritetsfrågorna och skyddet för den personliga integriteten. Ävenmassmediernas intresse, som åtminstone i den borgerliga pressen förr varutomordentligt stort, har svalnat. Låt mig ge ett belysande exempel på den sinnesförändringsom ägt rum inom borgerligheten. medgav den socialdemokrafiskaregeringen att fidskriften upprättade ett personregister på ADB,innehållande namn och adress jämte personnummer. Det var ett dumt beslut av den socialdemokrafiska regeringen, och jagkritiserade regeringen för det. Min kritik ledde fram till att vi fick ettstatligt personregister att använda i direktreklamsammanhang. Från borgerligthåll blev det ett våldsamt uppror. Den centerpartisfiske riksdagsmannen lämnade datainspektionen, och frågan anmäldes som ett dechargeärendetill KU. Pressen rasade, och revolutionen var bildligt talat nära. , nådens , biföll den nuvarande regeringenett besvär från ett privat försäkringsbolag, som önskade upprätta ettpersonregister som skulle användas i en kampanj för försäljning avpersonförsäkringar. Datainspekfionen hade i sitt tillstånd endast medgivit attnamn, adress och personnummer skulle få hämtas från SPAR men sagt nej till denomfattande mängd ekonomiska uppgifter som företaget ville fa med i sittdataregister över presumtiva försäkringstagare. Justifiekanslern delade heltdatainspektionens uppfattning, men den borgerliga regeringen körde över såväldatainspektionen som justitiekanslern. skall jag, herr talman, inte diskutera detta enskildafall; jag tar det bara som exempel på den sinnesförändring som har ägt rumfrån1975 till 1982. Inte har det här regeringsbeslutet väckt någon protest från t.ex. eller någon annan borgerlig företrädare som ofta uttalar sig idatafrågor! Inte har det här beslutet, som får långt gående följder fördatainspektionens framtida hantering av krav av motsvarande slag, lett till atfnågon borgerlig riksdagsman har lämnat datainspektionen. Det är trist. Jag tror-inte att någon endasocialdemokrat kommer atf i:a borgerlighetens företrädare på allvar när de ifortsättningen vill försöka framstå som garanter när det gäller atf skyddaenskilda människors personliga integritet i dagens komplicerade och omfattandedatasamhälle. När ni talar om skydd mot otillbörligt intrång i denpersonliga integriteten kommer vi att veta, att det är honnörsord som hos ersaknar täckning i verkligheten. Från socialdemokratiskt håll kommer vi aft oförtrutetarbeta vidare för att slå vakt om människornas personliga integritet i dagensoch morgondagens datasamhälle. 88TORKEL () replik: När började sitt anförande medatt tala om struntprat och Uknande, tänkte jag att här talar en yrvaken person.Han har just vaknat upp till en obehaglig verklighet och kommer med litetobalanserade påståenden. Men när jag lyssnade vidare på hans anförande insågjag att så var det inte - detta var en man som talade i sömnen, lugnt ochförsynt. Han har sovit , och vad som sägs här i kammaren kanuppenbarligen inte väcka honom. Vilka argument har han? Hur skall vi möta denna våldsammaexplosion av vad som i praktiken är ofarliga register? Marginella förbättringargör ingenting åt arbetsbördan på datainspekfionen. Han har ingen som helstkommentar till att vi kan anta att det finns tusentals, kanske tiotusentals registersom borde ha tillstånd men som infe har def. Nej, allt är så otroligt Nr 158 Visserligen är regeringen litet snål, med fem sextjänster skulle man Totsdaeen den ' kunnaklara av allt detta. Det är nonsens, om jag får använda 27 mai 1982' Nej, är kvar trygga, lugna värld,då det ännu inte yissa datafråeor hade hänt så mycket på det här området. Hantycker att vi skall fortsätta i samma lunk och inte försöka kontrollera ochfölja upp de känsliga registren. Att kontrollera de register som är känsligaför integriteten har inte varit möjligt på grund av den omfattning dehar. Men vill bara ha ett system där vi inte har chans att se dekänsliga träden för att skogen är så stor. Sedan pratar han om detta med attårligen lämna in anmälningar till datainspektionen om vilka register man har.Def låter nog bra, men