prot · G50969 · 1981-12-31 00:00:00 — Deenergipolitiska riktlinjerna förutsätter en utbyggnad av fjärrvärmen från 27TWh är 1980 till levererad värme . Enbart denna utbyggnad, om dengörs exklusivt med värmepumpteknik, skulle bereda plats för 700-750 st 10 MW värmepumpar. Det är en betydande potential. Och lika mycket borde gå att investera ibefintliga fossileldade fjärrvärmeanläggningar. Och kostnaderna då? Om dem får vi höra mycket under dagen.För oss i industrin är det självklart med långsiktig ekonomisk konkurrenskraft.De skall kunna löna sig ekonomiskt! Men antag, att anläggningskostnaderna är per installerad kilowatt. I mitt skisserade program kostarvarje värmepump . Totala investeringsprogrammet blir därmed15 miljarder kronor, eller 1,5 miljarder . Detta innebär i sin tur enprimär sysselsättning för 7 000 ä 000 personer och en total sysselsättningseffektom kanske 20 000. Den sortens effekter är efterlängtade, närmast åtrådda. För just sysselsättningseffekten är viktig. Här kan visysselsätta många byggnads- och verkstadsarbetare med lönsamma ochimportbesparande projekt som ger snabba sysselsättningseffekter. Om staten villsatsa på detta område är det naturligtvis en fördel att eventuellaförhandlingar endast behöver föras med ett begränsat antal kommuner. diskuteras Stor-Stockholms framtidauppvärmning. Vad kommer beslutet att bli? Vad det än blir kommerdet att få stor betydelse för utvecklingen av de stora värmepumparna. Vi skall också komma ihåg att vi kan använda flervärmepumpar om vi dimensionerar ned temperaturen i fjärrvärmenäten. En sådanneddimensio-nering underlättar införandet av alternativa värmesystem. Ocksådenna ombyggnad har en positiv sysselsättningseffekt. Den del av programmet för vår energiförsörjning, som jagnu behandlat, är, som jag ser det, mycket attraktivt. Vi kommer medvärmepumparnas hjälp att utnyttja inhemska resurser. Vidare är det ju faktiskti mycket stor utsträckningsolenergi som bildar en väsentlig del av tillförseln. Detta faktum måste Varatilltalande för alla." Jag delar uppfattning men vill tillägga attdet skulle vara mycket olyckligt att splittra våra industriella resurser på attsamtidigt med vettiga projekt, t. ex stora värmepumpar, låsa värdefullaresurser i fortsatt utveckling av dåliga projekt, såsom Secure och liknande. Min fråga till industriministern blir, omindustriministern delar min uppfattning och, om så är fallet, vad industriministernvill göra för att främja en utveckling i överensstämmelse med dennauppfattning. Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk 44 HANS i (vpk): Jag hade inte tänkt lägga mig i den debattsom och industriministern nu för, och jag skulle inte heller hagjort det, om det inte vore så att jag två gånger tidigare - -mottagit interpellationssvar med exakt samma slutresultat. Det framgick klartav dessa interpellationssvar att det inte skulle byggas för någon kärnvärme ivårt land. Detta är ju inte bara en teknisk fråga, som har redovisatsutförligt, utan det är också en politisk och en demokratisk fråga och en frågaom den framtida inriktningen av våra resurser för energiproduktion här ilandet. har även, som det sägs i svaret, beslutat att någon utbyggnadav kärnkraften inte skall ske. Frågan borde därför rimligtvis vara utagerad viddet här laget. Det är dessutom klart att den svenska marknaden förkärnenergi inte kan utvecklas vidare, och även den internationella marknaden ärmycket begränsad. Det är en oerhört hård konkurrens om de få projekt somerbjuds. Asea-Atoms verksamhet borde då inriktas på att utveckla framtidaförnyelsebara energikällor och på att utnyttja det enorma kunnande inomenergiteknikens område som finns hos ASEA och hos Asea-Atom. Men det förs ändå kampanjer förkärnkraft och kärnvärme. Det är inte bara Asea-Atom som då tar fram underiag,utan alla möjliga organisationer -och även partier - flockas kring kärnvärmen.De svärmar kring den och betraktar den som ett framtida energislag, trots attdet en gång för alla har sagts