prot · G509164 · 1981-12-31 00:00:00 — Kostnadsberäkningarna för fyputveckling av delserie 1,alltså 30 flygplan, är således mycket säkra. Kostnaderna för fortsattaleveranser har så hög grad av säkerhet som rimligen nu kanuppnås. För atf möta oförutsedda händelser, som alltid inträffar -def vet vi - är def också inom JAS-ramen på 25,7 miljarder inplanerat 10 %reserver. Så till och uppskovet med beslutet. Som jagredan sagt fror jag säkert aft socialdemokraterna själva är inställda på attklara def inom den fid man anger - jag hyser inget misstroende motsocialdemokratiska politiker över huvud taget; det har jag aldrig gjort. Jagräknar med att det är ärliga uppfattningar som framförs. Men när jag läser vad som här står i texten och eftersomjag vet vad det innebär, föranleder def mig att säga att jag är övertygad omaft vi infe klarar det inom den angivna tidsramen. Där står nämligen att manskall göra utredningar också om alternativ med samproduktion ochlicensfillverkning. Här kommer i mycket stör utsträckning förhandlingar medandra länder in. All erfarenhet säger oss att sådana förhandlingar är oerhörttidskrävande. Min uppfattning är alltså att man infe klarar def inom denangivna fiden. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. fog upp yttrandet av chefen för marinen.Jag kan infe se att def är någon motsättning där. Jag har infe sagt något annatän atf chefen för marinen betonar att planet skall ha goda prestanda. Vad hansärskilt talarom är den s. k. Rockwellvingen. 30 (vpk) replik: Jaså, det var det som försvarsministernmenade med "besynnerliga yttranden"! I försvarsministerns fortsatta anförande visade det sig pånytt att man här inte redovisar de verkliga kostnaderna, och det är just detjag menar med att det här är ett skamligt förslag. Försvarsministern sade atthan garanterar att det kommer aft kosta 25,7 miljarder - det är väl rättuppfattat, hoppas jag? Men arméchefen säger i sitt särskilda yttrande aft ettgenomförande enligt FMV:s - - beräkningar kommer attkosta 26,6 miljarder . I den hearing som olika grupper anordnade om JAS förekrisfihimmel-färdshelgen framförde arméchefen i sin orientering -där fanns också folk från bl. a. fredsforskningen och FOA - just de siffror somjag fidigare här anförde. Han sade atf kostnaderna för 140 plan fram förmodligen skulle uppgå till 30 miljarder med hänsyn fill motorn,fördyringen inom FMV, de 900 miljonerna i förskott och den alldeles för lågtberäknade dollarkursen. Antingen vill försvarsministern här påstå att arméchefenfar med osanning - det fanns många vittnen på den hearing jag talar om - ellerockså har försvarsministern blivit lurad av sina medarbetare att framförapåståenden, om en kostnad på 25,7 miljarder, som infe stämmer. 31 () rephk: Försiktighet är naturligtvis en dygd. Om detvore av försikfighet som gjorde ett sådant här uttalandeskulle def vara prisvärt. Jag tycker ändå aft det är så mycketi vårt ställningstagande som visar aft vi vill att frågan skall tas upp igen avnästa års riksdag att försvarministern borde godta det. Vi menar självfalletvad vi säger. Man bör inte hålla för uteslutet aft det finns mycket godamöjligheter atf klara def. Har det varit möjligt atf under två utföraett sådant förarbete som har skett, varför skulle def då inte vara möjligt atfinom rimlig tid kartlägga det som återstår? Jag kan infe se atf vi har gjortnågra antydningar om atf det ovillkorligen måste fa . Vi menar vad visäger, aft det bör bli ett beslut vid nästa års riksdag. 