prot · G50954 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:54 Tilläggsavtal tillavtalet mellan de Nordiska länderna om handräckning i skatteärenden, m. m. Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 21§ Tilläggsavtal till avtalet mellan de Nordiska länderna om handräckning iskatteärenden, m. m. betänkande 1981/82:21 om tilläggsavtal till avtalet mellan deNordiska länderna om handräckning i skatteärenden, m. m. 1981/82:73). 157 iHofors (s): Till skatteutskottets betänkande har de socialdemokratiska ledamöternai utskottet fogat en reservation. I två frågor har vi en annan uppfattning änden borgerliga majoriteten. Det är dels frågan om en obligatorisk skyldighetför bankinstituten att lämna uppgift till taxeringsmyndigheterna om kapitalbehållningoch ränteinkomster på bankkonton, dels frågan om en generell skyldighet attspecificera utgiftsräntor och skulder i deklarationen. Idessa frågor, liksom i allmänhet när det gäller skärpningar avskattekontrollen, är den borgerliga majoriteten ej intresserad av att sträckasig lika långt som vi socialdemokrater. Isocialdemokratiska mofioner har under en följd av år lagts fram förslag om enuppgiftsskyldighet i fråga om ränteinkomster och kapitalbehållning påbankkonton. I skatteutskottets betänkande 1977/78:55 var utskottet enigt om atten sådan uppgiftsskyldighet borde införas för bankerna. 1978 uppdrog riksdagenåt regeringen att pröva möjligheterna att införa en sådanuppgiftsskyldighet. Regeringen uppdrog i sin tur åt att utförautredningsarbetet. Riksskatteverketföreslår efter sin utredning att banker och andra kreditinstitut skalllämna kontrolluppgifter avseende ränteinkomster och kapitalbehållning tillledning vid insättarnas beskattning. Kontrolluppgifter på småbelopp bedömsdäremot som ointressanta från fiskal synpunkt. Tilläggsavtal till avtalet mellan de Nordiska länderna omhandräckning i skatteärenden, m. m. varförvissa beloppsgränser föreslås. Vidare föreslås att uppgifter skall lämnas, omräntan uppgår till . eller kapitalbehållningen vid åretsutgång överstiger . I vissa fall, dvs. om kontoinnehavarens personeller organisationsnummer ej är kända, föreslås att beloppsgränserna bestämstill . I proposition 1981/82:73 behandlas riksskatteverketsförslag, och med beklagande kan man konstatera att föredraganden ej är bereddatt f. n. ta ställning till förslaget, utan anser att ytterligare övervägandenär nödvändiga- Medanledning av propositionen har i en socialdemokratisk motion med ErikWärnberg som första namn yrkats att förslag genomförs, ochdetta ställer sig de socialdemokratiska reservanterna i utskottet bakom. Enligt vår mening kan det ej finnas några skäl tiHytterligare överväganden, och vi anser därför att en kontroll av detta slag, ilikhet med vad som redan skett i och , bör genomföras. Kontrolluppgifter till ledning för inkomsttaxeringen skallenligt gällande regler lämnas i en rad olika situationer. a. skallarbetsgivaren lämna uppgifter fill taxeringsmyndigheterna om lön och andraförmåner till de anställda. Att motsvarande kontrollåtgärder ej skall vidtasnär det gäller kapitalinkomster har vi reservanter inte någon förståelse för,allra helst som vi vet att skattebortfallet är betydande på grund avunderdeklaration av bankmedel. beräknar i sin utredning bortfallettill ca 400 milj. kr. , vilket gällde i ränteläget november 1980.Kontrollsystemet bör enligt vår mening utformas i enlighet medriksskatteverkets förslag och tillämpas fr. o. m. När det gäller den andra frågan, som vi socialdemokraterreserverat oss för, vill vi även här gå längre än vad som föreslås ipropositionen och av den borgerliga utskottsmajoriteten. I propositionen föreslås att skyldighet införs att ideklarationen specificera utgiftsräntor och skulder i inkomstslagen fastighet.Dock begränsas denna skyldighet till att avse s. k. schablonvillor och kapital.Vi har i och för sig ingen erinran mot detta förslag, men man bör enligt vårmening även i detta fall gå ett steg längre. Vi föreslår därför attskyldigheten att specificera utgiftsräntor och skulder skall utsträckas tillatt gälla generellt för alla inkomstslag. Gällande bokföringsregler för jordbruksfasfighet och annanfastighet som ej är schablonbeskattad samt för rörelse anser vi reservanter ejvara fillräckliga ur kontrollsynpunkt, varför även dessa förvärvskällor böromfattas av den generella uppgiftsskyldigheten. