prot · G50924 · 1981-12-31 00:00:00 — Accepterarman regeringens förslag skulle en ^75-procentig avsättning av ^likviden förleveransvirket kunna innebära alt insättningen blir större än ^brutlovinstenvid avverkningen. Detta i sin tur kan innebära att en skogsägare som har andrainkomster från samma förvärvskälla skulle kunna undgå beskattning av den härinkomsten. Det kan rimligen inte vara skogskontots uppgift att åstadkommasådana skattelindringar, och det har ingenting ^atl göra med möjligheterna attöka ^råvaruullagel. 94 WILHELMGUSTAFSSON (fp) replik; Utskottets majoritet har gjort bedömningen att det bör kunna få envälgörande inverkan på skogsavverkningen. Beträffande detta attinsatserna skulle vara ^fördelningspolitiskt oacceptabla vill jag bara säga^atl rätten att avsätta tillskogskonto endast är en uppskovsrätt. Medel som inte tas i anspråk iskogsbruket inom angiven tid skall ju i vanlig ordning tas upp till beskattningsenare. Mot den bakgrunden tycker jag knappast att det är befogat ^atl säga attförslaget är ^fördelnings^politiskt utmanande. Låt oss hoppas att det ändåkommer fram en del skogsråvara på det här sättet. 95 () replik: Det hjälper inte, . Har man möjlighet till en^75-procentig avsättning, kommer detta i vissa fall att innebära att man därmedockså slipper beskattning av andra inkomster frän samma förvärvskälla. Det är,menar jag, ^fördelningspolitiskt oacceptabelt att man använder skogskontot tilldet. Att det skall vara ^inkomstutjämnande håller jag med Onsdagen den 11 november1981 om, men del måste finnasgränser för hur man skall kunna hanlera en sådan ^inkomstutjämnande funktion. 96 BO LUNDGREN^(m); talade tidigare i sill anförande om att man bordegenomföra en hel del av de åtgärder som ^virkesförsörjningsutredning^enföreslagit för att stimulera ^lill ett ökat uttag av virke urskogen. Vissa avde åtgärderna har föreslagits av regeringen. Sannolikt kommer ytterligarenågon av dem ^atl föreslås. Min förhoppning är naturligtvis att man inteföreslår ^ivångsavverkning i form av en skyldighet till ^minimiavverkning - delskulle sannolikt leda till en minskad ^avverkningsvolym i stället för enökad. ^Virkesförsörjningsutredningenkonstaterade att en av de stora anledningarna till att man hade för lågavverkningsnivå totalt i skogsbruket var att man hade höga marginalskatter. Detär alltså ett hinder för avverkningar, och det har varit med om att tala om i orsaksbeskrivningen iutredningen. Genom^atl reformen av skattesystemet nu har skjutits upp - jag återkommer ^lill detsenare - finns del naturligtvis en uppenbar risk alt många avvaktar medavverkningar tills man ser om resultatet av reformen till äventyrs är positivt.Av den anledningen finns del skäl att föreslå förbättrade möjligheter förinsättning på skogskonto. Men det räcker inte för ^atl stimulera ^lillskogsavverkningar. Iavvaktan på att man får till stånd en varaktig och verklig marginalskattereformbör, menar vi moderater, skogsavdragen på 5 resp. av rotposter resp.leveransvirke och egna uttag-de har inte givit sä stor effekt-höjas till ,bl. a. mot bakgrund av ^atl ^virkesförsörjningsutredningen uttalat att ettextra avdrag, om man skall få någon effekt av det, åtminstone bör vara avstorleksordningen 10 ^%. presenterades del förslag till skattereform somutarbetats av en arbetsgrupp i anslutning till den uppgörelse som träffades ivåras mellan , och socialdemokraterna. Debatten har imångt och mycket handlat om just delta förslag. Och det har den gjort med allrätt - det är ett mycket viktigt förslag som kommer att påverka den framtidautvecklingen av vår ekonomi. Del är intressant att klargöra i vilket avseendedet kan inverka på den ekonomiska utvecklingen såväl för landet totalt som förde många människorna i . Förslagetinnebär i korthet marginalskattesänkningar och avdragsbegränsningar. Dessa tvåingredienser skall finansieras fullt ut. Dessutom skall det nuvarande^inflalionsskyddel i skalleskalan - som infördes av en tidigare^irepartiregering och som de