prot · G509110 · 1981-12-31 00:00:00 — Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet AnL 8 Tredje vice talmannen (): Jag säger inte att det enbart är en fördel attha bostadsytan samlad i en byggnad, men jag anser inte att det kan vara till såstor nackdel att det bör värderas . lägre än att ha ytanfördelad- på tre byggnader. Det finns nämligen avgjorda fördelar i stort förfamiljen att ha sin bostad i en byggnad. Det är lättare att uppvärma den ochmer ändamålsenligt. Budgetministern säger här att det går lättare att fåekonomi på tre byggnader. Fär jag tolka det så att budgetministern menar attanvisningarna är skrivna så, att t. ex. byggnad nr 2 med . itaxeringsvärde, som får ett åsätt förmånsvärde av , kan hyras ut för . utan att vederbörande hemmansägare behöver ta upp det beloppet förbeskattning? Får byggnad nr 3 hyras ut för ? Hur skall man annars fåekonomi på byggnaderna, om man inte får ta in dessa hyressummor? Annars blirdet ingen ekonomi med att ha ytan uppdelad på flera byggnader. vill jag för tredjegången säga att jag är tacksam för att lovat att se över dessabestämmelser . AnL 9 STIGJOSEFSON (c): Anledningen till att man har missförstått denya bestämmelserna och att, som jag sade i mitt första inlägg, äventaxeringsnämndsordförande har gjort det är naturligtvis att vi nu har ettliknande system med procentsats på taxeringsvärden både när det gällervillaschablon och när det gäller jordbruksfastigheter. Skillnaden är ju att närdet gäller villafastigheter är den bindande, medan det för jordbruksfastigheterär som statsrådet har Om lokaliseringen av tingsrätten i sagt,fråga om ett hjälpmedel för att uppnå en rättvis taxering. Det är framför alltdet jag hoppas skall komma ut till berörda instanser. Sedan anser jag att vårataxeringsnämnder, när de med bestämdhet vet hur bestämmelserna skall tolkas,kommer att beakta detta. Den uppfattningen har jag om våra taxeringsnämnder.Därmed vill jag än en gång tacka statsrådet för svaret. AnL 10 Ekonomi- och budgetministern : Bara ett par korta kommentarer. Det är ju helt riktigt, som säger, att detär angeläget att vad som här har sagts kommer ut till de berörda, och jag ärövertygad om att en interpellationsdebatt av det här slaget har sitt intresseför dem som handlägger taxeringsfrågor. Jag känner mig rätt övertygad om i de kretsarna kommer att ta del av den här debatten. Får jag sedan till säga att när detgäller de förmåner som vi nu diskuterar, så är det ju fråga om en hyresfribostad. Vad jag förde in i debatten i min föregående replik var möjligheten attalternativt utnyttja ett bostadsbestånd på en jordbruksfastighet. Men vad denhär frågan enbart gäller är ju en hyresfri bostad för ägaren. AnL 11 Tredje vice talmannen (); Då har vi tolkat bestämmelserna lika, RolfWirtén och Med anledning av detta vill jag bara säga attdet för den hemmansägare, som har bostaden fördelad på tre byggnader och fårett bostadsförmånsvärde på , är en omöjlighet att få ekonomi i dethela, jämfört med den som har en byggnad och får ett bostadsförmånsvärde på . Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1981/82:158 om lokaliseringen av tingsrätten i har föreslagit regeringenatt får nya lokaler i . Med anledning härav harHelge frågat budgetministern om denne är beredd att tillmötesgå enstark opinion i som är mot att tingsrätten lokaliseras till ochsom förordar att andra lösningar prövas. Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Bakgrunden till förslag är den dåligalokalsituationen för . Tingsrätten har f. n. lokaler dels i detkommunägda , dels i ett äldre, statiigt tingshus. Lokalerna är i dåligtskick och erbjuder en bristfällig arbetsmiljö. Dessutom innebär det för entingsrätt särskilda nackdelar att halokalerna splittrade på olika håll. förslag innebär atttingsrätten inryms i utan att vare sig landshövdingens residens medrepresentationslokaler eller rikssalen med biutrymmen påverkas. Den del avlänsstyrelsens personal som arbetar i avses, i avvaktan på enplanerad andra etapp av ett landsstatshus, att få sina arbetsplatser förlagdatill andra lokaler i . Örebrokommun, som tidigare verkat för att tingsrätten skulle flytta från ,föreslog att den samlade tingsrätten skulle lokaliseras tillrådhuset. läns landsting föreslog att tingsrätten skullelokaliseras till gamla i . har utrett dessatvå lösningar och, i likhet med och , funnit demmindre lämpliga. I1982 års budgetproposition anmälde jag att beredningen av frågan omtingsrättens lokalisering till ännu inte var avslutad iregeringskansliet men att det - om beredningen skulle leda till att man följerbyggnadsstyrelsens förslag - är angeläget att medel finns anvisade förändamålet. I budgetförslaget beräknades därför medel för den föreslagnaombyggnaden. Riksdagsbehandlingen av anslagsfrågan pågår f. n. När den äravslutad kommer vi att ta upp ärendet på nytt inom regeringen. Omlokaliseringen av tingsrätten i AnL 13 (): Jag ber att fåtacka justitieministern för svaret. Fråganom framtida användning har blivit en angelägenhet för hela Örebrolän. och dess olika organ, inkl, , hartillsammans med skilda organ, t, ex, dess förvaltningsutskott ochbyggnadsnämnd, Uksom kommunstyrelsen i och bestämtmotsatt sig att tingsrätten får sin lokalisering till . RiksantikvarienUksom landsantikvarien tillsammans med styrelsen för läns museum harockså gått emot detta förslag, och hartagit ställning för att behålls som tillgängligt för allmänheten, och vurmar för att dekulturhistoriska miljöerna görs levande för allmänheten. Tingsrättenspersonal, nämndemannaföreningen och personalen på arbetar för enannan lösning än att tingsrätten får sin placering till slottsbyggnaden.Partierna, liksom andra organisationer, lokalpressen och enskilda personer, haralla ställt sig bakom uppfattningen att blir en levande och förallmänheten tillgänglig yta med museum och arbetsplats. Jaghar ombetts av de övriga partiernas ledamöter på Örebrobänken med undantag avBengt Wittbom, som talar för , att understryka att också de sluterupp på den ståndpunkt jag här redogjort för. Justitieministernlämnade i sitt svar uppgiften att liksom kommun gett uppslagtill annan lösning av tingsrättens lokaUsering. Således säger attnär flyttar från sina lokaler kan dessa bli tillgängligaför tingsrätten, kommun uttalar att och omkringliggandefastigheter mycket väl kan utgöra en lösning av den Nr 110 angelägna frågan om lokaler förtingsrätten, Måndaeen den " °" förbryllar i sammanhanget är att byggnadsstyrelsenframhärdar i 29 mars1987 '" uppfattning, atttingsrätten skall till . De regionala och lokala organ som har en annan uppfattning får inte gehör för sin önskan att diskutera Om lokaliserinsen 'f'ka''sering ochplanlösningar som tillfredsställer såväl tingsrättens behov som den lokalaopinionens synpunkter. Vi önskar att regeringen skall ge direktiv som gör attdet blir möjligt att resonera förutsättningslöst. Staten har ett kulturpolitisktansvar för kulturminnesvården och för att de kulturhistoriska värdena görstillgängliga för allmänheten. Jag förutsätter att regeringen kommer att tadetta sitt ansvar. Därmed tillmötesgår regeringen även den starka opinion somfinns i den här frågan. Vi fär också hoppas att regeringen klarar att lösa denför tingsrätten så angelägna lokalfrågan. har jag fått svaret avjustitieministern. Men frågan var: Är regeringen beredd att tillmötesgå denstarka opinion som finns mot lokalisering till av tingsrätten? Det ärden frågan jag hoppas få svar på. AnL 14BENGT WITTBOM (m): Jag vill inledningsvis instämma vad gäller denfaktaredovisning som här har givit med anledning avinterpellationen och understryka dessa synpunkter. Det som gör oss bekymrade i län är att vi tyckeratt frågan om framtid hanteras som om det i första hand gälldehur tingsrätten i skall få bästa möjliga lokaler. Jag tycker att jagfått detta bekräftat, när jag tagit del av statsrådets svar. Det främsta skälet till att även jag tar till orda i denhär debatten är att jag vill understryka för