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen. 158 STIGJOSEFSON (c): I förevarandebetänkande från skatteutskottet behandlas frågan om uppgiftsskyldighetenbeträffande ränteinkomster och ränteutgifter. I proposition 1981/82:73föreslås en skyldighet för de skattskyldiga att i den allmännasjälvdeklarationen specificera utgiftsräntor och skulder i inkomstslagen annanfastighet och kapital. Beträffandeskyldigheten för bankerna att lämna uppgifter om räntor och kapital föreslås ipropositionen att man skall avvakta resultatet av det arbete som pågår iriksskatteverket om hur man skall använda kontrollresurserna totalt för att fåbästa möjliga resultat. Det sägs i propositionen att ett kontrollsystem förbankräntorna kräver fortsatta överväganden med hänsyn till bl. a. nuvarandemöjligheter att genomföra sfickprovskontroller. Imotion 142 av m. fl. yrkas att förslag i frågaom bankräntorna skall genomföras. Motionsyrkandet följs upp i en reservationfrån s-ledamöterna i utskottet. Ävenom skäl kan föreligga att redan nu utvidga utgiftsskyldigheten till att omfattaäven bankräntor, finns också motiv för att överväga vilken effekt som kanuppnås via stickprovskontroller. Utskottet anser därför att börbifalla propositionen, vilket också framgår av skatteutskottets betänkande.Därmed har utskottet inte tagit avstånd från förslaget om en utvidgning avbankernas uppgiftsskyldighet beträffande räntor och kapital. Utskottet harendast ansett att man bör invänta de överväganden och den utvärdering som nusker i departement och riksskatteverk. Ireservationen från socialdemokraterna föreslås också att uppgiftsskyldighetenskall gälla generellt för alla inkomstslag. Som framgår av betänkandet gällerbokföringsskyldigheten för rörelse och jordbruksfastighet samt för ickeschablontaxerad, annan fastighet. Man kan alltså genom bokföringskontrollerkontrollera dessa uppgifter. Skulle man gå längre och kräva att enrörelseidkare eller en jordbrukare specificerar varje räntekostnad och åtföljandeskuldbelopp, skulle det satinolikt medföra ett stort antal ränteuppgifter, bl.a. på inköpta produktionsmedel, inventarier och varuskulder - uppgifter som imånga fall skulle omfatta endast mycket korta tidsperioder. En sådanutvidgning, som reservanterna föreslår, skulle innebära en betydandearbetsbelastning och i vissa fall en nära nog dubblerad uppgiftsskyldighet.Innan man fattar ett sådant beslut krävs det ytterst noggranna överväganden,bl. a. av var man skall sätta gränsen och vilken omfattninguppgiftsskyldigheten i så fall skall ha. Jagär något förvånad över att i underkänner denbokföringsskyldighet som finns. Jag undrar varpå han grundar den ståndpunkten.I principfrågan är vi överens - kontrollskyldigheten bör utvidgas. Det somskiljer är uppfattningen om hur långt uppgiftsskyldigheten skall gå och vilkenomfattning den skall ha. Medhänsyn till att reservanterna kräver ett genomförande av sitt förslag först den1 förutsätter jag att regeringens övervägande ochställningstagande kan ske i så god tid att ett slutligt ställningstagande fillde Tilläggsavtaltill avtalet mellan de Nordiska länderna om handräckning i skatteärenden, m. m. 9Riksdagens protokoll 1981/82:53-55 Tilläggsavtal till avtalet mellan de Nordiska länderna omhandräckning i skatteärenden, m. m. frågor somaktuahserats i reservationen kan göras av utan att detta avsevärtändrar tidpunkten för ikraftträdandet. På grundval av vad jag här har framfört berjag att få yrka bifall fill utskottets hemställan i dess helhet. 