32Försvarsministern : Herr falman! Arméchefen haråberopats i debatten. Jag är den förste atf säga atf jag gärna lyssnar påhonom. Särskilt tar jag delav hans kunskaper när def.gäller utvecklingen avarmén. Men jag måsfe naturligtvis också lyssna på andra experter. Vi har docken särskild chef för flygvapnet, och jag förutsätter faktiskt att chefen förflygvapnet har de insikter inom sitt område somvi kräver av honom. Vidare har vi överbefälhavaren, som alla omvittnar är enrejäl och bra karl och mycket omdömesgill. Han har ansvaret för atf göra den övergripandebedömningen. Han har gjort den bedömningen att vi behöver JAS-planet och attbeslutet bör fattas i vår. Alltså, inget ont sagt om , men vi måstesammanställa helheten när vi har lyssnat på de olika experterna. Och har jagkommit fram fill aft de som i detta sammanhang bör väga tyngst ändå harförordat JAS. fog upp sysselsättningsaspekten. Det harjag i och för sig ingenfing emot, för den är väldigt viktig. I nästan allt vadvi företar oss i och annorstädes handlar det om hur vi skall kunnahålla uppe sysselsättningen. Här kommer naturligtvis också in. Vivet att många människor för sin utkomst är beroende av atf ett sådant härprojekt kommer till. Då säger : "Men det är bättre aft vitillverkar civila produkter." Det kan jag instämma i. Å andra sidan skallvi komma ihåg att inte i första hand är till för sysselsättningenutan för att stödja och öka trovärdigheten i vår säkerhetspolitik och vårt försvar.Sysselsättningseffekten kommer enligt mitt förmenande som en bonuseffekt. Jagvill påpeka aft företaget i faktiskt har gjort en i mitt tyckemycket fin satsning för att komma in på den civila marknaden med sinproduktion. Detta uppmuntrar vi från statsmakternas sida; Jag är övertygad omatt ett beslut om JAS kommer att ytterligare underlätta för företaget att få desamarbetsparfners som man behöver för sin civila produktion och för atf kommain på de civila marknaderna. Jag kan infe se någon motsättning här. Det är helt naturligt atf def finns osäkerheter i ettprojekt av så långsiktig karaktär. Vem kan säga hur defsäkerhetspolitiska läget är , hurudan ekonomin är i vårt land ochi vår omvärld, vilka bensinpriser vi har, vilka dollarkurser vi har osv.? Ingenkan med någon grad av säkerhet säga det. Om har rätt i attvi med hans förslag skulle kunna fatta beslutet om , vet vi inte merdå än vi vet om de punkterna. Jag vill se den experfis med dennaframåtsyftande röntgenblick som kan lyfta alla slöjorna från framfiden! Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. vice talmannen anmälde atfOswald anhållit att fil protokollet få antecknat att han infe ägderätt fill ytterligare replik. 33 (): är ju ofta den mest teknisktkunniga personen i försvarsdebatten, och det är likadant när han framträder iförsvarsutskottet. har han också visat att han har kunnande men ocksåmycket flykt och luff under sina vingar när han för debatten. En för oss politiker som sysslar med försvarsfrågor mycketintressant fråga är om vi behöver ett modernt flygplan i vårt luftförsvar ifortsättningen. En annan fråga är hur mycket pengar vi har att avsätta till ettsådant flygplan, hur mycket vi kan investera i en framfid för attskaffa oss detta flygplan. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. vethela befolkning aft vi har en försämrad ekonomi här i landet, ochdärför måsfe vi vara mera noggranna än någonsin när vi investerar mycket pengari framtidens flygplan. Många tycker kanske att vårt parfi för en annorlundadiskussion i denna fråga. Men då skulle jag vilja säga - eftersom jag nu hartillhört försvarsutskottet ett tag - atf jag tycker atf def skulle vara nyttigtför alla partier aft gå tillbaka och fitta på den socialdemokrafiskaförsvarspolifiken, där man med mycket stort allvar och med grundlighef har förtfram de försvarspolitiska frågorna i samhället. Jag hoppas också att de som äranställda inom försvaret, kan intyga atf vi med stor noggrannhet och grundlighefhar ägnat oss åt försvarspolitiken. Jag skulle gärna vilja understryka vad sadei sitt anförande, nämligen atf vi i vårt parfi är beredda aft avsätta pengarfill vårt försvar, därför aft vi gärna vill försvara det land som vi själva harvarit med om att bygga upp. Vi vill inte att några främlingar skall komma inoch ta över de beslut som vi själva har byggt upp i det här landet. Jag villgärna säga detta, därför att def understundom här i debatten har påståtts attvi i vårt parti skulle vara beroende ay aft andra partier applåderar fram våraförslag i försvarsfrågan. skall