prot · G509164 · 1981-12-31 00:00:00 — Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 41ERIC HÄGELMARK (fp): har givit uten skrift på vars pärmsida det står:"Jorden är knappast någon fredligplats aft leva på. 1 vår tid mindre . Stormakterna är oavbrutet påsin vakt emot varandra. Konflikter och småkrig blossar ständigt upp blandländer i vår omvärld." Dessa ord kan vara en sammanfattning av det läge vi haratf ta hänsyn fill när vi skall planera för vår säkerhets- och försvarspolitikoch hur vi skall utveckla vårt framfida försvar. Ett liknande läge har också försvarskommittéredovisat i sina bedömningar av den internafionella utvecklingen. Försvarsministern har i försvarspropositionen angett deninriktning och utveckling vårt totalförsvar skall ha för atf målsättningen medvårt försvar skall kunna uppfyllas. Den första och viktigaste punkten i målsättningen förförsvaret är att vara fredsbevarande. Defta är en grundtanke, som positivtomfattas av hela svenska folket, både civilt och militärt. Det råder ingen tvekan om atf ger vi totalförsvaretmöjligheter till bra utbildningsverksamhet och till realistiska övningar bidrardet till både friheten och freden i vårt land. Får vi behålla friheten ochfreden är det en framgång för allt arbete som alla inom totalförsvaret utför. Just nu upplever vi en fredsrörelse, som på många hållinte bara ikläder sig ensamprenumeranfens roll vad gäller åtgärder för atfsäkra freden utan-samtidigt också misstänkliggör varje annan yttring-främst dåden militära-som också kämpar med fredens sak som mål. Vi ställer stora krav på vårt försvar. En angripare får iframtiden bättre och bättre möjligheter aft inleda ett angrepp innan vimobiliserat. Han kan snabbt nå siff mål och minska egna sfyrkeinsafser ochförluster. Därför gäller det att ha snabbt tillgängliga förband och högniobiliseringsberedskap. Vid fredoch neutralitet skall våra stridskrafter utnyttjas för aft skapa tilltro till vårförmåga aft hålla oss utanför kriget. Vi skall också kunna upptäcka Nr 164 och avvisa kränkningar vid våra gränser. -t- i i Skulle vifå krig i Sverigeskall vi hindra en angripare atf utnyttja vårt land -. Vi skall kunna slå en angripare i kust- och gränsområdena, han skalli det längsta hindras atf nå sina mål. Skulle han likväl komma in i p... , , landet,skall hans operafioner göras så tidsödande och förlusfbringande som y... ,. " " " försvarspolitiken, -' ° m. m. Kommer vi aft klara dessa uppgifter med de resurser, som ställs till förfogandeenligt det betänkande vi nu behandlar? Enligt de studier, som gjorts av denhotbild som kan drabba oss kommer uppgifterna att kunna . Och def ärvikfigt aft vi klarar uppgifterna. Vår vilja aft försvara vårt land, atf bevarafreden, att kunna föra vår utrikespolitik får inte betvivlas. Vad som också är vikfigt är atf vi kan anta betänkandetunder ganska stor enighet mellan de demokrafiska partierna. Vi är eniga om destora riktlinjerna, och det är i och för sig vikfigt för styrkan i och tilltrontill vår neutralitetspolitik. Vi är infe eniga i allt. Det skiljer i fråga omanslag och vissa andra frågor. Men allvarligt är dock att enighet inte var möjlig att nånär det gäller flygplansfrågan. Jag återkommer till den . Däremot råder enighet när det gäller fredsorganisationenför det militära försvaret. Atf förband kommer aft läggas ner, omorganiserasoch samlokaliseras är i och för sig beklagligt men nödvändigt för aft vi i ettkärvt ekonomiskt läge skall kunna behålla en stark krigsorganisation. Den anställda personalen som berörs av omorganisationenkommer i många fall att drabbas hårt. Atf behöva flytta fill annan ort är oftaförknippat med besvärliga omställningsproblem. Def gäller främst arbete förhusfru/ make, barnens skolgång, bostad på den nya orten, försäljning av villam. Jag anser det nödvändigt aft def från myndighetens sida visas storgenerositet, god personalbehandling och att det blir en effektiv omplacering.Försvarets personalnämnd - FPN - har vid tidigare omplacering av personal vidnedläggningsförband, bl. a. vid F 11, F 12 och Lv 5, klarat omplaceringarna påett förtjänstfullt sätt och etablerat ett gott samarbete medpersonalorganisationerna. Det har talats mycket om JAS . Jag skall bara heltkort beröra några punkter. får jag frågan om JAS verkligen kommer aft kunnamäta sig med utlandefs bästa flygplan. Frågan indikerar en outtalad önskan attså skulle vara fallet. Vi har en lång tradition i defta hänseende: J 29 Tunnan,. 