159 i (s); Det sista sade - att ävenutskottsmajoriteten arbetar för att en utvidgad uppgiftsskyldighet skall kunnagenomföras 1985 -är glädjande. Men med tanke på det intresse ni har visat förden här frågan betvivlar jag att detta förslag kommer att genomföras. Detfordras naturHgtvis en del ytterligare utredningar, och det skall skrivas enproposifion om det - jag tycker alltså att det verkar svårt att den vägen fåförslaget genomfört till 1985. Jag vill också säga att det ur socialdemokratisk synpunktär av yttersta vikt att vi har ett så rättvist och Hkformigt skattesystem somdet över huvud taget går att skapa. Med hänsyn till det budgetläge vi har i dagär det också av yttersta vikt att vi får in skatter till staten. Vi vet att det finns skattskyldiga som genom olikaåtgärder undandrar staten sin andel av skattebördan. Det gäller för oss i dettahus att täppa till det hål det här gäller, så att det inte finns sådanamöjligheter fill undandragande av skatt. Gör vi inte det, ökar frestelsen - detvet vi av erfarenhet - hos de lojala skattebetalarna att kompensera sig påHknande sätt, att försöka undandra staten den skatt som de skall betala. Därförmåste vi här arbeta snabbt. Det är ju betydande summor som dras undan. Man skall inte säga att detta undandragande av skattförekommer hos alla dem som fillhör de grupper vi nu talar om. Det finnsnaturligtvis många lojala skattebetalare bland dem också. Men vi vet att dethär finns ett hål i skattelagstiftningen, och därför måste vi alltså arbetasnabbt. Men det är ni tydligen inte beredda att göra, eftersom ni yrkar avslagpå våra motioner. Anf.160 (): Jag tror nog att vi i alla partier är överens om attförsöka förhindra skatteflykt. Det är en strävan hos alla partier att ta bortde möjHgheter som kan finnas att smita från skyldigheten att erlägga skatt påsin inkomst. Men det är kanske också på det sättet att ettregeringsparti är litet försiktigare när det gäller att lägga fram nya förslagoch gärna vill avvakta pågående arbete med utvärdering av det förslag somföreligger. Det är egentligen endast det som skiljer - att vi här vill avvaktadet utredningsarbete som pågår kring dessa frågor innan man fattar detdefinitiva beslutet. När reservanterna också anser att lagändringen inte skallträda i kraft förrän , är skillnaden verkligen inte såförfärligt stor, utan man skulle kunna avvakta den utvärdering som utskottetoch även departementschefen vill att man skall göra före ett definifivtställningstagande. När det gäller företagens redovisningsgrunder har mansagt, i samband med den skattereform som det skall framläggas förslag om 1982,att frågan om att på något sätt kunnaavskilja rörelsekapitalet från det privata kapitalet skall utredas. Också i detsammanhanget kan man kanske finna en form som innebär att det är lättare attfillmötesgå de krav som här ställs i reservafionen. Jagtror att man inte skall skapa större motsättningar än nödvändigt. Vi har allaett intresse av att försöka bemästra skatteflykten. Den enda skillnaden i denhär frågan är att vi vill avvakta det utredningsarbete som pågår. 161 i (s): Ja, det är här som uppfattningarna skiljer sig. har ju utrett denna fråga - det framgår också av dessutredningsbetänkande. En partibroder till var med i den utredningen- en gammal erfaren skattemänniska, vill jag säga. Han föreslår i detbetänkande som lade fram, att lagändringen skaH genomförasredan 1984. Det finns alltså inga tekniska hinder för att genomföra den. Mankan också se på , som genomförde denna ändring 1977. Det skulle varamärkvärdigt, tycker jag, om inte vi i skulle vara lika duktiga somdanskarna när det gäller att kunna införa dessa bestämmelser. Vi har ocksåkunnat studera hur det har gått med deras verksamhet. Mig veteriigt har detinte varit några stora problem i i det avseendet. Det är nog konstladeargument som här anför - att förslaget måste utvärderasytterligare. Det har utvärderats och utretts så att det räcker. Tilläggsavtaltill avtalet mellan de Nordiska länderna om handräckning i skatteärenden, m. m. 162 STIGJOSEFSON (c): Som jag sade imitt