ifrån att det inte är så. Jag skulle viljaställa en fråga till industriministern. Svaret skulle kunna belysa hur man serpå AB Asea-Atoms framtida verksamhet. Avser industriministern att ta någrainitiativ för att det avtal som finns mellan staten och ASEA angåendeAsea-Atom skall bli ändrat, så aft Asea-Atoms framtida inriktning blir merorienterad mot de förnyelsebara energislagen och så att Asea-Atom på detkärntekniska området inskränker sig fill att hålla t. ex. säkerhetsfrågoraktuella, så länge vi nu tvingas ha kvar de kärnkraftverk som vi nu har? frågade dels om jag delar hansuppfattning att värmepumpstekniken är ett värdefullt alternativ, dels vad jag iså fall har för avsikt att göra för att främja utvecklingen på detta område. Jag villsäga att jag delar uppfattning aft både de små och de Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk stora värnnepumparnasom mer och mer kommer fill användning utgör en mycket intressant del avlandefs framtida energiförsörjning. Jag vill hänvisa dels till det omfattandeprogram för energiforskning som vi har utvecklat , där ocksåvärmepumpstekniken finns med i olika avseenden, dels till de mycket betydandeprojekt som kan finansieras med hjälp av oljeersättningsfonden. Det gällermiljöfrågor och säkerhetsfrågor, men också de rent industripolitiska ochekonomiska faktorer som talar för att värmepumparna är ett mycket intressantalternativ när det gäller den framtida energiförsörjningen. sade att han tycker att denna fråga bordevara utagerad. Jag hoppas verkligen ätt den kan anses vara det efter mitt svari dag, där jag framhöll att det infe kan bli fråga om någon marknadsföring avSecurereaktorer här i landet. Det tycker jag är ett så pass klart och raktbesked att det skall kunna tillfredsställa även . Som jag sade imitt svar till är det ju också så, aft enligt det nya avtal som vi1979 tecknade med ASEA har Asea-Atom fått möjlighet att vidga sin verksamhet.Jag anser aft detta är angeläget och vill, att vi när vi närmare analyserar t.ex. Studsviks framtida verksamhet, där försöker hitta anknytningar till denvidgade verksamheten för Asea-Atom, så att verksamheten kommer att omfattaockså andra energislag än kärnenergi. 46IVAR (): Jag tackar industriministern för det mycketklarläggande svaret, men vill ställa två små följdfrågor. De kan verkahypotetiska, men det är ändå intressant att få svar på dem. Mycket av vad sompåstås vara ekonomiskt med Secureanläggningarna baseras på förhoppningen atturanbränslet även kommer att vara mycket billigt. Jag anser att detinte finns någon saklig grund för en sådan åsikt. Urantillgångarna ärbegränsade, och miljöproblemen vid brytning och hantering är enorma. Flerastater har av dessa skäl i lag förbjudit uranbryfning. Efter hand somtillräckligt många har investerat fast sig i ett uranberoende är det högsttroligt att uranpriset kommer att stiga till marknadspris, och då försvinnerfördelen med det låga bränslepriset. Detta är i koncentrerad form min syn.Vilken uppfattning har industriministern? jag ta upp en annan fråga som kanske är än merhypotetisk, men som likväl är intressant. Securereaktorerna kan användas endasti stora anläggningar. Vid fjärrvärmesystem måste det alltid finnas en reserv,motsvarande den största enheten. För att hålla investeringen i reservkraft neremåste man sannolikt välja olja. Även om Securereaktorerna med skäl kan ansesvara något mindre osäkra än kärnkraftverk, har bl. a. lärt oss attganska otroliga saker kan hända med långa och besvärliga driftsavbrott somföljd. Är det mot denna bakgrund och med hänsyn fill skäligförsörjningstrygghet inte ett rimligt krav att till oljebaserad reservkraft hörett visst oljelager, motsvarande t. ex. några månaders värmeförsörjning? Vilkenuppfattning har industriministern om detta? 