prot · G509133 · 1981-12-31 00:00:00 — -som vi ser det en besvikelse främst vad gällerkollektivtrafikens möjligheter till statligt stöd. Inte minst gäller detta denspårburna trafiken. När det gäller de handikappades valmöjligheter, som dettalas om i betänkandet, behövs fortfarande konkreta åtgärder och inte baravackert tal. När skall t. ex. allergisanerade rök- och djurfriaväntsalar och terminaler komma fill stånd, liksom förbättrad information förhörselskadade, döva och synskadade resenärer? Hur blir det för resten medförslaget från SJ fill handikappanpassad järnvägsvagn och övriga kollektivatransportmedels anpassning till de handikappades behov? I trafikutskottets betänkande nr 27 talas vidare om att enutbyggd kollektivtrafik också är en nödvändig förutsättning för att begränsningav privatbilismen i tätorternas centra skall kunna åstadkommas. Även här måsteman efterlysa en konkretisering. När kommer t. ex. några regeringsförslag medanledning av det ambitiösa program för en bättre kollekfivtrafik som föreslogsav kollektivtrafikutredningen, som kallas KOLT? Jag kanvidare citera ur utskottets betänkande: "resurser bör användas för att så långtmöjligt tillgodose behovet av långväga och tunga godstransporter. En ökadsamordning mellan järnvägs- och landsvägstrafiken kan ge betydandetrafikekonomiska vinster." Men även detta stannar vid fagert tal, då detrepresenterar så litet av konkreta åtgärder. Det är faktiskt inte samordningutan rivalitet och hård konkurrens som dominerar de långväga tunga landtransporterna,även om det finns enstaka undantag där samarbete förekommer. SJ har avlastats en del fasta kostnaderoch härigenom kunnat göra prissänkningar som är samhällsekonomiskt motiverade.Man kan fråga sig: Vilka planer har regeringspartierna på att låta dennasamhällsekonomiskt vetfiga satsning få sin fortsättning ? I moderatreservationen nr 1, fogad till betänkandet, görsett försök att attackera begreppet "samhällsekonomiska kostnader", som anser har utgjort ett hinder för kostnadsbesparande rafionaliseringsåtgärder. I sammanhanget nämner man underskottstäckningen för SJ. Men det är inte möjligt ens för en moderat att först ställa som mål för trafikpolitiken att medborgarna och näringslivet i landets olika delar skall ha en tillfredsstäl lande trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader och sedan samfidigt kräva fullständig kostnadstäckning. Det kan inte vara märkligare att det statliga trafikföretaget får en miljard i allmänt stöd än att det kommunala lokaltrafik får ett par miljarder. Nej, mera ' intressantär den statistik från som visar att de svenskaföretagen betalat in 28,6 miljarder i skatt menunder fått ut 110 miljarder i subventioner och bidrag. Låt mig, herr talman, lämna ett exempel på sambandetmellan samhällsekonomi och trafikpolitik. Enligt det trafikpolitiska beslutetär det angeläget att beakta kravet på hushållning med energi och minskatoljeberoende. Vi har fått en ny typ avbefolkningsomflyttningar, då folk flyttar från större tätorter till mindretätorter i närheten men fortfarande arbetar kvar i de större tätorterna. Dettamedför ökad pendling över längre avstånd med ökad drivmedelsförbrukning somföljd. En fjärdedel av oljekonsumtionen i landet går f. ö. till trafiksektorn.Transportrådet, som enligt den moderata reservationen nr 2 skall bort, har i enundersökning påvisat att drivmedelsförbrukningen för arbetsresor perförvärvsarbetande på grund av villaboendets ökning i t. ex. förort tillStockholm ökat fill 728 hter , dvs.en ökning . I en förort till - - med liten lokalarbetsmarknad ökade årsförbrukningen av drivmedel från 204 till i genomsnitt eller . På grund av förändringar ibosättningen kombinerat med centralisering av service och arbetsplatser harbilreseavdragen ökat , men kollekfivreseavdragenhar ökat med . gjordes bilreseavdrag med ettsammanlagt belopp på av 1,3 miljoner förvärvsarbetande,medan 1,8 miljoner kollektivresenärer sammanlagt drog av ,alltså betydligt mindre för