första inlägg har inte utskottsmajoriteten tagit avstånd från förslagetutan sagt att man skall avvakta det arbete som pågår i och idepartementet. Om i läser vad som står på s. 12 iutskottsbetänkandet, där det redogörs för propositionen, finner han att det därtalas om att vi vill avvakta det arbete som pågår inom förklarläggande av hur kontrollresurserna skall användas för att man totalt settskall få fram bästa möjHga resultat. Det är detta - tillsammans med detutvärderingsarbete som sker i departementet - som vi vill avvakta. Somframgår är det alltså endast fråga om huruvida vi definitivt skall ta ställningpå grundval av det material som föreligger eller avvakta detutredningsarbete som just nu pågår. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.3 och 5 c Utskottetshemställan biföHs med 159 röster mot 157 för reservationen av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 22 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1981/82:26 omtilläggsbudget 1, såvitt avser statens bakteriologiska laboratorium ochakademiska sjukhuset i (prop. 1981/82:25 delvis). Punkterna 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. 163HANS (): Litet tillspetsat skulle jag vilja säga att ibetänkande 26 från socialutskottet lämnas åtminstone ett hugnesamt besked,nämligen att från övergår frånhuvudsakligen statligt huvudmannaskap till ett av i länensamt buret huvudmannaskap. Det är ett lyckligt förhållande, kanske med någonoro beträffande forskningens samtida ställning. Jag säger detta inom parentes. Efter att ha upplevt en ganska våldsam protest- ochdebattstorm under sistlidna höst rörande just och dessrelationer till huvudmannen staten är beskedet som jag relaterat till särskiltvärdefullt. Det har rått ett ganska besvärligt förhållandemellan staten och . Som beslutsfattare i sista instans hardet varit nästan omöjligt att greppa den rådande situationen i dettasammanhang. Jag finner det påkallat att innan jag säger något om det aktuellabetänkandet från socialutskottet något spegla den debatt som lokalt förts underhösten. Jag gör det genom att citera något ur några av de många artiklarna ilokalpressen. Den tidning jag refererar till är , som har enmed sjukvårdsministern sammanfallande partifärg, vilket kan vara en i sigintressant upplysning. 1 ifrågavarande tidnings lördagsnummer den 12 septemberkan man läsa följande: "BUP-klinikens stängning. Protester från helalandet. "Dråpslag mot psykvärden.' Från i norr till i söder strömmar nu protesternain mot planerna att stänga barn- och ungdomspsykiatriska kliniken (BUP) vidAkademiska sjukhuset. - Så är beslutet också ett dråpslag mot hela Sverigesbarnpsykvård, kommenterar professor ." En annan artikel i samma nummer av harrubriken: "Nytt körekord vid ortopeden. 1 500 väntar på operation." I artikeln sägs; "Köerna till Akademiska sjukhusetsortopedkirurgiska klinik fortsätter att växa. väntar nära 1 500 patienter påoperation. -Öppenvård i all ära, men ortopediska operationer kan maninte klara av vid en vårdcentral, säger klinikchefen, prof. "ser inte bara knappheten medvårdmöjligheter som dålig ekonomi - sjukskrivna, köande patienter i arbetsförålder kostar miljonsummor och de svåra operationerna blir dyrare än de enkla -utan också som ett 'ganska cyniskt spel med människor'." I sammaexemplar av tidningen kan man läsa följande: "Uppsalacentern protesterar. -Vi kan inte stå tillsvars inför våra väljare när vi möter deras frågor om regeringens beslut närdet gäller neddragningarna vid . Det skriver i iett protestbrev till regeringen. Det räknar upp alla de följder på vården som regeringensbeslut får. Stängda vårdplatser och längre vårdköer både för länsinvånarna ochpatienter från andra landsting." Till slut en artikel , rubricerad:"Vi kan inte ändra vården på ." I texten sägs det bl. a.:"Vi bygger upp den öppna vården för fullt. Men vi kan inte som regeringenkräver förändra vården över . Det svarar socialdemokraterna i Uppsalaläns landsting regeringen ." Vidare