statsrådet och för regeringen atti är den här frågan större än så. Därför måste vi, på de sätt som vi harmöjlighet att utnyttja, redovisa att har varit och ärbetydelsefullt för kulturlivet i , betyder mycket för örebroarna,vilket man bevisat i akfiv handling vid ett flertal tillfällen. Bl, a, harörebroarna ställt upp och stöttat sitt slott ekonomisktgenom att samla in pengar för att hålla någorlunda i stånd. Enligt deuppgifter som jag har inhämtat är rikssalen renoverad med hjälp av insamlademedel. Det här om något visar ju att örebroarna känner för sitt slott. Därförmåste regeringen vid hanteringen av frågan verkligen också ta in den härdimensionen i sin bedömning. Det är så som har redovisat här, att olikainstanser i och i län har ställt upp för att erbjuda alternativaplaceringar av fingsrätten. Det finns således ett flertal olika möjligheter attplacera tingsrätten i ändamålsenliga lokaler i , Det är självklart attingen i vill att tingsrätten skall arbeta i undermåliga-lokaler. Men detär också uppenbart att ingen i vill att skall användas på ettsådant sätt att det blir mindre tillgängligt för invånarna i , Jag tycker att statsrådets svar är undvikande. Örebroarnahar, på alla de sätt som har visat, givit sin ståndpunkt tillkänna, och regeringen har - vid ett flertal tillfällen, - genom uppvaktningargjorts uppmärksampå örebroarnas engagemang. Min fråga till statsrådet är därför: beredd att vid beredningen av den här frågan ta med i bedömningeninte bara nödvändigheten av att skaffa ändamålsenliga lokalerutan också den absolut enhetliga opinion som har redovisats från län? AnL 15 Justitieministern ; Jag kan förstå de örebroare som vill attslottet skall bli museum eller användas för andra kulturella ändamål. Jag kanockså hålla med om att man självfallet inte får betrakta detta bara som enfråga om lokaler för tingsrätten. Men man måste realistiskt konstatera att detär en ekonomisk fråga, och det är svårt att f, n, se några realistiskaekonomiska möjligheter för staten att tillgodose en önskan att använda slottetför kulturella ändamål. Finansieringen av sådana ändamål får, så vitt jag kanse, ankomma på lokala intressenter som kommun eller landsting. Någraerbjudanden om finansiering från dessa intressenter har mig veterligt integjorts. Som jag nämnde i mitt svar kommer frågan om tingsrättenslokalisering att tas upp igen sedan behandlat anslagsfrågan och haftmöjlighet att säga sitt. Vill man från Örebrohåll att regeringen skall övervägaett användande av för kulturella ändamål, bör de intresserade snarastlämna besked om vilka preciserade åtaganden av ekonomisk natur man är bereddatt göra. Det rör sig om en årlig hyreskostnad i storleksordningen en halv å enmiljon kronor. Jag vill också något kommentera vad som har sagts omtillgängligheten. Jag kan nämligen förstå den synpunkten. förslag innebär inte att rikssalenberörs, inte heller att landshövdingens bostads- och representationslokalerberörs. Det rör enbart den del av som f. n, kan sägas varakontoriserad. Vad jag kanske inte riktigt kan förstå är att tingsrätten,som är lika gammal som , inte skulle vara en passande hyresgäst i detgamla anrika riksfästet, I och för sig tycker jag att en tingsrätts verksamhetär väl förenlig med historiska roll. Jag vill också poängtera att entingsrätt arbetar under stor öppenhet i jämförelse med annan statligverksamhet. Rättegångarna t, ex, är ju offentliga. Jag vill bara understrykaatt det är en aspekt som ibland har kommit bort i diskussionen. Än en gång vill jag säga att jag är öppen för uppslag ocherbjudanden från Örebrohåll, men de måste komma med kort tidsutdräkt. Om lokaliseringen av tingsrätten i Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 16HELGE (); Jag har naturligtvis ingen fullmakt att påstående fot göra några åtaganden som kan betyda kostnader för t. ex, Örebrokommun när det gäller eventuella lokaliseringar av museala ytor i . Mendet riktiga vore naturligtvis - det är också viktigt - att man satte sig