47HANS i (vpk): Herr talman! Jag får tacka förindustriministerns konkretisering när det gäller hans syn på möjligheterna attbredda verksamheten. Jag hade faktiskt inte väntat mig någonting annat heller.Vi som har samma uppfattning om folkomröstningens resultat och de politiskabeslut som har fattats efter folkomröstningen har den inställningen att det ärdenna väg vi måste gå. Men det vore bra om industriministern också tog initiativför att skriva avtalet med på ett sådant sätt att företagets satsningpå de nya, förnybara energislagen verkligen blir av. Jag vet att företaget satsar litet på koltekni k och off shore-teknik. Men något avgörande brottmed det gamla - med kärntekniken - kan man inte notera. Det gäller i varje fallför oss som inte är mycket initierade i företagets satsningar. Jag ser därförmed tillfredsställelse fram mot att industriministern, som jag hoppas, skall tainitiativ för att få till stånd denna avgörande förändring. begär ganska mycket av mig, närhan vill att jag skall ha en prognos för utvecklingen av uranprisetinternationellt sett. Men en allmän uppfattning om utvecklingen har jagnaturligtvis. Om vi går utanför och ser oss omkring i omvärlden, märkervi hur miljöproblemen uppmärksammas alltmer. Och miljöproblemen är stora isamband med uranbrytning och uranhantering - det råder inget som helst tvivelom det. Vi märker också hur en ny syn på säkerhetsfrågorna växer fram ute ivärlden. Den leder till att många atomkraftsprogram omprövas, ibland ganskaradikalt. Allt detta tyder naturligtvis på att prisnivån är ytterligtosäker och att det är rnycket sannolikt att har rätt. Men jag harinte klara belägg för det, och jag skall därför avhålla mig från att ge någramer konkreta besked. Jag kan bara säga att det är mycket möjligt att IvarFranzén har rätt. undrade i den följdfråga som han här ställdeom vi inte av försörjningsskäl bör ha ett ganska betydande lager av olja föratt klara toppbelastningarna. Det är helt riktigt, och det är iöverensstämmelse med den filosofi som ligger till grund för denberedskapslagring som vi f. n. har med vårt nuvarande energiförsörjningssystem. Till i vill jag säga attAsea-Atoms vidgade verksamhet naturligtvis är en fråga för företagets styrelse.Den skall inte jag lägga mig i. Men om företagets styrelse lägger denenergipolitik som har fastställt till grund för sina överväganden, ärdet ganska klart att man i eget intresse så snabbt som möjligt bör söka breddasin verksamhet till andra energislag än kärnenergin. Och jag tror att det äröverväganden som företaget f. n. gör. Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk 49PER (): interpellation tillindustriministern är ett underligt aktstycke. vill att statenskall reglera Asea-Atoms marknadsföring. När Asea-Atom talar om att man lyckatsutveckla ett Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk världsuniktkärnvärmesystem - i hård politisk snålblåst, skulle man möjligen kunna tillägga- blir upprörd över att företaget infe också talar om attvärmepumpar är förträffliga. Asea-Atom skall därför hindras från att berättavilka kunskaper som företaget faktiskt har att erbjuda på kärnvär-meområdet.Detta, herr talman, är med förlov sagt nonsens. Det är också hela den tanke som iHallstahammar ger uttryck för, när han menar att man skall ge Asea-Atom orderatt göra det som företaget inte kan och att inte göra det som företagetfaktiskt förstår sig på. Jag tror också att i Hallstahammarinser, att om man vill utveckla ny energiteknik - och det finns god anledningatt ge stimulans till detta - är det bättre att välja företag som harförutsättningar på de nya områdena än företag som har förutsättningar på etthelt annat område. Företag där staten har ägarintresse har att ienlighet med givna riktlinjer försöka klara sig så väl som möjligt påmarknaden. Som industriministern påpekade finns det i fallet Asea-Atom ett avriksdagen godkänt konsortialavtal mellan ägarna. När nu plötsligtbörjar diskutera hur marknadsföringen i Asea-Atom bör arrangeras, har detgenomreglerade samhället överträffat sig självt. Jag måste säga att jag blirlitet förvånad över att industriministern, utanför det färdigskrivna svaret, ärberedd att ge sig in på denna rätt originella