sägs det: "Socialdemokraternapekar också på konsekvenserna för utbildningen vid sjukhuset liksom förforskningen. Neddragningen får också effekter på en redan ansträngdarbetsmarknad." I en följande tidningsartikel sägs bl. a.:"Regeringen sade nej. 36 miljoner måste sparas på Akademiska sjukhuset.Drygt in på budgetåret gav regeringen besked ombudgetramarna för . Det är ett besked som innebär nyadrastiska nedskärningar. Minst 123 vårdplatser ska bort för att nå sparmålet påytterligar 18 milj. Man kan läsa vidare i all oändlighet på i stort sett sammatema. Länsinvånare och intressenter från regionen har samma uppfattning, att enorimlig situation uppstår, om regeringens sparkrav fullföljs. Det finns skälatt notera ett uttalande av en av regeringens representanter i Akademiskasjukhusets direktion, nämligen departementssekreterare . Enligt enartikel säger följande: "Regeringen spar inga pengar genom att säga nej tillökade budgetramar för . I stället hoppas man att genom dethär beslutet tvinga fram en snabbare utbyggnad av den öppna vården. "säger vidare: "har regeringen sagt att de slipper de tvåprocentens neddragning som alla andra ålagts. Men då får de också hålla sigtill ramen. Regeringen accepterar inte längre att verksamhet som ökatokontrollerat får fortsätta växa på bekostnad av öppenvård ochnärsjukvård." Det tycker jag är ett mycket märkligt uttalande av densom, såvitt jag förstår, är den som är placerad i Akademiska sjukhusetsdirektion av regeringen. Ansvaret måste ju i första hand vara statens, och dåär det märkligt att regeringens representant och alltså statens företrädare harlåtit, mom han själv uttrycker det, verksamheten öka okontrollerat. När mankräver att skall ändra inriktningen av vårdformen och i stället satsa merpå öppenvård, är det i och för sig riktigt, men omöjligt att klara på en gång.Att så att säga vända på klacken är, som jag ser det, omöjligt. När nu det ansvariga statsrådet är närvarande i kammarenmåste jag säga att hanteringen av den här frågan har varit orimlig, inte minstför personalen, alla kategorier, vid sjukhuset. Stundom har man, förmodligenmed all rätt, upplevt en ganska kallsinnig och ibland utmanande attityd hossjukvårdsministern, och det är mycket beklagligt. Så till utskottsbetänkandet. På s. 8 säger utskottetavslutningsvis beträffande de aktuella motionerna - jag tänker i första hand påden socialdemokratiska mofionen 116- att man har förståelse för att förändringenav verksamheten vid sjukhuset måste ske under smidiga former. Enligt utskottetsmening "bör regeringen ges möjlighet att såvitt avser budgetåret1981/82" - det är det budgetår som avses i de föreliggande motionerna-"justera ramen för läkarlöner samt ramarna för löner till annan personalän läkare och för omkostnader med hänsyn till angelägenheten av en smidigförändring av verksamheten vid sjukhuset och av att nämnda kategoriutomlänspafienter får erforderlig vård". "Utskottet tillstyrker de av regeringen begärdabemyndigandena samt föreslår att regeringen bemyndigas justera de ekonomiskaramarna med hänsyn till vad ovan anförts." Har utskottet med det menat att man har vunnit klarhet iatt det som framförts i motionerna, i synnerhet i motionen 116, har sittberättigande, att det föreligger en uppenbar risk för ett överskridande underinnevarande budgetår och att utskottet också är berett att med sinrekommendation till regeringen ge regeringen möjligheter att utanordnaerforderliga medel för att täcka de förväntade underskotten? Så tolkar jag det,men när jag sedan läser utskottets hemställan anser jag att det knappast ärglasklart, om jag får uttrycka mig så. Det heter under mom. 2, att utskottet hemställeratt "bemyndigar regeringen att besluta om överskridande av deekonomiska ramarna för verksamheten vid akademiska sjukhuset för budgetåret1981/82 i enlighet med vad utskottet föreslagit". Jag undrar, och riktar mig då närmast till utskottetstalesman, vad detta innebär i pengar. Kan det innebära att man är beredd