borgerliga partierna åtminstone har slagit vakt om - nu urholkatsmycket kraftigt. Reformen skall genomföras . Vid presentationen avförslaget sades det alt - eller kanske t. o. ^m. - av allaskattebetalare skulle få sänkt skatt som resultat av förslaget. idebatten sade utrikesminister att skattebetalarna kanbetrakta sig som vinnare - när de betraktar ^skatleför^slagel, antar jag atthan menade. Sanningenär en helt annan. Följande kommer ^atl inträffa; Staten ändrar i den statligainkomstskatten, till en nettokostnad av ca 8,9 miljarder enligt arbetsgruppensberäkning. Sedan avser man att höja arbetsgivaravgiften eller införa ^proms,^produktionsfaktorsskatl, så all man får in exakt lika mycket. Därmed harskattetrycket varken höjts eller sänkts. Resultatet för de enskilda skattebetalarna,mätt i den köpkraft man har efter genomförandet, måste därmed automatiskt bliatt åtminstone hälften av dem förlorar på förslaget. Det kan i varje fall intebli som tjänar på det. Skulle sedan inflationen bli högre än de somman nu har urholkat inflationsskyddet till ^atl gälla kommer varje ökning avinflationen att innebära en höjning av skattetrycket. Vi får i så fall återigenden automatiska skärpning av skattetrycket till följd av inflationen somåtminstone de tre borgerligapartierna har motarbetat. ^Qm vi ser på den tidigare historiken kan vikonstatera att då inflationen understeg var 1968. Sedan1973 har den legat på i genomsnitt 10 ^%. En ^10-procenlig inflation undergenomförandeperioden - för ^atl ta ett exempel; jag kan nämna många-^innehäratt alla som har upp ^lill . i årsinkomst i dagenspenningvärde får en minskad köpkraft till följd av skatteuppgörelsen. Och dåhar ändå hänsyn inte tagits till ^underskotlsavdragsbegränsningarna, som för endel skattebetalare innebär ytterligare försämringar. k. brytpunkten,dvs. den högsta inkomst där man har marginalskatt, kommer i dagenspenningvärde att ha minskat till . Enligt vad jag förstår var det vadsocialdemokraterna ursprungligen krävde vid förhandlingarna. I debattenhar tidigare diskuterats ett flygblad som heter Fakta om den nya skallen. Detär författat av och har undertecknats av som ordförandei . I detta flygblad redovisas skatteförändringarna, men man tar dåbara hänsyn ^lill förändringarna av marginalskatterna och de^underskottsavdragsbegränsningar som skall genomföras. Man redovisar alltsåinte alt man skall finansiera reformen med arbetsgivaravgiftshöjningar ochproduktionsfaktorsskatt, vilket rimligen måste påverka de enskilda människornasekonomi. Man redovisar heller inte att det här gäller bara under förutsättningatt inflationen begränsas till 5,5 ^%. Jag villdärför fråga , som kan sägas representera regeringen i denhär debatten åtminstone just nu: Är det inte korrekt av mig att påstå att dennareform skall finansieras fullt ut genom höjda arbetsgivaravgifter ellermöjligen ^produktionsfaktorsskatl? Om jag har rätt, vilket kommer att medge, vore det då inte snyggt av att på sittflygblad, som tydligen delats ut till enskilda människor runt om i landet,försöka redovisa hela sanningen om skatteuppgörelsen och inte dölja del sompartiet kanske skäms för eller anser vara farligt frånopinionsbildningssynpunkt? Onsdagen den 11 november1981 Onsdagen den 11 november1981 Dethar i debatten sagts alt del förslag som har upprättats i stort sett skullevara i överensstämmelse med det förslag som den förra ^trepartirege^ringenlade fram . Det stämmer inte. Det finns flera betydande skillnader. Det kan synas vara en bagatell, men den ekonomiska politikenmåste rimligen inriktas på att så snabbi som möjligt återställa den ekonomiskabalansen. , då vi hoppas ^atl konjunkturen kan vända och vikan få en begynnande högkonjunktur i , finns det all anledning att börjamed en marginalskattereform som syftar till att öka arbetsutbudet. Vikan konstatera att brytpunkten blirlägre, att alltså färre människor kommer att få marginalskatt, med detföreliggande förslaget än med ^trepartiregeringens förslag. Vikan konstalera att marginalskattetaket blir högt, nämligen 80 %^.