form av styrning av statligverksamhet. interpellation liksom ettuttalande av numera centerpartisten och kanslichefen i regeringensmiljövårdsberedning gör det nödvändigt att klargöra vadfolkomröstningen om kärnkraften egentligen handlade om. harnämligen i samband med Asea-Atoms exportansträngningar i fråga om menatatt sådana ansträngningar skulle strida mot folkomröstningsresultatef. Svenskafolket har i folkomröstningen uttalat sig för att de tolv kärnkraftverk som dåvar i drift, var färdiga eller var under byggnad skulle användas. Infe ett ordom kärnvärme står att läsa på valsedlarna. Ingenting, herr talman, sägs hellerpå valsedlarna för linjerna 1 och 2 om export av kärnkraftverk. Dessa båda linjererhöll en klar majoritet vid folkomröstningstillfället. 1 den inriktning som statsmakterna har angivit förAsea-Atom talas det ingalunda om aft företaget skall glömma den tekniskautveckling som företaget genomfört på kärnvärmeområdet. Det står inte hellernågonfing om att företaget skall avstå från exportansträngningar. Den harm som och nu spelar uppär därför grundlös. Men det är dess värre ett spel som hotar tiotusentalsarbetsfillfällen. Dessutom äventyras den teknologiska utveckling som vårt landredan har alltför litet av. Vi kommer aldrig att ta oss ur den ekonomiskakrisen, om politiker ständigt strävar efter att sätta krokben för allt somsvenska företag faktiskt lyckas utföra. 50HANS i (vpk): Herr talman! Per kallade mittinlägg för nonsens. Mitt inlägg gick ut på aft man bör begränsaansträngningarna på kärnkraftsområdet till att gälla det som behövs försäkerhet under den oöverskådliga tid som de kärnkraftverk vi nu har måste stå,och att man i stället bör satsa resurserna på de förnyelsebaraenergislagen och den energipolitik som ju har lagt fast. Per Unckelsinlägg är ett mycket galant cirkusnummer när det gäller att försöka slingrasig runt de beslut som har fattats i demokratisk ordning och driva en heltannan linje i strid med folkomröstningen och med sina egna valsedlar ifolkomröstningen. Jag kan inte tolka detta på annat sätt än att han anser inom Asea-Atom har så ringa kunskaper på energiområdet att man inte kanförändra sin inriktning. Det vore verkligen allvarligt. Alternativet vore då ennedläggning av stora delar av verksamheten. Han talar om sysselsättningen, omtiotusentals arbetstillfällen osv. Men det klarar man bara om det skapas en nyinriktning för Asea-Atom och inte låser sig fast vid en kärnkraftsmarknad sominte finns. Det skall ju inte byggas fler kärnkraftverk i , och ute ivärlden byggs det väldigt litet. Det borde även Per begripa. Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk 51 (): Per är fantastisk. Här ägnade jag istort sett åt att försöka klargöra att det helt dominerandeargumentet för att vi inte skall satsa på Secure är att det är ett dåligtalternativ, att vi inte har råd att ödsla viktiga svenska resurser på ett sådantalternativ. Men det tycks inte Per ha uppfatfat. Det är juframtidsalternativen som kan trygga sysselsättningen, inte sådant som i stortsett bara har historiskt intresse. Att Per sedan gör sin egen tolkning avfolkomröstningen må stå honom fritt, men att han helt saknar respekt förenhälliga riksdagsbeslut är däremot mycket förvånande. Han borde ha klart försig att det här inte gäller vilken portföljtillverkning som helst, eftersomatomenergilagen anger klara regler för hur de här anläggningarna skallhanteras, brukas och försäljas. Vidare har vi i förordningen 1975:20- inteberoende på initiativ från mig eller några andra centerpartister, utan pågrundval av riksdagsbeslut - en nära nog total reglering av detta. Det kommervi inte förbi. Argumenten mot Secure är att det ärett dåligt alternativ och att vi inte kan slösa svenska resurser på det. Jag finner det ganska anmärkningsvärt att PerUnckel, när han nu tar till orda, säger att jag har med mitt svar givit uttryckför att jag vill ge mig in och styra ett halvstatligt företag. Det är faktisktinte så. Jag har t. o. m. i