jag bara ägna mig åt en liten detalj iförsvarsdebatten, som jag egentligen begärde ordet för, nämligenvärnplikfsfrågan. i försvarsutskottet har jag på olika sättförsökt att få en inblick i de värnpliktigas situation. Jag har försökt skaffamig defta genom utredningsarbete men också genom den kontaktverksamhet somutskottets medlemmar har på olika militära förband. Det är ett bra inifiativsom utskottet har tagit, att utskottets ledamöter får bekanta sig med devärnpliktigas förhållanden ute på de militära förbanden. Jag själv skall nusluta i , men jag önskar aft denna kontaktverksamhet skall fåfortsätta. I försvarskommittén och i försvarsutskottet finns det enighet omkring vårt värnpliktsförsvar, som tillsammans med de fastanställda skall utgöra en grund för det svenska försvaret. Def är vikfigt meden rekrytering på allmänna grunder. Därmed får man automatiskt en folklig insyni och kontroll över försvaret. Tas bara en del ut, riskerar man aft få ettslags elitförsvar, som är svårt att kontrollera. Detta är alltså ett rentideologiskt argument. Även från försvarets synpunkt har den allmänna värnpliktenstora fördelar. Den tillför försvaret kunnande och erfarenheter från samhälleti övrigt. storlek och läge leder också fill behov av ett antal förbandför att kunna försvara hela landet. Att värnphkten är allmän gör också urvalet rättvist ochenkelt. Skulle man göra omfattande begränsningar, blir också urvalsprocessenbetydligt svårare. Om man väljer allmän värnplikt som lösning för defmilitära försvaret, ställer det också krav på utbildning och utrustning. Detkan sägas vara en "inre frovärdighefsfråga". Med denomfattning vårt värnpliktsförsvar har inkallas ca 40 000 man tillutbildning inom försvaret, unga människor som ofta har ett familjeförhållandesom gör att de sällan har hunnit få några egna besparingar. En del av demkommer direkt från utbildningsvärlden, medan andra hunnit pröva på ett egetarbete och bildat familj. Hur förbereder vi dem för denna utbildning? Många får nöja sig med några grovkorniga historier frånkamrater som tidigare gjort sin värnplikt-eller några färgglada broschyrer somspeglar en helt ny värld dit de aldrig tittat in. Men def brutalaste av allt ärnaturligtvis den sociala och ekonomiska förändring som de flesta upplever. Attflytta från en invand familjeenhet, att få en försämrad ekonomi, aft vistas ien kollektiv miljö med nya lydnadsföreskriffer. Många sliter ont både kroppsligt och själsligt. Men viskall överlag ge dem erkännandet aft de lojalf följer de föreskrifter vi saftupp för de värnpliktigas utbildning. Från socialdemokratiskt håll har vi allfid velat atfvärnplikfsutbildningen skall upplevas som meningsfull, dvs. utbildningen skallmotsvara de uppgifter som de värnpliktiga kommer att tilldelas under orostideroch ske i den miljö där de sedan skall placeras. De öppna demokratiska formersom vi har på andra utbildningsområden i samhället måste vara en grund äveninom försvaret. Eff annat krav som vi från socialdemokratiskt håll alltidhävdat är att de värnplikfiga skall ha möjligheter aft på sinautbildningsplatser framföra krav och åsikter i demokratisk ordning. Vi vet atf för stora grupper i vårt land har inflafionenoch den förda polifiken medfört en urholkning av många stödformer. Infe minsthar de värnpliktiga fått känna av den urholkningen. Därför föreslår visocialdemokrater en höjning av dagsersätfningen från nuvarande . till 21kr., och som vi nu diskuterar, framåt, föreslårvi att ersättningen skall höjas till . Jag yrkar därför bifall fill densocialdemokratiska reservationen nr 12 till utskottets betänkande. Detta skulle, som vi ser det, vara en fast grund för denutredning som sysslar med de värnpliktigas förhållanden. Def finns enligt mångaerfarenheter stora problem för de värnplikfiga. Kommittén föreslog åtgärdersom syftade fill atf minska de värnpliktssociala problemen. Rationaliseringskraven och de föreslagnaorganisationsförändringarna kommer främst aft påverka den anställda personalensarbetsförhållanden. Vi