^ Det är enjustering med bara 5 ^%. Manskall nu fullt ut finansiera reformen med arbetsgivaravgifter och/ellerproduktionsfaktorsskatt. Dessutom är reformen större i kronor räknat, vilketleder till större ökningar av arbetsgivaravgifter eller större behov avinförandet av ^proms. Man binder sig för en avdragsbegränsning. ^Treparti^regeringen^å^ sin sida ville ^snabbutreda frågan men konstaterade att den inte band sigför att genomföra någon som helst avdragsbegränsning. Manbryter upp indexregleringen, medan ^trepartiregeringen tidigare talade om kunde se över den tekniska utformningen. En sådan översyn kunde t. ex.gälla under vilken period inflationen skulle mätas. Det finns möjligheter altanpassa mätningarna så all de sammanfaller med det år då skatteskalorna skallgälla. Det kan anses vara en teknisk översyn av inflationsskyddet. har deturholkats högst väsentligt. Detsista är en av de tyngst vägande invändningarna mot skatteuppgörelsen, somalltså skiljer sig i flera avseenden från vad man i ^trepartiregeringen varöverens om . Avslutningsvisskulle jag vilja upprepa frågan till : Skall reformen^totalfinansieras? Innebär inte det i så fall att det blir plus minus noll före^inflationsskyddets urholkning för staten totalt? Och borde inte iså fall, , ha uppgivit detta? 97 WILHELMGUSTAFSSON (fp) replik; Den exercis omkring det här förslaget och dess följder som Bo Lundgrennu tog upp har belysts mycket ingående . Jag tror alt del viddenna sena timme inte är särskilt meningsfullt att vi för samma diskussion medvarandra. Men jagvill svara på den fråga som ställts, om det inte är korrekt att redovisa helasanningen. Jo, det är det så långt man vet den. Vi vet ännu inte vilket betalningssättsom kommer att användas, och vi vet heller inte hur det betalningssätt mananvänder kommer ^atl slå ut för folkhushållet i stort. ^Atl reformen får betalasär självklart. Det finns ingen osynlig källa att ösa ur, ulan vi får alla varamed och betala. Men - låt mig säga det - även skatteförslag måsteväl betalas. Det blir ju t. o. ^m. dyrare, för ni vill lägga brytpunkten högre. Det måsterimligtvis kosta ytterligare slantar, och dä måste ni också redovisa alt depengarna skall komma någonstans ifrån, åtminstone i ett kortsiktigt perspektiv.I det långa perspektivet håller jag gärna med om att marginalskattesänkningarkan ha en stimulans på tillväxten som kan ge en del av de pengar som fordras. Detta ärvad jag skulle vilja svara på frågan som ställde till mig. Jag undrarom inte framtida historieforskare kommer all förvånas när de studerar den härmarginalskattereformen. De kan notera att energiskt har krävt ensådan reform, men när den äntligen skulle genomföras var de inte med - detkommer man nog all bli förvånad över. Onsdagen den 11 november1981 98 BO ^(m)replik; Del finns väl snarare en risk ^atl man vid framtida historieskrivningkommer alt bli förvånad över ^atl två partier valde att göra upp medsocialdemokraterna om en reform som egentligen inte blev en reform. Det är nogen troligare beskrivning av vad som kommer att hända. Sedan villjag säga att här är det inte fråga om en exercis för ^exercerandets egen skull-jag vet inte om diskussionen till en del har blivit en ^militärdebatl. Men härgäller det en hel del både för samhället och för enskilda människor. Därförfinns det all anledning att belysa reformens verkningar. Det måste vara därför,såvitt jag förstår, som regeringen skickar ut förslaget på remiss. Eftersom mandå inte belyser vissa verkningar fullt ut, finns del anledning för oss alt taupp det i debatten och försöka få svar. Visst vetman att reformen skall betalas, erkände till slut. Man sägerinte på vilket sätt den skall betalas och hur det slår ut, men del är väl ändåså alt skall man ta av människorna 8,9 miljarder för att betala iskatteförändringar, kommer människorna ^atl drabbas med 8,9 miljarder och detblir plus minus noll. Så långt kan vi vara överens, antar jag. Det blir ingenskattesänkning