kollektivresenärerna fastän de var fler tillantalet. Vad visar då dessa siffror? Jo, omfattningen avbilreseavdragen jämfört med kollektivreseavdragen tyder på att en ökadkollektivtrafik med minskad biltrafik som följd skulle ge betydande vinster förstat och kommun. Till andra samhällsvinster vid minskad biltrafik hör ettminskat antal trafikolyckor, bättre luft och mindre buller, varjämteunderlaget skulle förbättras och därmed underskotten minskas förkollektivtrafiken. Det kan väl inte vara särskilt svårt att förstå dettasammanhang, inte heller för i trafikutskottet. Vad som synes vara direkta budgetutgifter kan likväl ledatill kraftigt sänkta samhällskostnader eller minskade utgifter i andrasamhällssektorer och en ur samhällets synpunkt bättre oljeförsörjning. Man kanmöjligen skylla på att en del av samhällskostnaderna är svåra att kvantifiera -men då borde man rimligen ha stött den folkpartimotion som kräver forskningjust för att kartlägga bilismens samhällskostnader och möjliggöra dessa kostnaderskvantifiering. Nej, den liberalistiska låtgåpolitik som kännetecknar detre moderatreservationerna skall tydligen motsvara den trafikpolitiska synenhos en eventuellt kommande borgerlig trepartiregering, dominerad av moderaterna.Då kan allmänheten emotse nya försämringar och fördyringar på trafikområdet. Ingen kan ta miste på grundsynen i dessa reservationer:marknaden skall Nr 133 styra trafikplaneringen. Om man tar betalt så attvarje transport täcker sina den kostnader och trafikföretagen sökermaximera sina vinster, så är man övertygadom att den s. k. fria konkurrensen skall ge landet en bra Men det är ett aningslöst resonemang som för Trafikpolitikentankarna års trafikpolitiska beslut. Med det sagda, herr talman, yrkarjag bifall till vpk-motionen 1981/ 82:280. 131BERTIL (): Som flera talare har refererat till fattadevi i 1979 ett bra trafikpolifiskt beslut som uttryckte alldeles klartatt trafikpolifikens uppgift skall vara att erbjuda medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Den skall också bidra till attuppfylla andra samhällsmål, som mycket riktigt refererade till. Det är helt klart att detta betyder att vi har en annansyn än vi hade beslut. Och denna nya inställning, om att desamhällsekonomiska synsätten skall dominera i trafikpolitiken, hänger sammanmed att vi anser att också andra mål än de rent trafikmässigtföretagsekonomiska måste tillgodoses. Och det kan vi inte göra med en vanlig,fri marknadsekonomisk syn. Visserligen skall vi naturligtvis ha en ordentligkonkurrens och en så att säga fri marknad för trafikverksamheten när den skallutföra sina tjänster, men om vi skall uppfylla de samhällsekonomiska målenmåste det finnas andra hänsyn än dem som vi kan tillgodose med en vanlig, frimarknadsekonomi. Detta tror jag i och för sig att även moderatasamlingsparfiet ställde upp bakom 1979. Men har man litet svårigheter attargumentera på det här sättet, och därför känner man ett behov av att läggafram motioner som mera entydigt följer den s. k. fria konkurrensens linje. Mendet råder fortfarande stor och övertygad enighet om att beslut var ettbra beslut, och det förutsätter andra hänsyn än rent marknadsekonomiska. Jagtror att även innerst inne medger det. Det är naturligtvis också på det sättet, att skall manuppfylla energipolitiska mål och miljöpolitiska mål i anslutning tilltrafikpolitiken, skall man kunna genomföra bebyggelseplanering ochtrafikplanering så, att arbetsplatser Och bostäder kommer hyggligttillsammans, skall vi ha en kollekfivtrafik som fillgodoser medborgarnas behovoch skall näringslivets behov av ett rationellt vägnät m. m. kunna fillgodoses,krävs det en trafikplanering. Jag tror att även inser det, i sinabästa stunder i varje fall. Men litet grand av allmän bekännelse till den friakonkurrensen och planlösheten måste man göra också här. En planering somfillgodoser energipolitiska mål, bostadspolitiska mål och annat är enförutsättning för trafikpolitiken, om den skall kunna bedrivas