vill i defta sammanhang understryka den betydelse somden anställda personalen har i såväl krigs- som fredsorganisafionen. Dessakfiva medverkan kommer att behövas om de uppsatta besparingsmålen skall nås.Kommittén framhöll att det finns ett stort behov av atf finna ytteriigarerationaliseringsobjekf. a. detta skäl ansåg vårt parfis ledamöter aft enförnyad översyn bör göras under medverkan av personalorganisationerna inomförsvaret. Jag har sagt tidigare atf det här kanske blir mitt sistainlägg i försvarsdebatfen- Jag har känt mycket för de värnpliktigas situation.Nu är jag inte så naiv aft jag fror att försvarsviljan skulle öka om våravärnplikfiga Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. fick enmjukare och mera hygglig arbetsmiljö - eller boendemiljö på logementen.Hittills har jag inte kunnat upptäcka att det finns några konton i försvaretför inköp av gardiner eller pelargonier i fönstren för de värnpliktiga. Men jagtror i alla fall att många av de värnpliktiga känner sig främmande när dekommer in i de kala logement som vi ofta har atf erbjuda våra pojkar inomförsvaret. 34 HANS () replik: Jag tycker atf det var ett mycket sympatisktanförande som höll. Möjligen kan jag säga, när hon tyckte attjag var litet av expert, att man inte behöver vara expert. går det attmed ganska enkla medel göra bedömningar när def gäller ekonomi och JAS. Vad def rör sig om låter som ett stort tal. Men även 25miljarder är inte mer än av försvarsanslagen.Jag noterar att i stort sett alla de invändningar som gjorts i debatten intehar gällt tiden fram fill 1992 utan def sista decenniet av defta sekel. Framtill 1992 är det ett fast pris. Def finns ganska stora reserver, och dessutomkan man omplanera i ett längre perspektiv inom flygvapnet. är utvecklingskostnaderna för JAS begränsade,för de största utvecklingskostnaderna har man tidigare. Utvecklingskostnadernahar ända sedan varit en mycket stor utgiftspost i flygvapnetmen minskar alltså drastiskt i reala termer efter JAS. 1992 levereras de förstaJAS-planen i stället för . innebär också att kostnaden förproduktionen efter den fiden är nästan halverad. Varje gång en Viggendi-visionersätts av en JAS-division innebär det en kraftig minskning ibränsleförbrukningen och även en drasfisk minskning av underhållsbehovet, vilketju påtalats av stathga utredningar. Dessutom vet vi aft utgåråtminstone fyra Drakendivisioner - def finns möjligheter aft lägga ned enflottilj om man så vill. Def skulle vara små ekonomiska problem inom försvaret omman inom de andra försvarsgrenarna hade motsvarande gynnsammakostnadsutveckling att se fram emot. Tyvärr har man infe det, eftersom de andraförsvarsgrenarna är mer personalintensiva och eftersom man inte på samma sättkan nyttiggöra nyare teknik och därmed få betydligt lägre kostnader för sammaeffekt. 35GÖTHE (): talade engagerat omvärnpliktsfrågorna. Det var ett finstämt fal. Men på något sätt fick jag ettintryck av att hon betraktar de värnpliktigas situation som negativ, att devärnpliktiga skulle, uppleva vardagen på förbanden som påfrestande. Men så ärdet inte, ! Om vi hade haft kvinnlig värnplikt, så hade även GudrunSundström fått fillfälle att uppleva den mycket behagliga fid som värnpliktenär för de flesta. Jag fror nämligen att flertalet värnpliktiga kan se tillbakapå värnplikten som den minst bekymmersamma tiden i sitt liv. Naturligtvis finnsdef de som av någonkonsfig anledning just innan de skall påbörja värnplikten drar på sig storautgifter. Det kan vara fråga om avbetalningar. Man skaffar sig lägenhet osv. Dåkan situationen ekonomiskt självfallet bli besvärande under de ca sju och enhalv månader som värnplikten varar. Vidare bör också framhållas, herr falman, att devärnpliktigas inställning till försvaret har undergått en mycket positivförändring. Under studenfre-volfens tid i slutet av 1960-falet, började endestruktiv propaganda spridas på våra förband. Ända fram till slutet av1970-talet var det deprimerande att ta del av den propaganda