utan en skatteomläggning. Flygbladetfrån redovisar bara skattesänkning och nämner inte ett enda ord omfinansieringen. Då är det bara halva sanningen, eller hur? Detmoderata förslaget till skatteomläggning kostar inte speciellt myckel mer.Brytpunktsförändringar i den nivån kommer inte att kosta mycket i uteblivnaintäkter för statskassan. Dessutom har vi ju sagt att vi föredrar att genombesparingar i den offentliga sektorn minska ^köpkraftspåspädningen, som kan bliför stor i vissa konjunkturlägen. Det är vad vi alltid har föredragit, även omvi har kunnat kompromissa i ett läge där vi har uppnått andra mål - något somvi alltså inte uppnår med den här reformen. Denna teknik har ju också^mittenparlierna accepterat. Ni vill, som ni sade. Onsdagen den 11 november1981 finansiera momssänkningengenom besparingar, så ni har accepterat vårt tänkesätt. Frågan kvarstår,: En finansiering måste innebära all del blir plus minus nollför statskassan, dvs. att väldigt många människor inte får höjd standard utanminskad köpkraft. Borde inte ha upplyst medborgarna om del? Denfrågan skulle jag vilja ha ett svar på. 99 WILHELMGUSTAFSSON (fp) replik; säger att detta är en reform som inte blir en reform. Vifår väl ändå vänta litet grand innan vi gör en sådan bedömning. Vi måsteförsöka sätta reformen i sjön och se hur den verkar innan vi kan säga att deninte blir någon reform, det tror jag alt vi bör hålla klart för oss. Sågäller det betalningen. Vi har alltid sagt alt reformen måste^totalfinansieras, och del betyder i själva verket alt det är en skatteomläggning.Det tror jag också att reform är, för inte heller ni lär hämtanågra pengar från någon okänd källa, ulan ni får också vara vänliga och försöka^totalfinansiera en skatteomläggning, om det skall bli någon. Vad som händer ärall vi ändrar formen för uttaget, så att del blir ett mera ^arbetsbefrämjandesystem, och det är viktigt. 100 BO LUNDGREN^(m) replik; Eftersom såvitt jag förstår inte har tillfälle ^lillytterligare ^genmäle i den här debatten, kan jag bara konstatera att han inteville svara på den rätt viktiga moralfrågan, om man inte borde ha upplystmedborgarna om vad skatteuppgörelsen egentligen innebär. Vi skall vänta och se,sade , vad utfallet egentligen blir. Då kanske man borde haväntat med de där tabellerna, som bara redovisar en sida av saken. Detförekommer många begreppsförvirringar i ^skattedebalten. En av dem ärdiskussionen om ^lolalfinansiering av en skattereform. Det som kan inträffa, omman sänker marginalskatten - skatten på löneökningar - är tydligen enligtWilhelm uppfattning liksom enligt min att fler människor blirberedda att satsa mer på arbete och företagande^.^ Man får bort trycket motsvartarbete, man kan stimulera virkesutbudet. Allt detta får en positiv effektpå den svenska ekonomin. ^Ekonomidepartemenletredovisade faktiskt att ökning av arbetsutbudet per årunder genomförandet av den då aktuella ^marginal^skattereformen skulle i sigfinansiera reformen, dvs. ge staten i kronor räknat lika mycket i inkomster somden förlorade i inkomster genom att sänka marginalskatten. På det viset hademan uppnått ^lolalfinansiering ulan negativa ekonomiska effekter för deenskilda människorna men med positiva effekter på samhällsekonomin i stort. Omman på kort sikt inte klarar detta, utan måste dra in något av den^köpkraftspåspädning som blir aktuell när ^mari sänker marginalskatten, då kanman klara det på flera sätt. Ett sätt som vi rekommenderar i första hand är alt göra besparingar ide offentliga utgifterna. Som jag sade tidigare var det exakt det^mittenparlierna föreslog i samband med momssänkningen. Man ville finansieraden med besparingar, som man sade, även om man inte lyckades göra det fullt ut,och detta ledde fram till den kompromiss som behandlas i kammaren. Om mansedan har en liten bit kvar, kan man möjligen länka sig alt välja någon form avindirekta skatter. Men det blir en begränsad höjning. har manbundit sig för alt ^totalfinansiera sänkningen med antingen