35 Draken, 37 - alla svenska flygplan som vid sin storhetstidvar fullt i klass med utlandets motsvarigheter. En grundläggande skillnad mellan förr och är atf detförr gällde aft utnyttja maximum av teknik för att få bästa operativa prestanda. kan man med teknik teoretiskt åstadkomma nära nog vilka kvalificerade lösningar som helst. Redan härav följer atf vi står inför den mycket svåra uppgiften att åstadkomma en teknisk-ekonomisk lösning som är tillräckligt 77 Nr 164 bra - inte bästa tänkbara - förvåra takfiska-operativa krav. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. polifikerpå ett tidigt stadium lagt fast såväl kostnadsram som flygplanssfor-lek ochprincipiell teknologi. Det ligger eff mycket stort värde i att full politisk ochmilitär enighet råder om def operativa behovet av eff framfida flygplanssysfemefter . Jag anser det helt nödvändigt med ett nytt flygplanssysfem iframtidens försvar, infe minst med tanke på vårt milifärgeografiska läge.Luffförsvarets ökade betydelse - infe minst apostroferat genom ökat hot från s.k. kryssningsrobotar - def har även försvarskommitté poängterat. Knappast något annat land har från militärgeografiskasynpunkter -havsomflutet som vårt land till stor del är - så gynnsammamöjligheter att på ett avgörande sätt genom tidiga atfackinsatser påverka enangripares sfyrkefillväxf. Ingen av bokstäverna J, A, S har därför mindrebetydelse än någon annan. Tiden för att påbörja ersättningen av är ganskaklart definierad till 1992. Finns ingen ersättare fillgänglig då, innebär detnära nog oreparabla organisationsförändringar. Det är en viktig anledning fillaft beslut i flygplansfrågan bör fattas . Valet av flygplanstyp innebär ett val mellan svenskt ochutländskt köp. Def sistnämnda är enligt mitt förmenande i hög grad ensäkerhetspolitisk fråga och en fråga om trovärdighet för vårt lands vilja ochförmåga. Detta kan inte skylas över med talet om att även en svensk produktinnehåller komponenter från utlandet. Förutsättningen för val av ensvensk lösning är givetvis atf den kan åstadkommas inom ramen för fillgängligekonomi och fyller de uppställda operafiva kraven. Man kan konstatera atf myndigheter och industri har kunnatfå fram ett underlagför ett inhemskt JAS-system, avpassat till svenskaförhållanden och villkor. Personligen är jag optimistisk och tror på att mankommer att lyckas och att def kommer att bli ett bra resultat. Tyvärr finns enpessimistisk syn på vissa håll. Det kan bero på att man jämför JAS prestandamed världens bästa flygplan, varvid jämförelsen kan resultera i de negafivabeteckningarna "sämre än" eller "något sämre än". Många avde prestanda som då jämförs, t. ex. räckvidd, har vi inte ens någon störreoperativ användning för. Def kvarstående intrycket blir kanske därigenom någotnegativt. Gör vi emellertid den för oss mer relevanta jämförelsenmed den modernaste versionen av flygplan JA 37 - som ju JAS bl. a. skallersätta och som i sin fur håller mycket tillfredsställande prestanda, i varjefall för 1980-talet - så blir betyget för JAS nästan genomgående "bättreän" - och def är gott nog, ja, t. o. m. bra. När det gäller JAS tycks det som om socialdemokraternakräver av varje uppgiftslämnare en så hög grad av långsikfig operativ, fakfisk,teknisk och ekonomisk säkerhet atf kraven och preciseringarna är näsfanorimliga. Socialdemokraternaönskar skjuta upp beslutet fill nästa års . Som skälför detta har socialdemokraterna i reservafion 8 tagit upp en del punkterdär de önskar erhålla bättre preciseringar. 