neroch gemensamt Om lokaliseringen av Ungsrätten i Det skall väl inte vara nödvändigt att kommunicera per brev. Det skullealltså vara mycket bättre om parterna satte sig ner och gemensamt bereddefrågan. Men det har inte varit möjligt. Jag tror att har lagt in litet förmycket prestige i frågan. Man har t. o. m. uttalat att man skulle kunna tänkasig att ha en fabrik i . Det tycker vi är rätt upprörande. Om inga initiativ tas som gör det möjligt för de lokalamyndigheterna, kommunen och även , att diskutera frågan, är jag räddför att det blir ett beslut i den riktning som harrekommenderat. Det är nödvändigt med seriösa diskussioner och en beredning avfrågan innan regeringen fattar sitt beslut. Jag förstår att regeringen behöverett underlag. Men är det bara initiativ och kontakter som skall till, tror jagatt den lokala instansen - kommunen och , och även andraintressenter -kommer att ställa upp. Jag hoppasatt vi får en chans när det gäller lösningen av denna fråga. AnL 17 (): Det var välgörande att höra justitieministerPetris senaste inlägg i detta. Det som sades vittnar ju om en väsentligt mernyanserad syn på användningen av än vad som framgår avinterpellationssvaret. Jag kan inte tolka det som justitieministern sade annatän på följande sätt. För det första är regeringen beredd att ställa den tidtill förfogande som de lokala instanserna i län behöver, för att deskall kunna samla sig till ett lokalt initiativ och för en framställning tillregeringen. För det andra är regeringen beredd att ta stor hänsyn till dettainitiativ. är regeringen beredd att medverka till att användspå ett sådant sätt att det blir maximal öppenhet. Vidare instämmer jag med justitieministern när han sägeratt är en gammal institution och att arbetet vid en tingsrätttill viss del sker ganska öppet. Men jag är inte alldeles övertygad om attörebroarna går för att lyssna på en rättegång i samma utsträckning som de gårpå museum eller i andra sammanhang besöker sitt slott. Den aspekten gör migkanske litet mer tveksam. Även om tingsrättens förhandlingar är öppna förallmänheten, tvivlar jag på att örebroarna i någon större utsträckning harsärskilt stort intresse av att besöka i det sammanhanget. Jag hoppas mot denna bakgrund attjustitieministern är beredd att nu deklarera att den tolkning som jag har gjortav justitieministerns andra inlägg är riktig, dvs. att det skall uppfattas somen signal till kommun, landsting och andra intressenter i län att sätta igång och arbeta fram förslag så snabbt som möjligt och att regeringen är bereddatt ta hänsyn till sådana insatser. Jag vill bara än en gång understryka att jagär beredd att diskutera lokala initiativ i frågan men också att det är bråttom.Frågan är inte ny, utan det har faktiskt funnits för de lokalaintressenterna att diskutera den. Jag är angelägen om att frågan drivsmed den största Nr 110 skyndsamhet, så att vi skall kunna komma fram till ett förslag som Måndaeen den förhoppningsvis är acceptabelt för alla inblandade. AnL 19BENGT WITTBOM (m); Det är skönt att vi får den här bekräftelsenav justitieminister . Jag vill avslutningsvis bara säga att det hadefunnits möjligheter att väsentligt tidigare ge de här klara signalerna,nämligen i samband med att olika intressenter i län - länsstyrelse,kommun, landsting och andra -på olika sätt har givit till känna samma meningsom och jag nu fört fram till justitieministern. Jag är därförövertygad om att det kan komma snabba initiativ från . Om lokaliseringen av tingsrätten i AnL 20 (): Jag vill poängtera att riksantikvarieämbetethar uttalat att en lokalisering av tingsrätten till skulle medföraolägenheter med tanke på intresset av att bereda tillgänglighet för allmänheteni lokalerna. Jag är verkligen glad över det svar som jag har fått frånjustitieministern. Jag ställde min fråga till ekonomi- och budgetministernWirtén, och dennes parti har ju närdemokrati på sitt program. Närdemokratin gårju ut på att man skall lyssna på lokala opinioner. Även om svaret