som devärnplikfiga utsattes för. är förhållandena annorlunda. Bilden är nupositiv. Det är sällan fråga om några politiska oroshärdar på förbanden. a. vi som sitter i försvarsutskottet märke till när vi är ute iegenskap av kontaktmän. Om trivseln på logementen och om miljön där kan mycketsägas. Personligen är jag absolut infe emot att man kommer med ett konkretförslag fill utskottet - t. ex. som det som presenterade. Detkan gälla pelargonier i fönstren, rödrutiga gardiner etc. Kostnaderna i dettasammanhang kanske t. o. m. kan rymmas inom försvarsramen. Men miljöinsatser avdef slaget har redan gjorts på en del förband, bl. a. genom lägerkassor. Jag vill passa på och understryka att jagdelar helt den uppfattning som gav uttryck för i en replik. Hansade aft man skall vara varsam med orden. Han ville mönstra ut begreppet"dödspatrullen". I själva verket har arbetsutskoftet inomförsvarskommittén haft en synnerligen positiv och angelägen uppgift. Def hargällt aft skapa bättre förutsättningar för en starkare krigsorganisation. Vilägger ju inte ned våra skattepengar på försvaret för att det skall finnaskaserner, dvs. militära ufbildningsanstalter, utan det är för att vi skallkunna skapa en krigsorganisation som kan slå tillbaka ett eventuellt anfalloch som kan försvara vår suveränitet. Ett annat ord som också borde mönstras ut är ordet"lumpen". Det begreppet är synnerligen destruktivt. Jag vill hänvisatill vad jag sade i en replik fill . Jag hoppas för övrigtatf , som i egenskap av ledamot kanske har gjort ett av sinasista inlägg här i kammaren, uppfattar mina repliker fill henne som positiva. Inläggen i försvarsutskottet präglas enligt min mening avärlighet. Jag tror atf så är fallet också här i kammaren. Åtminstone bör defvara huvudregeln. Då är det desto mer beklagligt aft i ,centerpartist och framstående försvarspolitiker, tycks vilja ifrågasättamoderaternas ansvarskänsla - han använder det begreppet. är infe här i kammaren - han intarförmodligen en väl förtjänt lunch efter många timmars debatt. Men låt mig barakonstatera till protokollet att vi moderater naturligtvis har fast grund attstå på för varje förslag från vår sida. Vi har också täckning för de memfgiftervi föreslår. Vi ligger kvar på den reala nivå i försvarsanslag somdirektiven från en borgerlig regering - där parti ingår - hargivit. Om sedan de andra parfierna flyttat sina positioner är def infe våransvarskänsla som skall Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 5 protokoll 1981/82:164-165 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Från ärlighet till sagor: (vpk) berättar sådana. Han har ju varit invecklad i en debatt här, och jagskall inte spilla så mycken fid på lians inlägg. Men jag vill fråga: Vem kantro att def försvar som och hans parti vill skapa kan tryggavårt nafionella oberoende? Han talade också mycket om JAS och om priset på utländskaplan. Det verkar som om hans parti vore berett atf köpa eff utländskt plan istället för JAS. Jag fror dock infe vpk vill göra det. Vpk säger över huvudtaget nej fill JAS och allt som innebär en förnyelse av vår försvarskraff. Däremot är def väl ganska tydligt aft arméchefen, somvarit apostroferad i debatten, är beredd att köpa ufländska plan.Def är många jobb som vi borgeriiga - och jag fror även den socialdemokratiskariksdagsgruppens flertal - vill ge åt svenska arbetare och tekniker. Det rörsig om ca 9 000 arbetstillfällen. Men det finns somliga som vill lämna överjobben till den amerikanska industrin. Arméchefen kan tänka sig amerikanskaeller franska plan. ställde frågan: Vad är JAS? Hanbesvarade den själv: Eff litet och dåligt flygplan påstod han. Experten har talat! Stor hövding, lät def som. Men det varväl infe bara som talade. Def fanns väl någon i bakgrundensom önskade att det skulle sägas så. I ett avseende har rätt. JAS är ettlitet plan. Def har framhållits här i debatten , och det har ocksåförklarats varför. Sedan är det totalt fel när han säger atf det är dåligt.