utifrånsamhällsekonomiska utgångspunkter. Från de här utgångspunkterna ber jag att fåyrka avslag på reservafionerna från moderathåll och bifall till utskottetshemställan. Får jag sedan till säga att när vpk begäratt man skall lägga 9 protokoll 1981/82:132-133 fram ettprogram för trafikpolitiken och sedan precisera det litet grand, kommer man istort sett inte med något mer än det vi redan har uttalat beslut.Det är en önskelista som vi alla mer eller mindre kan ställa oss bakom. Men ihuvudsak tror jag att den överensstämmer med riksdagsmajoritetensutgångspunkter trafikbeslut. Det är inte rimligt att nu preciseraytterligare önskelistor. Beslutet ligger fast, och vi får se till att det nufår verka inom de olika trafikgrenarna. Det är när vi fattar beslut om SJ, omvägverket osv. som vi skall se till att vi uppfyller de önskningar som vi kanha om att det samhällsekonomiska synsättet slår igenom. Därför är vpk-motionenenligt min mening onödig i nuvarande läge, och det är orsaken till att vi haryrkat avslag på den. , herr talman, några ord till medanhan är kvar i kammaren. Jag måste bekänna att jag inte riktigt förstår vadmeningen är med hans motion och hans reservation. Vi har haftutredningar som har försökt att redovisa bilismens kostnader för oss, men ingenhar lyckats. Utredningar klarar helt enkelt inte detta. Jag tror att det krävsmycket avancerade forskningsinsatser, och det pågår sådana. Vi hänvisar tilldet i betänkandet. Detta är ett jobb för forskarna. Låt dem hålla på med det,så kanske vi kan få klarhet. måste ha någon slags antibilinställning ibotten. Han vill på något sätt komma åt bilismen. Jag kan inte se attmotiveringarna för reservationen är någonting annat. försökersäga att han inte avser det, men då kan jag inte alls förstå meningen medreservationen. Jag förstår att ganska oförblommerat ställer sigbakom rätt mycket av det som sägs i den här reservationen, eftersom det liggermer i linje med den antibilinställning som ofta kommer till uttryck i vpk:sanföranden i kammaren. Bilen har sin naturliga plats i vårt transportsystem,och den har en utomordentligt vital plats att fylla. Jag tror att det ärangeläget att understryka det. Att det finns behov av att komma åt bilbekymreni tätorterna ur miljösynpunkt m.m. skall inte skymma det faktum att bilen är envital del i hela det rationella transportsystem som vi har i . På någotsätt andas reservation misstänksamhet mot denna bilens funktion.Jag skulle mycket gärna vilja veta vad avser att sätta i bilensställe. Jag yrkar avslag på och bifall till trafikutskottets hemställan i alla dess delar. 132ROLF CLARKSON (m): Jag skulle kunna inleda en lång debatt medSven om den moderata grundsynen på trafikpolitiken, men jag finnerdet meningslöst, eftersom - kanske ufifrån sin vpk-synpunkt-alldeles bestämt inte läser de moderata reservationerna som de skall läsas. Istället vänder jag mig i min replik till utskottets ordförande , som i sitt nyanserade inlägg har klart för sig var moderaternaegentligen står när det gäller trafikpolitiken. Självfallet önskar vi inte attalla sorters trafikgrenar här i landet fritt och obundet skall utöva sinverksamhet i rentföretagsekonomiska och marknadsekonomiska former. Det är klart att även viinser att det finns ett betydande behov av planering ifrån det allmännas sida.Men vi fruktar att det ständiga åberopandet av samhällsekonomin kan medföraatt man i alltför hög grad låter företagsekonomiska och marknadsmässigasynpunkter träda tillbaka. Det är det vi varnar för. Vi är absolut övertygadeom att det kan bli en framgång endast om man i görligaste mån låter det 1979fattade trafikpolifiska beslutet kombineras med en strävan att följaföretagsekonomiska principer. Ordföranden i trafikutskottet gick också in på denSellgrenska reservationen, och jag måste säga att jag delar hans uppfattningpå den punkten. Jag tycker att gör en egendomligkärleksförklaring till bilismen då han i sin reservation och motion kräver nyapålagor, tullavgifter och trängselavgifter, misstänkliggörande