arbetsgivaravgiftereller ^produktionsfaktorsskatl, vilket får en skadlig inverkan påsamhällsekonomin i stort. Och denna kommer sannolikt inte att kunna uppvägasmed ^löneavräkning, utan slår ut i form av höjda priser, vilket i sin turkommer att leda till sämre konkurrenskraft, någonting som motverkar dendevalvering som har genomförts. kommer majoriteten av de enskildamänniskorna att få en minskad köpkraft som resultat av skatteförändringen, avurholkat inflationsskydd och dessutom av höjda priser eller minskade löner tillföljd av finansieringen. Det är sanningen om det som kalladeför den största skattereformen - jag antar alt han menade . Onsdagen den 11 november1981 Talmannen anmälde attWilhelm anhållit att ^fill protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 101 BO SÖDERSTEN^(s): Jag skall i mitt inlägg här säga något om sambandet mellan denskattepolitik och växelkurspolitik som berörs i den proposition vi nubehandlar. Jag skall kortfattat belysa några verkningar av de alternativ som vifrån socialdemokratiskt håll har fört fram. Vidare skall jag ta upp en frågasom knappast alls har berörts i debatten, nämligen det förslag om entillfällig vinstskatt som återfinns som en socialdemokratisk reservation iskatteutskottets betänkande. Jag kan emellertid inte avstå från att först säganågra ord om det meningsutbyte som vi har lyssnat till. Moderaternatycks spela en egendomlig dubbelroll. ^Å^ ena sidan säger de alt det förslagtill skattereform som ^mittenparlierna och socialdemokraterna nu harpresenterat är en form av ^nollsummespel, som inte skulle ha någon effekt påreala variabler i ekonomin. Vi vet ^å^ andra sidan ^atl det förslaget som ettbärande moment har en sänkning av marginalskatterna. Vad sägerdå när de själva talar om marginalskattesänkningar? Jo, då intarde en extrem attityd. Då återfaller de på den berömda ^Lafferkurvan och troratt en ^marginalskattesänkning helt kommer att finansieras, vilket Bo Lundgrenockså antydde. Men man kan inte se saker och ting på alltför många sättsamtidigt. Om de konservativa tankegångarna om att en marginalskattesänkningfår positiva effekter på arbetsutbudet är korrekta, blir det också en positiv^realekonomisk effekt av det förslag som socialdemokraterna och mittenpartiernahar presenterat. Jag tror att det momentet ^oåterkalleligen finns där. Enbartdet visar att talet om reformen som något slags ^nollsummereform inte håller.12 protokoll 1981/82:23-24 Onsdagen den 11 november1981 Nästavikliga moment i skaltereformen är alt vi genom alt sänka de direkta skatternahar möjlighet att växla ned ^lill enlägre inflationstakt. Vi kan helt enkelt åstadkomma lägre krav på löneökningar.Därigenom får vi ned lönekostnaderna och inflationsgraden. Enskattereform av detta slag måste självfallet, om den skall ha någon effekt,påverka den reala ekonomins sätt att fungera. Kombinationen av ^å^ ena sidan enpositiv påverkan på arbetsvilja och arbetsutbud och ^å^ andra sidan möjlighetertill återhållsamhet i avtalsrörelserna, vilket äntligen kan bidra ^lill enpositiv lösning av det så länge omtalade lönekostnadsproblemet, gör att vi kanfå en helt ny typ av ekonomisk politik. Om vi lyckas med det, vilketnaturligtvis är själva motivet för skattereformen, så är det ingalunda ett^nollsummespel. ^Dåhar vi också, som jag nämnde, lagt grunden för en nytyp av ekonomisk politik. Denekonomiska politik som har förts under fyra borgerliga regeringar har nämligenvarit misslyckad. Den har inte kunnat lösa våra grundläggande problem. Tvärtomhar krisen enbart fördjupats. Deborgerliga regeringarna har inte lyckats hålla kostnadslägel under kontroll. Dehar inte lyckats göra något ål inflationen. Den ^avindustrialise^ring sominleddes i stor omfattning har inte kunnat vändas, utan den hartvärtom fortsatt. Investeringar och produktivitet har sackat efter. Detta hartvingat regeringen på ^defensiven. Del är helt följdriktigt att man på nytt hartvingats till en devalvering. Ävenom en devalvering är en riskfylld åtgärd, saknar den