datainspektionen har själv talat om för utskottet atfdef är fullständigt meningslöst. Då skulle man återigen hamna i den situafionenatt man bara satt och sorterade en massa register. Det är infedatainspektionens uppgift. Den är aft försöka koncentrera sig på det som hörfill integritetsskyddet - att inspektera. Och datainspektionen har faktisktmakt att kräva att få in de uppgifter den vill ha. 89KURT () replik: Har man inga sakargument, kan man naturhgtvisgöra som gjorde och säga att är en yrvaken personeller en person som fortfarande sover. Jag har dock sysslat med dessa frågorbåde i datalagstiftningskommittén och i datainspektionens styrelse. Jag ansermig ha rätt att kräva att åtminstone bli hövligt bemött i en fråga, som jag serutomordentligt seriöst på. Vi är negativa fill allt, påstår . Men defstämmer inte, ty det är ju vi som har tagit initiativ till atf man skall seöver hela lagstiftningen och anpassa den till den moderna tekniken för atf eventuelltkunna få fram en generell personregisterlagstiftning. och i reservation 1, som är fogad tillkonstitutionsutskottets betänkande, har vi föreslagit att de möjhgheter tillrationalisering som finns skall tillvaratas. Därför föreslår vi också attdetförenklade förfarande som inte innebär någon större arbetsbelastning fördatainspektionen skall utvidgas till ytterligare ett par stora ärendegruppersom kan komma i fråga för undantag från nuvarande tillståndskrav. Vad vi framför allt har sagt är att datainspektionen, varskostnader skall täckas genom avgifter fr. o. m. , skall få deresurser som behövs för att inspektionen skall kunna fullgöra sina uppgifterenligt gällande lagstiftning. Det är därför vi för denna diskussion . Nihar från borgerligt håll inte velat bevilja de resurser som behövs för attnuvarande lagstiftning skall fungera på ett effektivt sätt. Detta varbakgrunden fill regeringens tilläggsdirektiv till DALK att på kort sikt försökaspara. Detta är också bakgrunden till den proposition som vi nu behandlar.Konsekvenserna härav blir att skyddet för denpersonliga integriteten försämras. Det motsätter vi oss från socialdemokratiskthåll. Anf.90 () replik: Jag begick ett misstag i mitt förra inlägg. Jag bemötte samma ordval och samma typ av argument som han själv använde mot mig. Detmisstaget skall jag inte upprepa. hade såsom huvudargument för att han har rätt att han har sysslatlänge med dessa frågor. Hållbarheten i detta argument kan var och en självavgöra. Jag kan konstatera att anser att det bara är socialdemokraternasom har agerat i dessa frågor och vill göra någonfing. Men den som har detminsta intresse av saken kan se i handlingarna och finna att inte ens detta ärett korrekt påstående. Huvudskillnadenär att regeringen och majoriteten här anser att datainspekfionens resurserskall användas till inspektion och kontroll av det som är känsligt.Socialdemokraterna och anser atf resurserna skall användas föratt registrera register. Anf.91 () replik: Om tar del av den motion som väckts av desocialdemokratiska ledamöterna i konsfifionsutskottet samt min mofion i fråganoch låser den socialdemokratiska reservafionen 1, som är fogad tillkonstitutionsutskottefs betänkande, skall finna att det hansäger är fel. Vad vi vill och understryker är att datainspektionen måste fåresurser för tillsynen. Detta har den borgerliga regeringen inte medgivitdatainspektionen tidigare. Därför har man hamnat i denna ohållbara situation. Närman nu har hamnat i en ohållbar situation, som den borgerliga regeringen intekan klara upp, då ändrar man på lagsfiftningen och urgröper därmed skyddet förden personliga integriteten. Så enkelt är det. Vimotsätter oss den typen av förändringar i lagsfiftningen. Vi vill ha eneffektiv och säker lagstiftning, och man måste också leva upp till och takonsekvenserna av den lagsfiftning som gäller, även om det innebär attdatainspekfionen måste ges ökade personalresurser. Def kostar icke istatsbudgeten , . Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytteriigare replik. 