debatten här sagt -vilket borde ha stått klart förPer , om han hade lyssnat - att det inte är min sak att avge direktiv förhur Asea-Atom skall lägga upp sin verksamhet, även om jag kan ha synpunkter ochtycka att det är bra att man breddar sin kompetens till nya områden. Det vägledande för Asea-Atom bör rimligen vara denenergipolitik som 9 protokoU 1981/82:68-69 Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk Jag har i mitt svar åberopat vad näringsutskottet har sagt, ocheftersom det fordras tillstånd för att inneha och driva atomreaktor har jagdragit mina slutsatser av beslut. Vill Per ifrågasättariksdagens beslut, så får han göra det i annan ordning än i en interpellationsdebatt. 53 PER (): Som industriministern säkert hördeifrågasatte jag i mitt anförande inte innehållet i industriministernsinterpellationssvar. När det gäller marknadsföringen tycker jag att det är detsvar som en fråga av den karaktär som har levererat förtjänar.Däremot ifrågasatte jag det industriministern sade till och i i sin replik, i vilken industriministern plötsligtoch enligt min mening utan skäl började uttala sig om marknadsföringsfrågor.Men låt oss gärna glömma den repliken och återgå till interpellationssvaret.När det gäller vad industriministern säger i själva marknadsföringsfrågan, dvs.ingenting, är industriministern och jag ense. Till : Jag har inte gjort någon egen tolkningav folkomröstningen. Det enda jag har gjort är att indirekt citera vad detfaktiskt talades om på valsedlarna och vad alltså svenska folket hade att väljamellan. Därutöver tog jag mig friheten att hänvisa till att det inte stårnågonting vare sig om kärnkraftsexport eller om kärnvärme i det konsortialavtalsom fortfarande reglerar Asea-Atoms verksamhet. säger att hans övergripande argument motSecure är ett argument som har att göra med ekonomi och sak. Jag respekterarden ståndpunkten, även om jag inte delar den. Min kommentar till emellertid denna: Om Secure är så dåligt som föreställer sig,då behövs det inga riksdagsuttalanden, riksdagsbeslut eller regeringsbeslut föratt förhindra företaget att vinna framgång på marknaden. Men, , låtföretaget visa hur produkten faktiskt står sig! Qm har rätt, harhan ju ingenting att frukta. 54IVAR (): När det gäller egna tolkningar avfolkomröstningen vill jag hänvisa till den tolkning som näringsutskottet hargjort: "Utskottet konstaterar att resultatet av folkomröstningen innebäratt byggande av Secure-reaktorer eller bridreaktorer inte skall förekomma iSverige." Jag menar att den tolkningen är den officiella och riktiga. Det har i investerats mycket pengar i onödan ikärnenergi, och det innebär givetvis att det uppstått vissa låsningar. Det kanfinnas skäl både att göra påpekanden om och att aktivt verka för att vi skallkomma bort från dessa felaktiga investeringar. Motivet för aft jag argumenterari den här frågan är att jag vill fästa uppmärksamheten på de bättrealternativen. Jag tror att det i sak är ett riktigt handlande och något som viborde göra gemensamt. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Meddelande om svar på interpellation 1981/82:123 Med hänvisning till riksdagsordningens 6 kap.1 § får jag meddela att jag på grund av resor inte hinner besvara GunnarBiörcks i interpellation om beredskapen för hälso- och sjukvården i kriginom föreskriven tid. Jag har för avsikt att besvara interpellationen den 22februari 1982. 14 § Svar på fråga 1981/82:190bröstmjölksersättningar Om marknadsföringen av bröstmjölksersättningar har frågat handelsministern om hanär beredd att medverka till att kod ommarknadsföring av bröstmjölksersättningar blir tillgänglig i svensköversättning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan. Den besvaras med ett ja. har spelat en mycket aktiv roll i tillkomsten avden internationella WHO-koden. Koden håller på att översättas inom socialstyrelsenoch kommer att föreligga på svenska. Jag vill tillägga att WHO-koden innehåller enrekommendation om att också nafionella marknadsföringskoder skall utarbetas. Ensvensk version av koden håller nu på att göras av i.samarbete medlivsmedelsverket och . Den svenska koden kommer liksom andraländers att granskas och diskuteras inom . I fråga om den internationellakoden är avsikten att WHO efter en prövotid skall ta slutlig ställningtill rekommendationernas innehåll och till kodens juridiska status under år1983. 