inte logik i dagens läge.Den syftar just till att styra över vår inhemska efterfrågan till svenskaprodukter och också att göra det lättare för exportindustrin att konkurrera.Men om en devalveringspolitik skall lyckas måste den föras med konsekvens.Skall den förbättra vårt bytesbalansläge, då måste det ske genom att man sänkervår inhemska efterfrågan genom ^atl dra ned den totala ^absorptionen, som detheter på fint ekonomiskt språk. Dettaär lag nr 1 A i internationell ekonomi^,^ och jag tror inte att man heller iregeringskansliet vill sätta den i fråga. Det är då så myckel märkligare med en devalvering vill sänka momsen. Visserligen blir denplanerade momssänkningen nu inte så stor som den ursprungligen var tänkt, mendet är i alla fall 3 eller kanske 4 miljarder som man är beredd att ^avhändasig. Stimulerarman den totala efterfrågan på detta allmänna sätt, så omintetgör man enbetydande del av devalveringens effekter. Meningen med en devalvering är ju attskapa jobb i , men en momssänkning gör precis tvärtom: av de jobbsom skapas hamnar utomlands. Det följer av det enkla faktum att vår marginellaimportbenägenhet är kraftig och alt den ligger runt 50 ^%, så att häften av den^efterfrågestimulans som en momssänkning ger spiller över i ökad import. Vigår nu mot en svår vinter med hög arbetslöshet. Särskilda åtgärder för altbekämpa arbetslösheten är också av nöden. De bör då vara sådana som geromedelbara effekter. Därför har vi yrkat på en kraftig ökning av bidragen till beredskapsarbeten,med 1 345 milj. kr. mer än vad regeringen har råd med. stodarbetsmarknadsministern här i talarstolen och talade väl om beredskapsarbetenoch önskvärdheten av sådana. Men han och mittenregeringen kan ingenting göra.Det beror på ^atl regeringen har ^avhänt sig resurser genom justmomssänkningen. Ett annat flagrant exempel på slöseri är skatterabatterna ^lillbank- och aktiesparande, vilka inte fyller någon vettig samhällsekonomiskfunktion - utom den ^atl tillåtaöverflyttning av pengar mellan konton - men vilka i varje fall kostarstatskassan runt 1 200 miljoner . Vi harockså föreslagit andra åtgärder som stimulanser till bostadsbyggandet i formav temporära hyresrabatter för att sänka ^inflyltningshyrorna i nyproduceradelägenheter. En sådan åtgärd kostar runt 50 miljoner per 10 000 lägenheter, menden skulle i dagens läge ha en mycket positiv effekt. Vi har i krisprogram ochannorstädes antytt alt vi kan länka oss ett stöd till industrins investeringargenom en ^s. k. marginell investeringssubvention. Kostnaden för en sådan åtgärdkan begränsas till ett ^å^ två år- för det gäller ^atl dra fram investeringarnajust nu - och den skulle uppgå till 70-80 miljoner per investerad miljard.Lyckades en sådan politik skulle vi påett avgörande sätt bidra till att lösa kanske det mest centrala problem somsvensk ekonomi har. Alltså;genom att tillfälligtvis satsa på beredskapsarbeten och andraarbetsmarknadsåtgärder, genom att stödja bostadsbyggande och industriinvesteringarkan vi för ungefär hälften av vad momssänkning och skattesparande kostargenomföra åtgärder som snabbt gynnar investeringar och motverkararbetslösheten. Regeringenspolitik ger mer och mer ett intryck av en extrem kortsiktighet. Del finns ingenfast linje i den borgerliga politiken. Man tycks alltmera anamma maximen"efter oss syndafloden". Devalveringen kommer ^atl leda till relativtstora vinstökningar, inte minst för skogsindustrin samt massa- ochpappersindustrin, för ^atl ta ett par specifika exempel. De ger i rätt storutsträckning karaktären av vad man ibland brukar kalla för ^windfall ^gains.Under senare delen av 1982 är det också ganska troligt att vi får eninternationell konjunkturuppgång. Det här gör alt vinsterna under nästa årkommer att stiga kraftigt. beräknar i den rapport som komi går att industrins ^driflsöverskott 1982 kommer att stiga med 56 ^%. Denökningen kommer sannolikt ^atl fortsätta och bli ännu större 1983. Stigandevinster är välkomna ur vissa synpunkter, men skapar de problem.