78 socialdemokraterna vill ha liggerframåt . Man vet infe mycket mer omförhållandena än vad man vet . Ett uppskov med beslutet medför fördyringar utan aft manfår något i stället. Det är hög tid atf föra debatten om vårt försvar i allmänhetoch flygplansfrågan i synnerhet mera pedagogiskt än demagogiskt, mera sakligtän affekterat. Def skulle öka möjligheterna aft åstadkomma ett bra försvar ochförhindra atf stor arbetsmöda spills på rena hugskotten. I detta anförande instämde Berfil (). 42 (): Först några ord om flygplansfrågan. GunnarBjörk i ägnade en stor del av sitt anförande åt aft konstatera vad hantrodde att jag sagt bl. a. vid , där jag skulle ha uttalatmig för atf man nu skulle anskaffa ett svenskt JAS. Något sådant uttalande harjag självklart infe gjort. Jag roade mig med atf gå upp och titta på def manus somjag använde mig av på den konferensen, närmare bestämt . Deberörda delarna låter så här: "Varken regeringen eller industrin har fidigare visatnågot överdrivet intresse för en bantning av den militärautvecklingskapaciteten fill en rimlig nivå. Intresset för civila projekt harvarit svalt. Vi vet också att erfarenheterna av flygkosfnaderna i samband medViggen, inte minst de senaste JA-kontrakfen, inte manar till efterföljd. a. vid Militära flygindustrikommiffénsbesök i redovisat nya industriella förutsättningar för ett svensktjaktflygplan på 90-falet. Deras uppgifter är följande: den är iflera avseenden bättre än såväl som F 16 den ärbilligare än båda dessa plan är berett atf garantera eff fast pris som är avViggens kostnader" - den kostnaden har som bekant blivit högre . "Är detta korrekt så är vi i en ny situation. Ochfill defta kan man inte säga blankt nej. Ett beslut om JAS90 kan infe tas ,eftersom nödvändigt underlag saknas." Därifrån fill aft jag skulle ha skrivit ut någon växel okayar def som sedan blev resultatet av förhandlingarna mellan FMV och IGJAS är naturligtvis en orimlighet. Men vad som är mer intressant när man tittar på gamlacitat är väl agerande. Han har under ett och ett halvf års fid nuåkt land öch rike runt och sagt atf förutsättningen för atf regeringen skalllägga fram ett förslag om anskaffning av ett nytt flygplan är atfsocialdemokraterna står bakom def och att vi kan få ett i def närmaste enigtbeslut, i vart fallen bred uppslutning! En del av nu vädjade till socialdemokrafiska mofionärer och företrädare förvpk aft avstå i voteringen - uppriktigt sagt tror jag att de själva ärkompetenta att avgöra hur de skall rösta - men är beredd atfmed minsta möjliga marginal genomföra eff projekt som för mycket lång fidbinder inriktningen av sfora delar av Säkerhets- och försvarspolitiken, rn. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Sedan säger - def återkom också EricHägelmark fill - af t ett uppskov skulle innebära att man kastar iväg 400-500milj. Jag har väldigt svårt att se det rikfiga i det resonemanget. Under enförutsättning kan det möjligen vara rätt, nämligen om prövningen leder till aftman infe bör ha något flygplan. Men då har man å andra sidan fotat detställningstagandet på bedömningar som innebär atf def skulle vara avsevärtsämre att gå in för flygplanet. Under förutsättning att man säger ja tillanskaffning av flygplanet kommer egenfiigen ingenfing nytt att hända.Utvecklingsarbetet fortsätter, man jobbar vidare inom industrin - och manarbetar även med det uppdrag som vi från socialdemokratisk sida vill geregeringen. Det är dessa kommentarer som jag har atf göra omflygplansfrågan. Med hänsyn till de osäkerheter som kvarstår också efter dagensdebatt finns det all anledning att bifalla reservation nr 8. Def har vi, sombl. a. har redovisat fidigare, mycket goda skäl till. Låt mig sedan gå in på fredsorganisafionen. Jag tror attde anställda vid de berörda förbanden inte känner sig särskilt trygga av EricHägelmarks deklaration att omplaceringar har klarats på ettförtjänstfullt sätt. Frågan kvarstår, , om man nu kan förutsättanågra problem när det gäller omplaceringar och nya arbetstillfällen för deanställda. Varför är infe majoriteten i försvarsutskottet beredd