utredningar ochkartläggning av bilismens samhällskostnader, men helt glömmer allt detpositiva som bilismen för med sig för samhället. Jag vet att harvärjt sig, gång på gång, för misstanken att vara bilfientlig, men allt vad hanskriver och säger i den här motionen och reservationen utgör ett kraftigtargument för tron att han verkligen är bilfientlig och att han i detta fall, omhan talar för sitt partis räkning, står kommunisternaoroväckande nära. 133SVEN (vpk): Först några ord till utskottets ordförandeBertil , som gjorde gällande att vårt krav på en konkretisering av trafikpolifikenskulle leda fill en ny önskelista. Vi är inte av den meningen, utan anser attdet är angeläget att aktualisera frågan om en mera konkret trafikpolitik, inteminst av det skäl som själv var inne på, nämligen att det finnsen klar strävan, jag skulle vilja säga en kampanj, ifrån högerhåll att fåtillbaka den liberala låtgå- och konkurrensideologi inom trafikpoUtiken som iså hög grad kännetecknade beslut. Då menar vi att det gäller att läggamoteld. Det gäller att, tvärtemot vad ni föreslår, aktualisera en mersamhällsekonomiskt inriktad trafikpolitik och slåss för den. Jag vill också göra gällande att t. ex.väghållningsutredningen, som lade fram en hel del goda förslag, inte har fåttdet beaktande som den är värd. Det är ett uttryck för att det måste skapas enopinion för just det samhällstän-kande i trafikpolitiken som trafikutskottetsordförande så vältaligt förordade här alldeles . Sedan några ord om bilen och det som görs gällande,nämligen att vi i särskilt hög grad skulle vara motståndare till bilismen. Detär inte på det viset. Vi är på det klara med inom vpk att bilismen har enposifiv betydelse för många människor, och det har vi påtalat många gånger.Skulle inte våra många medlemmar i kunna bekräfta att bilen verkligenbehövs där! Men något som är bra och har så stor attraktion för det enskildahushållet som exempelvis bilen har, får, när den kommer upp i ett mycket stortantal - ja, väller fram - påtagligt negativa effekter. Och de drabbar i hög gradde billösa i samhället. Vi fårökad rörlighet genom bilen, ökad valfrihet. Men vi får samfidigt en rad stora problem, inte minst i de centrala delarna avvåra tätorter. För länge sedan, jag tror att det var 1974, gjorde en enkät, som hette Bilismen i samhället. Man försökte utröna vadmänniskorna ansåg om bilkörning i städernas inre områden, om den var mer ellermindre onödig. Man fick det något överraskande svaret från av detillfrågade att de ansåg att bilkörning i centrala delar av tätorterna var mereller mindre onödig. Som en sammanfattning kan sägas att bilisterna var positivatill alla former av bilanvändning utom just till körning i städernas inreområden. Och det är den punkten vi ofta kommer tillbaka till. Vi vill hakonkreta åtgärder, som är ägnade att åstadkomma den bilfrihet i city som allaskulle tjäna på, inte minst genom att vi skulle få bättre luft, mindre bulleroch mindre trängsel i trafiken i centrala delar av städerna. 134ROLF (): Jag vill på nytt deklarera att allt tal omatt jag skulle inta någon anfibil-inställning måste vara ett försök attmedvetet misstolka vad jag säger. Jag vet inte om vare sig har lyssnat till mitt anförande. Gjorde de det, och ändåuttalar sig på det här viset, vet jag inte riktigt hur jag skall tolka dem. Jagbrukar inte ha undermeningar i det jag för fram, utan jag säger min mening raktut. Jag har klart deklarerat, och jag gör det på nytt, attbilen är oumbärlig. Jag stöder helt och fullt påståendet att utan bilen stannarSverige. Det gäller både persontrafik och godstrafik. Jag vågar påstå att jag dessutom har mer erfarenhet avframför allt behovet av fjärrtrafik på landsväg än någon av mina meddebattörerhar. Jag vet vad jag talar om. Jag vill på nytt deklarera, att min utgångspunkt för attvilja djupare och tydhgare utröna bilismens kostnader ligger i dentrafikpolitiska utredningen och erfarenheterna från den. var själv med i den. Han stod