Ännu mera fel blir def när han säger atf det är uruselt. Paradoxalf nog medgerhan därefter atf han själv inte är någon expert. Och det var ju sant. Def finns mycket, herr talman, att ta upp i denna debatt.Jag skall uppmärksamma ett upprop som gått ut från Svenska freds- och skiljedomsföreningenoch som har rubriken: Nej till JAS. Uppropet är tydligen ämnat atf bli enprofestmanifesfafion. Def finns en del påståenden i uppropet som är ganskatokiga för att infe säga helt sanningslösa. Under rubriken skriver Svenska freds-och skiljedomsföreningen: "talar varmt för fred och nedrustning i FNoch annorstädes. Ändå står vi nu i begrepp att fatta def största svenskaupprustningsbeslufet . Den största enskilda biten i defta äranskaffandet av def nya militärflygplanet , ett projekt som beräknas kosta50 000 milj. Här har man sannerligen höjt beloppet. 50 000 miljoner äralltså lika med 50 miljarder. Enligt beräkningen ärju beloppet, som alla vet,25,7 miljarder efter den höjning som gjorts, som vi nu skall fa beslut om. Mendef är klart aft vi för 50 miljarder kan få så många fler plan. Detta säger denna förening och kräver aft sägernej till JAS och ger några skäl. Det första skälet är att "enligt militärernaViggensysfemet infe behöver ersättas förrän . Det innebäraft def inte finns några säkerhetspolitiska skäl för att pressa fram ett beslutredan nu. Vi kan vänta till nästa försvarsbeslut ." Det påstår alltså Svenska freds- och skiljedomsföreningen.Jag skall svara med fakta. Överbefälhavaren har i sitt underlag framhållit behovet avatt ersätta flygplan AJ 37 i början av 1990-falef. ÖB har vidare redovisat atthan infe kan upprätthålla den krigsorganisation som statsmakterna ställer kravpå, om infe ersättning av AJ 37-sysfemet kan påbörjas i början av 1990-talet.Således innebär ett uppskjutande av beslutet attkrigsorganisationen inte kan bibehållas. Vidare innebär ett uppskjutande endiskriminering av svensk försvarsindustris möjligheter att få delta iutveckling och produktion av nästa flygplan. Alla demokrafiska parfier äröverens om atf behöver ett flygplan efter . Def är viktigt attkonstatera atf def föreligger demokratisk enighet, där även socialdemokraternaär med. Svenska freds - som denna förening brukar kalla sig själv- säger vidare som ett andra skäl: "Enstämmiga undersökningar av forskning i och FNvisar att den högfeknologiska vapenindustrin slösar med pengar, resurser ochenergi men ger färre jobb än tillfredsställandet av verkliga samhällsbehov. tid av sfigande arbetslöshet är alltså JAS en särskilt dåliginvestering." Fakta är atf det svenska JAS-systemet ger enlångsiktig bas för den svenska flygindustrin att bygga vidare på i form avcivila applikationer. Utan denna bas skulle företag som Saab-Scaniasflygdivision, Flygmotor och andra i inte kunnafortsätta den satsning på omstrukturering till civil verksamhet som man nu harpåbörjat. i debatten har B3LA:s betydelse därvidlag framhållits. Sägerman nej fill ett svenskt JAS, som vill, innebärdet att ca 9 000 arbetstillfällen kommer att försvinna. Samtidigtundanröjs möjligheterna för svensk industri atf fortsätta den satsning påcivilproduktion som man nu har påbörjat. Ett tredje påstående från Svenska freds är aft militärproduktion är inflationsskapande, och man hänvisar till . Sverigehar redan en för hög inflation. Def sista kan man i och för sig hålla med om, men fakfa äratt det svenska försvaret icke är inflationsskapande. Sedan 1960-falet har defsvenska försvaret tagit en sjunkande andel i anspråk av såväl BNP somstatsbudgeten. Vi har i ett försvarsanslag motsvarande endast 3,av BNP. Def skall jämföras med vad i sitt utomordentligt rivigaanförande sade om satsningar på krigssekforn. nöjer sig ju intemed eff fredsbevarande försvar såsom vi gör. Satsningen där uppgår till 12 ä av BNP. vet man visserligen mycket litet om hur stor BNP är, menuppskattningen av militära satsningar ligger vid de siffror jag nämnde- eller kanske ännu högre. Vi har alltså en BNP-andel som bara är fjärde- ellerfemtedelen av vad man har i .