att görautfästelser om ersättningsjobb? Det är självklart att det finns problem, ochproblemen är så sfora aft infe vågar göra något uttalande, enligtmajoritetens uppfattning. Def är litet förvånande att man kan föra en så -uppriktigt sagt -lättsinnig argumentation som för på den härpunkten. i säger - och därvidlag håller jag medhonom - aft framtida besparingar inom försvaret måste bli hårdare och skesnabbare än vad man har förutsatt. Men def innebär också atf ännu flermänniskor kommer i en besvärlig situation. Då frågar jag : Vilketansvar är ni från regeringsparfiernas sida beredda atf ta gentemot deanställda? har inte varit berett att ta något ansvar på denpunkten. I proposifionen finns inga utfästelser om några nya arbetstillfällenför de anställda. Def är ganska naturligt aft jag här som utgångspunkt harreservation 6, som jag nu ber aft få yrka bifall till för säkerhets skull, såaft jag infe glömmer bort det. Jag säger i reservation 6 nej till förslaget attlägga ner A 6. Skälet är att en nedläggning i bästa fall skulle leda tillmycket marginella besparingar. Även om man infe fror på auktorifeter-GunnarBjörk gav uttryck fördetta, vilket jag tycker i och för sig hedrar honom - kanman utgå från överbefälhavarens egna siffror. De kan sannerligen inte varafriserade efter den utgångspunkt som jag- har att företräda. Besparingen skulledå vara exakt 1,38 %o av försvarsutgifterna. Denbestående besparingen skulle också bli marginell ur rent försvarsekonomisk synpunkt. Ur samhällsekonomisk synpunkt skulle däremot följderna bliallvarliga. Uppemot 450 arbetstillfällen skulle försvinna. Det antaletmotsvarar i runda fal defantal statliga tjänster somfidigare har utlokaliserats fill . Jagläste i fidningen atf det är stopp inom regeringen för ytterligarediskussion om uflokaliseringar. Def är nog bäst att lyssnar nogapå sin bisitfare . För personalen innebär förslaget självfallet ett slag iansiktet. Det är svårt att inför personalen mofivera ett beslut med sådjupgående följder, ett beslut som dessutom är samhällsekonomiskt olönsamt. Detsitter företrädare för personalen på läktaren och lyssnar på denna debatt. Jagfror att de är intresserade av atf höra vad som ordförande idödspatrullen -som man med stolthet kallade den - har atf anföra när def gällervad som kommer att hända med denna personal. Man behöver inte anlägga "bypolitiska'.' synpunkterpå kravet atf man skall bibehålla A 6. Såväl LO som TCO har sagt nej tillnedläggningen. Och jag vill gärna understryka aft de fackliga organisationerna,såväl lokalt sorh centralt, har gjort ett utomordentligt förtjänstfullt arbete.På deras initiafiv har också en särskild utredning gjorts om desamhällsekonomiska följderna av en nedläggning. Def är bara att beklaga att manfrån regeringshåll inte har dragit de korrekta slutsatserna av detta utredningsarbete. Naturligtvis kan man mot detta resonemang anföra atf detär nödvändigt atf man sparar pengar också inom försvaret. Den uppfattningendelar jag, som jag fidigare sade, helt och fullt. Men då skall man göra vettigabesparingar. En sådan möjlig besparing, som jag har gett uttryck för i ettsärskilt yttrande i anslutning fill utskottets betänkande, är att man skärrejält i den centrala militära byråkrafin. De gemensamma militära myndigheternahar , enligt försvarsministern, 6 851 anställda. Därtill kommerförsvarsgrenssfaberna, försvarsstaben och FRA. Totalt handlar det om ca 10 000anställda. En jämförelse med , som också är eff litet, neutralt land,visar att den finska huvudstaden, som i stort fullgör motsvarande uppgifter somde myndigheter som jag här har räknat upp, endast har ungefär 700 anställdaeller mindre än en tiondel av det svenska antalet. Jag tycker uppriktigt sagtaft det nu :är hög fid aft vi riktar sparstrålkastarna mot de herrar, för detär mest herrar det handlar om, som befolkar de militära myndigheternaskanslier, infe minst här i . Jag tror atf det är viktigt för en demokrati som bygger påett folkförsvar att man är rädd om den del av försvaret som har en folkligförankring och som är def främsta uttrycket för denna förankring, nämligen justutbildningsförbanden. är det också viktigt, inte minst ur ekonomisksynpunkt, atf man håller nere antalet militärbyråkrater. Låt mig i punktform nämna ytterligare skäl för ettbibehållande av A6: .