bakomförslagen. Han vet att utredningen själv sade att den analys man hade gjort vargrundad på inte alltför djupgående material. Men det var ändå en modell för enanalys av de samhällsekonomiska marginalkostnaderna för de olika fordonsslagen.Den analysmodellen har använts också av andra när man har bedömt bilenskostnader för samhället, och man har gjort det med rätta. Men man harsamtidigt, precis som remissinstanserna, sagt att beräkningarna bygger på ettmaterial som borde förfinas. Siffrorna är för grova, relationstalen mellan deolika fordonsslagen bör preciseras bättre. Det är min enkla utgångspunkt. Har vi en gång fått ettutkast till en modell för hur man skall precisera de olika fordonsslagenssamhällsekonomiska kostnader som är bra, bör man gå vidare med detanalysarbetet för att precisera siffrorna bättre. Jag håller med i det han säger om allt detgynnsamma bilismen för med sig. Jag kan inte fatta den här alhansen mellan RolfClarkson och Berdl i vad som närmast liknar ett skall mot mig. där mangör sitt bästa för att misstolka vad jag har sagt. Jag menar precis vad jag harsagt, och i det ligger ingen avsikt att komma åt bilismen - det vare migfjärran! De deklarafioner jag har gjort beträffande bilens oumbärlighet bådenär det gäller persontrafiken och lastbilstrafiken står jag för. 135 (): Det är dröjande jag nu skrider till förnyatangrepp på för hans mofion och reservation. Jag gör det för attRolf skall inse att medan det muntliga ordet kan tolkas olika alltefter stämnings-och rösfläge är det skrivna ordet definitivt. Vi har här attdöma efter a) hans motion och b) hans reservafion. Att han sägeratt bilen är oumbärlig betyder inte att han tycker om den. Han konstaterar bara- liksom jag och andra här - att bilen är oumbärlig. Men jag konstaterardessutom att bilen och bihsmen är en posifiv faktor i samhällsekonomin. RolfSellgren misstänker - det framgår av hans mofion och reservation - att bilismenhar negativa konsekvenser som överväger de posifiva. Det finns flera exempel på inställning tillbilismen. Som den främste företrädaren för folkparfiet i trafikpolitiska frågormåste hans agerande i dessa avseenden fillmätas största vikt. Han har i ettannat sammanhang - - gjort sig till talesman för att de nordiskaländerna skall driva in parkeringsböter åt varandra. Det är inte hellersärskilt bilistvänligt. Jag anser att jag har fast mark under fötterna när jag påde här grunderna anklagar och därmed också för atttala med två tungor när det gäller bilismen i . 136BERTIL (): Vi har fått en litet underlig debattordningnu, men låt mig i all korthet säga till - det gäller inte vad hansade nu senast utan vad han sade i en tidigare replik - att den nyansering avkonkurrenssynen som han gjorde sig till tolk för innebär att vi är överens omatt trafikbeslut skall stå fast och att det är nödvändigt med enrafionell planering av trafiken. Det är bra, men då tycker jag attmoderatreservationerna egentligen är onödiga. De är mera ett sätt att litet iefterhand uttrycka en viss annan mening. Men jag är tacksam för att vi äröverens om att beslut skall ligga till grund för trafikpolitiken. Jag tycker att det finns utomordentligt värdefulla ting idet som vpk-motionerna aktualiserar. Men det görs i så allmänna ordalag att detinte förstärker utan snarare exemplifierar en del av den diskussion som leddefill beslut. skall vi förverkliga det beslutet- på järnvägsområdet,på vägområdet osv. Och finns det anledning att bli väldigt konkret. Mennågot behov av ytterligare handlingsprogram kan jag inte se - det tror jag intehjälper trafikpolitiken ett dugg. Det som gjorde mig fundersam och fortfarande gör migfundersam, , är föreställningen att det nu skulle finnas någonmetod att kvanfifiera - för att använda språk - bilismenskostnader. har viförsökt göra . Forskarna behöver ge sig på detta, det är vi alla överensom, men det behövs ingen riksdagsbeställning för det. vill attregeringen skall se till att en kartläggning görs, och det var det som hos migväckte misstanken att var ute efter ytterligare pålagor av någotslag. Om så inte är fallet är det O. K., men då finner jag också denreservationen fullständigt onödig. Det är inte uppgift att tala omför forskarna vad de skall göra. Att bilismens samhällskostnader är ett problemär vi överens om, men motion och reservation ger som sagt ettintryck av att det är nya pålagor han vill ha och de är inte motiverade. Därförhar jag undrat om det inte egentligen i botten finns en negativ inställningtill bilismen. Jag litar emellertid på ord i det uttalande somhan gjorde. 