attbiträda den socialdemokratiska motionen, där vi hemställer om ett anslag på 6milj. kr., om det visar sig att det beloppet blir erforderligt? Skall jag tolkautskottets skrivning på det sättet? Jag hoppas det. Jag skulle gärna vilja få klarhet från utskottetsföreträdare i att utskottet också anser att detta uttalande inte bara innebären möjlighet för regeringen att föranstalta avseende anslag på det sätt som jaghär har resonerat om utan att det också medför en skyldighet för regeringen attgöra det, därest det visar sig att svårigheterna att täcka kostnaderna för enrimlig sjukvård skulle uppstå. Innan jag får klarhet i hur utskottet har menat på dennapunkt avstår jag från att göra något yrkande. Jag ber att få återkomma sedanutskottets talesman har haft ordet. I detta anförande instämde , ,, Nr 54 , , och (alla den s)- 164 Förste vice talmannen : Driftkostnader Jag hälsar med tillfredsställelse attförhandlingarna om ett fQf Akademiska landstingsövertagande av Akademiskasjukhuset nu tycks ha förts till ett sjukhiLset i Udd-lyckligt slut. I och med att läns landsting taröver Akademiska /g sjukhuset får och sjukvårdsregionen inte barasamma skyldigheter enligt sjukvårdslagen som andra landsting ochsjukvårdsregioner utan också samma rätt att själva bestämma om dimensioneringoch utformning av sin högspecialiserade sjukvård, givetvis inom ramen för detsamhällsekonomiska utrymmet. Den rätten är efterlängtad av många. Förhållandet mellan departement och landsting resp. regionhar inte varit friktionsfritt. Det har i olikasammanhang framgått att man från sida velat tillämpa envårdideologi som gått ut på att föra över betydande resurser från sjukhusetsslutna och öppna vård till annan öppen vård. Detta vore naturligtvis envällovlig ambition, om den förbättrade effektiviteten hade lett till obehövligaresurser vid sjukhuset. Verkligheten är i stället den att antalet patienter sombehöver sjukhusets högkvalificerade vård har ökat ännu snabbare äneffektiviteten förbättrats, inte minst beroende på den kraftiga förskjutningenmot äldre, mer vårdbehövande patienter. Detta har också tagit sig uttryck iväxande köer och i att en allt mindre del av verksamheten kunnat reserveras förplanerad vård i stället för vård i direkt akuta situationer. Den här inställningen från departementets sida har väcktoro och förtvivlan bland patienterna och deras anhöriga, bland personal ochförtroendemän. skall inte statsrådet på något vis lastas förden budgetproposition som lades och som när det gäller sjukhusettogs utan debatt av den riksdag där då ännu ingick som ledamot.Men det visade sig mycket snart att dessa ramar var helt oreaHstiska. I detavseendet har vi alla inom regering och riksdag vår del i ansvaret. Men i ochmed årsbokslutet för sjukhuset stod det fullständigt klart att den uppräkningav de ekonomiska ramarna för verksamheten som regeringen föreskrev den 10september och som förelagts för godkännande var heltotillräcklig för att medge en i stort sett oförändrad verksamhet. I stället fören neddragning av verksamheten som förutsattes i propositionen ijanuari framtvingas nu en nedskärning med tillsammans avvårdplatserna och med mer än 35 000 öppenvårdsbesök på mindre än , ochdetta trots att aUernativa vårdmöjHgheter i såväl öppen som sluten vård i stortsett helt saknas för de patienter som berörs. Den begränsning av den s. k. utomlänsvården som statsrådetAhriand utpekat som en lösning har över huvud taget inte varit någon lösning.Det gäller ju i stor utsträckning patienter som behöver sådan sjukvård somendast bedrivsvid ett fåtal högspecialiserade kliniker i landet. Alternativen för de här s.k. utomlänspatienterna är mestadels antingen att de inte får erforderlig vårdeller att andra landsting måste bygga upp parallella resurser, vilketnaturligtvis skulle innebära betydligt högre kostnader och minskad effektivitet.Det ur såväl mänsklig som krasst ekonomisk synpunkt orimliga i ett sådantresonemang har utskottet glädjande nog helt förstått.