92 (): Skyddet för den personliga integriteten är av stor betydelse. Behovetav ett starkt sådant skydd har inte blivit mindre sedan datalagen tillkom;Tvärtom är det, som flera talare har omvittnat, på det sättet att den tekniskautvecklingen gör det mera möjligt än tidigare att skapa ett samhälle somii hög grad präglas av bristande respekt för den enskildes integritet. En effektiv datalagstiftning är därför viktig, och defförslag som Nr 158 framläggs till ändringar i datalagen görlagstiftningen effektivare, inte mindre effekfiv. Socialdemokraternas anstormning - inte minst i KurtHugossons inkarnation - är, vill jag påstå, en av kvalificeratslag. Men, herr talman, efter gårdagens karensdagsdebatt, där tonläget hosvissa falare gav intryck av aft hela sjukförsäkringssystemet och alla andraförmåner också skulle avskaffas , överraskar infe något när defgäller socialdemokrafisk argumentafion. Vad det handlar om är borttagande av tillståndskravför register som regelmässigt beviljas tillstånd utan någon prövning i sak. Förden som är mån om att lagstiftningen infe tyngs av onödiga regler framstårdetta också från rättspolitiska synpunkter som en bra reform. Visst förlorarsamhället en viss kontroll, men det är en kontroll som är av rent formellkaraktär. I stället vinner samhället, genom datainspektionen, möjligheter aftkontrollera system som verkligen är integritetskänsliga. Den kontrollmodell som gjort sig till tolkför här skulle jag vilja kalla för en formalieperfekfionism. Datainspektionenfår reda på allting genom formella tillståndsansökningar, som emellertid inteprövas i sak. Men vad har samhället för glädje av en sådan kontrollapparat, närdet minskar möjligheterna inom ramen för samma resursinsats till eneffektiv kontroll av de register som verkligen är känsliga? Men, herr talman, def som föranlett mig att begära ordet ärinte bara förslagets förtjänster. Det är nämligen på def sättet, vilket ingentidigare talare varit inne på, att skyddet för den personliga integriteteningalunda avgörs enbart genom den datalagstiftning vi har eller deneffektivitet eller brist på effektivitet som kan komma till uttryck idatainspektionens verksamhet. Hotet mot den personliga integriteten kommer ihög grad i stället från den här kammaren och andra ställen där förslagframställs som syftar till atf öka den samhälleliga kontrollen av de enskildamedborgarna. Vi vet att sådana förslag kommer upp i alla möjliga ochomöjliga sammanhang. Det kan gälla registrering av inköp på Systembolaget. Detkan gälla samköming av olika register för en långtgående kontroll av denenskilde medborgaren i ohka sammanhang. Det kan gälla datakontroll av allaränteinkomster. Det kan gälla, som vi har haft , kontroll avbostadsbidrag genom samköming mot uppgift fill . Just det sistnämnda exemplet, den samköming som skermellan bostadsbidragsansökningar och sjukförsäkringsuppgifter, är ett braexempel på vilka integritetsrisker som kan uppkomma. Många medborgare tyckersäkert aft den kontrollen i och för sig är rimlig, och det kan också fe sigalldeles rimligt att man kontrollerar att bidragssystemen infe missbrukas.Samfidigt vet vi att bidragssystemen är olika till sin utformning och attblanketter är olika. Därför är det inte alldeles enkelt för den enskildemedborgaren att svara på ett alldeles korrekt sätt. Defta har åtminstone datainspektionenfått belyst i en skrivelse från en kriminalinspektör i , som påpekatatt man där sett storasvårigheter i aft avgöra frågor om bedrägeri på detta område. Def är nämligenmycket svårt att avgöra när en ansökan om bostadsbidrag eller en anmälan tillsjukkassan är korrekt ifylld. Därför är det också mycket svårt att avgöra närdet föreligger felaktiga uppgifter och i synnerhet när det förehgger uppsåt ochdärmed bedrägeri. När det gäller denna typ av förslag som jag nu talar omgår det inte atf utpeka någon särskild grupp eller något särskilt parfi här iriksdagen som speciellt skulle föra fram förslag som i praktiken är ett hot motden enskildes integritet. Ja,g vill dock påstå, herr talman, attsocialdemokraterna icke kommer sist på listan över partier och grupperingar somför fram sådana förslag.