- De omfattandeproblem för personalen som en nedläggning orsakar. Ökande värnpliktssociala problem för av devärnplikfiga som har sin bostadsort mindre än från förbandet. Kontakten bygd-förband försvinner i en region med omkring150 000 invånare. Högre kostnader i samband med fortsatt utnyttjande avmiloskjutfältet i Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 6 protokoll 1981/82:164-165 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. ,då A 6 endast ligger därifrån. Outnyttjade byggnader i A 6:s omedelbara närhet fill ettvärde av omkring 100 milj. kr. Olöstamarkfrågor, som kan bli ett framfida problem. Nyorganisering och därav följande störningar iofficersutbildningen -artilleriets officersskola ligger i . Arfilleriinspekförensuttalande att A 6 bör vara kvar. Försämradservice och verksamhet för frivilligorganisationerna. Trots alla dessa argument, har man ingenfing att komma medom ersättningar eller kompensation. I den kommande voteringen bör rimligenmoderata samlingspartiet fullfölja den linje som man gav uttryck för i 1976 årsvalrörelse: Då stod - det är bra om Per ,utskotfsord-förande och akfiv moderat, nu lyssnar litet extra - utanför A 6:skaserngrindar och delade ut flygblad, där det stod att läsa: "Socialdemokrafiskförsvarspolitik hotar A 6 existens Moderaternavill behålla A 6 Trygga A 6framtid - rösta moderat." val försvann den socialdemokrafiskaregeringen, och in i försvarsdepartementet marscherade en moderatförsvarsminister. Samma försvarsminister gav sedan tilläggsdirektiv tillförsvarskommittén, vilka nu lett fill förslaget om nedläggning. Så om den förraförsvarsministern bäddat för nedläggningen, så hoppas jag de moderataledamöterna i står fast vid sitt vallöfte, även om Per Peterssonvarken i utskottet, i "dödspatrullen" eller i annat sammanhang gettuttryck för detta. Men det är ju nu på modet aft svika vallöften. Det är ett mycket allvarligt beslut som kammaren stårinför. Därför ber jag ledamöterna att mycket noga betänka sittställningstagande. Det beslut som fatfas kan knappast rivas upp. Beslutetkommer att gälla. Att nu rösta för en nedläggning och sedan fundera på aft rivaupp beslutet är en orimlighet både urplaneringssynpunkt och från personalsynpunkt. Därför kommer det beslut som fattasi dag att ligga fast, och därför hoppas jag också på ett bifall fillreservation nr 6. Reservafion nr 10, som jag också ber att få yrka bifalltill, handlar om underhållet av försvarsmaterielen. !propositionen föreslås ettavskaffande av huvudverkstädsavfalef. Genom detta avtal har förenadefabriksverken förbundit sig aft ha speciella resurser i form av utrustning ochpersonal disponibla för försvarets räkning. Försvaret har å andra sidan genommaterielverket förbundit sig atf utnyttja dessa resurser. Från socialdemokrafisksida menar vi att hittillsvarande system i huvudsak fungerat väl. Därför är detoroande att regeringen nu vill riva upp avtalet. Vi skall komma ihåg atf denmateriel det handlar om skall underhållas för en period av kanske . Underhålletmåste därför ha en stark kontinuitet. En av fördelarna med avtalet är attfabriksverken har kunnat bygga upp en mycket avancerad och väl fungerandeunderhållsorganisation. Def vore ett slöseri med resurser om inte dennaorganisation också kunde utnyttjas rationellt. Förenade fabriksverken bedriver, infe själv tillverkningav vare sig flygplan, motorer eller flygplanselektronik. Därmed står man också,vilket är en fördel, neutral i förhållande fill såväl tillverkare som kund.Därför har FFV också stora möjligheter att utan några som helst biinfressenavväga om man skall reparera en felaktig reservdel eller byta ut den, för atfkunden med bibehållen driftsäkerhet skall kunna få underhållet så billigt sommöjligt. Vi