har lämnatsav justitieministern, hoppas jag att det skall gälla för hela regeringen. När jag gick över speladeklockorna "Din klara sol går åter upp". Jag hoppas att vi nu har fåtten signal till att en klar sol har gått upp också för den här frågans fortsattabehandling. AnL 21 Justitieministern : Jag har länge följtdebatten i denna fråga, och jag vill bara understryka att jag tycker att den ialldeles för hög grad har gällt vad inte skall användas till. Detintressanta är att få fram en konkret debatt om vad skall användas tilloch även att få till stånd en finansiering av den användningen. AnL 22BENGT WITTBOM (m): Det kan jag hålla med jusfitieministern om.Vi har dock från läns och från sida upplevt svårigheter att fågehör för den syn som vi på lokalt håll har på användningen av slott.Jag tycker att vi i denna debatt har fått en bekräftelse från justitieministernpå att regeringen i sin slutliga bedömning av användningen av slottkommer att ta hänsyn till den bredare syn på användning som vi har pålokalt håll i , och det är viktigt för oss att understryka detta. Jag vill än en gång konstatera att vi har fåttbekräftelse på att läns syn på användningen av kommer att vägamycket tungt när regeringen slutgiltigt intar sin ståndpunkt. Principen attslottet skall användas på ett sådant sätt att det erbjuder maximaltillgänglighet för örebroarna är viktig för oss, och som det verkat av debatteni dag kommer Omvakantsättningen av vissa domartjänster den principen att varaviktig också för regeringen vid frågans slutliga avgörande. AnL23 (): Det har här framlagts vissa förslag om att lokalisera annan verksamhettill . Örebroläns museum har behov av ytterligare lokaler, och man har angett detta uppslagsom en lösning när det gäller utnyttjandet av . Man skulle också kunnaflytta dit länsorgan och kommunala organ av typ läns turistnämnd, ochdet skulle vara mycket intressantare att föra en diskussion i dessa avseenden.Jag tror att det finns många uppslag som skulle kunna leda fram till en lösningsom innebär att man går till mötes den lokala opinionen och klarartingsrättens lokalisering i annan ordning. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1981/82:161 om vakantsättningen av vissa domärtjänster AnL 24 JustitieministernCARL AXEL : Herrtalmani har frågat mig hur jag vill förklara att domstolarnasrättskipande verksamhet inte värderas högre än att den kan sättas åt sidan föratt uppnå en kortsiktig budgetteknisk besparing. Bakgrundentill interpellation är ett beslut av regeringen den 11 februari1982 i fråga om ledigförklarande m. m. av vissa domartjänster. Beslutet gällersådana ordinarie domartjänster inom de allmänna domstolarna och de. allmännaförvaltningsdomstolarna som tillsatts av regeringen efter förslag av tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet, dvs. tjänster som rådman, hovrättsråd och kammarrättsrådsamt de flesta tjänsterna som i tingsrätt och länsrätt. Regeringsbeslutetinnebär att man för återstoden av innevarande budgetår i princip inte fårledigförklara sådana domartjänster som blir lediga och skall avbryta sådanapågående tillsättningsförfaranden där tjänsteförslagsnämnden ännu inte haravgett förslag. Tjänsterna skall i stället hällas vakanta och -utom i fråga omlagmanstjänster - inte uppehållas med vikarie. får efter samrådmed de berörda domstolarna från fall till fall medge undantag från regeringensbeslut. Beslutet gäller inte sådana domstolar där det bara finns en ordinariedomare. Domstolsverkethar i anslutning till regeringsbeslutet utnyttjat möjligheten att göraundantag. De flesta av de redan ledigförklarade tjänsterna har behandlats avtjänsteförslagsnämnden och förslagen kommer att redovisas tillregeringen . kommer därvid att förorda att tjänsterna,om inte särskilda skäl talar emot det. tillträds tidigast den 1 juli 1982.Huvudparten av de tjänster som inte var ledigförklarade när regeringenmeddelade sitt beslut har ledigförklarats och kommer att behandlasav tjänsteförslagsnämnden . I praktiken innebär detta attregeringen kan meddela beslut om tillsättning av dessa tjänster unde junimånad. Vaddet är fråga om är alltså en mindre tidsförskjutning i tillsättningsförfarandet.Att i detta utläsa någon sidovördnad för domstolarnas rättskipande verksamhetförefaller mig långsökt. Så mycket står klart att det i dagens statsfinansiellaläge är särskilt nödvändigt att hålla sig inom de ekonomiska ramar somriksdagen har anvisat. Regeringsbeslutet är ett uttryck för regeringensbudgetansvar och syftar till att för det innevarande budgetåret eliminieraeller i vart fall begränsa ett befarat anslagsöverskridande. Även domstolsverketoch domstolarna har att gemensamt se till att medelsförbrukningen inteöverskrider givna ramar. Jag är övertygad om att de också kommer att ta sin delav det ansvaret. Omvakantsättningen av vissa domärtjänster AnL 25 (); Jag ber attfä tacka justitieministern för svaret. Justitieministernhar i sitt svar inte berört vad som är det mest uppseendeväckande medregeringens beslut att suspendera tillsättningen av ordinarie domartjänster.Såsom en grundprincip har av ålder ansetts gälla att domstolarna skall haordinarie tjänster i den utsträckning som det är organisatoriskt möjligt. Dettauttalades senast i samband med grundlagens tillkomst. Det kan sägas vara ettuttryck för den betydelse man fäster vid den rättskipande verksamheten ilandet. Justitieministernhar inte gjort gällande att tjänsterna inte behövs. Tvärtom är det så attarbetsbördan håller på att bli domstolarna övermäktig; domstolarna framhålleratt de i flera fall nått den gräns där förmågan att fullgöra uppgifterna på ettriktigt sätt är allvarligt satt i fara. Utan någon hänsyn till dennakonstitutionella princip har regeringen således vidtagit en åtgärd som tordevara utan varje tidigare motsvarighet. Våra domstolar har en ställning somskiljer dem från förvaltningen i övrigt. Att detta inte beaktats är enligt minuppfattning högst anmärkningsvärd, eller har justititeministern en annan syn pådomstolarna i detta avseende? Justitieministernhänvisar till regeringens budgetansvar och till nödvändigheten att ta tillvara alla möjligheter att hålla sig inom de av anvisade ramarna.Detta är berömvärt. Budgetansvaret medför dock inte en skyldighet att vidta ensådan extraordinär åtgärd som skett. Om justitieministern finner att dendömande verksamheten inte kan tillgodoses inom ramen för de av riksdagenbeviljade anslagen, bör det självfallet vara en fråga av sådan vikt attriksdagens uppmärksamhet fästs därpå, så att ställning kan tas till behovet avtilläggsanslag. Justitieministern har ju i andra sammanhang begärtresursförstärkning för bl. a. polis- och åklagarmyndigheterna. Isvaret upplyses också att huvuddelen av tjänsterna är föremål förtillsättningsförfarande genom att utnyttjat den möjlighet attgöra undantag som regeringsbeslutet innehöll. Det verkar som om man därmed villsäga att beslutet i praktiken inte har haft någon effekt. Om vakantsättningen av vissa domartjänster frågar sigdå varför det alls behövdes. Allt talar således för att beslutet upphävs , såatt tillsättningen av ordinarie domartjänster kan få ske i former som stämmeröverens med vad som är brukligt i vårt land. Är justitieministern beredd attverka för detta? AnL 26 Justitieministern ; Jag tror att jag först måste uppehålla miglitet vid vad detta beslut egentligen innebär, I realiteten innebär det attvissa yngre domare får sin befodran till ordinarie domartjänst någon månadsenare än vad som eljest skulle ha varit fallet. Det innebär således inte,vilket man kunde få ett intryck av när man hörde , att den dömandeverksamheten inte blir fullgjord. I själva verket har vi på domarbanan ettstort antal assessorer och andra högt kompetenta domare, som kommer att på ettfullständigt tillfredsställande sätt fullgöra de domaruppgifter som det ärfråga om här. Det har naturligtvis inte funnits någon anledning att gå tillriksdagen och begära extra anslag utifrån dessa synpunkter.