57HANS ALSEN (s): Jag tackar statsrådet för hennes svarpå min fråga. Jag beklagar givetvis att jag riktade den till fel statsråd närjag ställde den till handelsministern. Men den kom tydligen till slut ändå irätta händer. Jag ber oförbehållsamt att få uttrycka mintillfredsställelse över svarets innehåll, som ju klargör regeringens avsikt attgenom översättning av WHO-koden rörande marknadsföring av bröstmjölksersättningunderlätta för de många opinionsbildande krafterna aft fortsätta och gärnaintensifiera sin verksamhet. Bakgrunden till min fråga är ju vissa barnmatsföretagsrent ut sagt fruktansvärda marknadsföringsmetoder när det gällerbröstmjölksersättning. I har man uppträtt utan några hämningar ochmed stor aggressivitet prånglat ut sina produkter. För många spädbarn i dessaländer har bl. a. bröstmjölksersättning lett till sjukdom, blindhet ochdöd. Det lär vara så att mer än en miljon barn har dött den s. k.flaskdöden. Om marknadsföringen av bröstmjölksersättningar Tack vare en intensiv opinionsbildning avolika slags aktionsgrupper runt om i världen kunde - mot barnmafsindustrinsenergiska hävdande av motsatsen - sambandet mellan användning av bröstmjölksersättningoch spädbarnsdödlighet dokumenteras. På det sättet växte inom WHO framinitiativ till åtgärder. Jag tycker att det finns anledning att understryka vadstatsrådet säger i sitt svar, nämligen aft har spelat en aktiv roll idessa sammanhang. Om jag inte är fel underrättad var det bl. a. på svensktinitiativ som WHO:s generaldirektör fick i uppdrag att ta fram ett förslag tillniarknadsföringskod eller regler i detta sammanhang. En sådan kod antogs också vid WHO;s årsmöte i maj 1981.Det lär vara första gången som ett FN-organ vågade sig på, om man får uttryckasig så, transnationella företag. Det är mot den bakgrunden kanske ingentillfällighet att med Reaganadministrationens tillskyndan som enda landröstade emot. Det är bra att koden finns, även om den har sina luckoroch begränsningar. Men alltjämt krävs en fortsatt kraftfull opinionsbildning,om de berörda företagen skall leva upp till andan i beslutet och inte bara nöjasig med att respektera kodens bokstav. Övervakningen av efterlevnaden blirdärför, som jag ser det, en stor och viktig angelägenhet, i vilken ocksåsvenska folkrörelser såvitt jag förstår är beredda att delta. Regeringensöversättning är därvid en värdefull tillgång. Jag kan väl konstatera attKooperafiva konsumentgillet har hemställt hos statsministern atthan skulle medverka i detta avseende, men är frågan tydligen löst, och vi äralla glada åt det. Statsrådet har redan svarat på en fråga som jagtänkte ställa, om när den svenska koden skulle kunna bli färdig. Får jag kansketill slut komplettera den frågan med att konstatera att chefen för barnavård, , har föreslagit att skulle föregå med gottexempel och receptbelägga bröstmjölksersättningarna. Kan det möjligen bliaktuellt? Först vill jag säga att jag tror att HansAlsén och jag, som ibland inte är ense, är fullständigt ense när vi fördömer dehär bröstmjölksersättningarna och de marknadsföringsmetoder som har använts. Jag kanske också skall säga att det är rätt att Sverigehar varit en drivande kraft i de här frågorna. Får jag tillägga att jag självvid kvinnokonferensen i också tog upp den här frågan när konferensentalade om hälsa. Den fråga som nu väckteär jag inte beredd att svara på . F. ö. är det knappast regeringen sombestämmer om någonting skall vara receptbelagt eller inte. 59HANS ALSEN (s): Jag kan ha förståelse för om statsrådetAhriand inte är beredd att svara. Men frågan är väckt, och statsrådet kanmöjligen fundera på den.