menar också från socialdemokrafisk sida aft def medtanke på omfattningen och komplexiteten i de tjänster det handlar om är svårtatt få underlag för två konkurrerande leverantörer. Slutligen handlar det självfallet här också om storapengar. Därför är insynen och kontrollen från statsmakternas sida också avstörsta vikt, FFV:s ställning som verk underlättar rimligen denna insyn ochkontroll. Till slut, herr talman, vill jag i anledning av förslagetfrån utredningen U 80 göra ett fillägg. Det är viktigt att man försöker nå enbättre samordning av verksamheten mellan de statliga verksfadsresurserna, såsomockså föreslagits av SAMVERK. Om de statiiga verken därigenom får fill stånden samordning, kan man också bättre utnyttja de egna samhälleliga resursernaoch slipper därmed att lägga ut verksamheter i så stor utsträckning påentreprenad. Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. Idetta anförande instämde och (båda s). 43GUNNAR i (c) replik: tog upp vad han anser varafeltolkningar från pressens sida av vad han sade i Storhen sedan.Det är möjligt att sådant kan uppstå i en god och kamratiig atmosfär. Två av dehär journalisterna talade med mig , och de hade en annan beskrivningän den har, men det må vara honom förlåtet. När def gäller frågan om en rösts övervikt för iflygplansärendef har jag hävdat att det är bra om man kan få igenomett sådant beslut med en större majoritet än en röst. Jag har sagt att man börom möjligt söka bredare lösningar. Det tycker jag fortfarande. Def harvarit minförhoppning i def längsta att man från socialdemokrafiskt håll skall ha förmågaatf ta ansvar. Def har också sagts från socialdemokratiskt håll att man förutvar enig i försvarspolitiska frågor. Men det som skiljer är att vi förr itiden hade en ansvarsmedveten opposition, vilket vi inte tycks ha . Beträffande fredsorganisationsfrågorna är det naturligtvisbeklagligt att de orter och bygder som berörs känner avförbandsnedläggningarna. Def är trist att konstatera. Om man gör som ÅkeGustavsson och utgår från ett enskilt förband kan naturligtvis besparingarnasynas små. Men de förhållandena aft vi kommer att ha 6 000 färre värnpliktigaom och att vi på grund av vapenfri tjänst kommer att ha färre rekryterleder fill ett minskat utbildningsbehov. Def är def som vi har att ta hänsyn till. När def gäller arbetstillfällen har försvarsministerntagit en rad regionalpolitiska hänsyn i sina bedömningar. Det gällerKarlsborg, , . Trofs att vi nu bevarar har vi kvar Säkerhets- och förvarspolitiken, m. m. har tagit regionalpolitiska hänsyn i och på enrad andra orter. Sedan till frågan om A 6. Jag skall aldrig nämna ordetdödspatrullen igen -jag utgår ifrån aft alla försfår vad som menas när mananvänder ordet arbetsutskott. var alltså enigt om atf A 6skulle läggas ner. Def är också intressant atf konstatera att förslaget ståttsig genom försvarsutskottet. Vad sedan gäller den centrala byråkratin är inkonsekvent. Han gjorde en rad uttalanden, näsfan , förraåret när vi var ute och åkte med arbetsutskottet. har han skrivit under atfvi skall behålla , som ju är en halvcentral myndighet. Sedanglömmer han bort aft hälften av de centrala myndigheterna inte ligger iStockholm. De ligger i , , , , . Deär alltså utlokaliserade. På den punkten tycker jag atf de besparingar på 30 %vi nu gör är nog så hårda för personalen. 44 () replik: Ja, , atf avbryta def svenskaprojektet och i stället välja ett utländskt alternativ kommer uppskattningsvisaft kosta ca en halv miljard. Socialdemokraterna har fidigare riktat kritik mot"bortkastade" pengar på flygplansutredningar. Ett uppskov medförsfora nackdelar, även om beslutet innebär att projektet senare faktiskt kommeraft genomföras. Man förlorar planeringskosfnaderna på 400 000. Visserligenställer industrin upp med hälften av dessa pengar. Det kommer säkert att bli endel andra fördyringar i ett sådant sammanhang. Def är rikfigt, . Jag sade att FPN klarade dessa omplaceringar på effförtjänstfullt sätt. nämnde F 11 i , F 12 i och Lv 5 iSundsvall.