137ROLF (): sade att han måste gå till förnyatangrepp. Men det var intressant att notera att inte kunde peka pånågonting som jag hade sagt som skulle kunna tolkas som att jag hade enbilfientlig inställning. Det skulle vara mycket värdefullt både för mig och fördem som skall studera debatten, om ville läsa upp någon mening imin motion eller i min reservation som kan tolkas som bilfientlighet eller som- och där vänder jag mig också till - visar att jag vill haökade pålagor på bilismen. Jag vill ha en kartläggning av bilismenssamhällskostnader. gör en del intressanta distinktioner.Han säger att inte behöver göra någon beställning eller uttryckanågon viljeinriktning beträffande sådan här forskning- det är forskarnas uppgiftatt syssla med detta. Här har vi emellertid behandlat en trafikpolitiskutredning som har givit underlag för vidare arbete med dessa frågor. Vidare harman i motion efter motion velat aktualisera en fråga som riskerar att drunkna iforskningsapparaten och som är väsentlig för bedömningen av olika fordonsslagskostnader för samhället. Då är det väl angeläget att även kan uttalasom sin mening att den här frågan ytterligare bör penetreras - i synnerhet somdet från flera håll har sagts att analysen är bra men måste fördjupas, eftersomutredningen inte hade tillräckligt underlag för att gå längre i den här frågan. Jag tycker att det var angenämt att pådet viset ändå ger mig rätt i att sådana här saker behöver kartläggas. Då tyckerjag att vi börjar komma på en bra samtalsfot, när man för bort de fördomar somman startar med, de här glasögonen som ni tar på när ni skall bedöma minaförslag. Det verkar vara en framgång för hela frågan genom vad som här harsagts. är ute ur det hela, för han har inte kunnatcitera mig på en enda punkt. Han bara står här, precis som jag säger, ochtycker. Jag vill ha bort tyckandet. Jag vill ha fram ett vetande, herrClarkson. 138SVEN (vpk): Vi har sagt i vår motion att vi vill få framett program för konkreta åtgärder med målsättningen att förverkliga etttrafiksystem där samhällsekonomiska mål är vägledande. Till detta hör detproblemkomplex som här diskuteras, t. ex. bilismen. Hur skall vi ha det med bilismen i framfiden? Vi vet attden drar med sig en rad problem, även om det är riktigt som här har sagts attdet också finns positiva sidor. Men vi har inget klart program för att klaraproblemen. Det finns ingen målsättning för bilismen, t. ex. i de störretätorterna. Det har vi pekat på, och vi menar att det är angeläget att få ettpreciserat program. Det finns faktiskt också försök gjorda att beräkna dekostnader som sammanhänger med bilismen och då även de kostnader som hör ihopmed miljöskadorna. Det har gjorts vissa utredningar om vad det skulle kostaifall samtliga fordon skulle klara krav på avgasrening, likaså vad det skullekosta samhället att eliminera bullereffekterna ner till den nivå som är fastställd. Om man räknar med dessa komponenter, kommer man fram tillatt bilismen fakfiskt inte bär sina egna kostnader. Tvärtom åsamkar densamhället betydande utgifter. Vi bör reda ut vad det är vi satsar på och hurdet skall gå till att skapa en trafikpolitik som tar samhällsekonomiska hänsyn. Men då tycker jag inte att vi skall tävla genom att gå uti publikafioner sådana som bilbranschens "Utan bilen stannar "och göra oss till talesmän för en populism som inte duger i politiken, t. ex.att en politiker säger: Rensa ut ur alla som är bilfiender!