prot · G50923 · 1981-12-31 00:00:00 — Beträffande begränsningen av underskollsavdragen berörsingen som har inkomster under den s. k. brytpunkten, . i 1981 årspenningvärde Och . , när den sista etappen iskatteomläggningen har genomförts. Av jordbrukarna har och av rörelseidkarna 90 %inkomster som ligger under brytpunkten. Således är det särskilt beträffandejordbrukare en ytterst liten grupp som berörs. Och om vi hade haft statistik påjordbrukare som på heltid var knutna till företagel, skulle siffran sannoliktha blivit ännu lägre. Enligt uppgifter som jag fått från upplysningstjänsten kanresultatet av skatleförslaget, marginalskattesänkningen ochunderskottsavdragsbegråns- ningen ge ett negativt utslag för högst 40 000skattebetalare. Av dessa är enligt samma uppgiflslämnare 17 000 s. k.nolltaxerare. Hur många som dessutom ligger i närheten framgår inte. Är detderas intressen som här särskilt slår vakt om? För all någon överhuvud taget skall drabbas av ett negativt utslag av skatteomläggningen måsteunderskotten uppgå till , och - för att ge ett exempel - tjänarman . ligger gränsen för ett underskottsavdrag vid . Den tredje punkten var finansieringen. Itrepartiregeringen var man enig om att reformen skulle finansieras, och somfinansieringskälla föreslogs arbetsgivaravgift, vilket förslag också herrBohman stod bakom. I uppgörelsen mellan , ochsocialdemokraterna år man också överens om alt reformen skall finansieras. Jag förstår inte vad avsikten med resonemangi reservationen är. Vill man inte längre vara med på atl reformen skallfinansieras? Reformen beräknas innebära ett bortfall av 9 miljarder istatsinkomster eller ca en fjärdedel av vad den statliga inkomstskatten nu inbringar.Inte kan väl något ansvarskännande parti anse atl man kan ta bort delta utanatt på något sätt kompensera staten för bortfallet? Än mer förvånande är det att i sinsammanfattning av vad skatteuppgörelsen innebär säger alt uppgörelsen för vissainkomsttagare -dvs. för inkomsttagare med höga inkomster och storaunderskoltsavdrag -kan medföra skärpt skall och minskad reallön till följd avfinansieringen samt alt de dessutom skulle drabbas av kravet atl minska sinalöneökningsanspråk. Detta är orimligt, säger man lill sist i detta avsnitt. Det kan inte hjälpas, man måste faktiskt fråga sig vad förslags skatteomläggning moderata samlingspartiet egentligen vill ha. Skall slutsatser av vad som sägs i reservationen, skall den s. k. brytpunktenligga högre. Andra slutsatser är: ingen begränsning av underskottsavdragen,inga krav på återhållsamhet i framtida löneökningskrav och ingen finansiering.Konsekvensen skulle bli ytterligare minskade inkomster för staten, dels genomden högre gränsen för var 50-proeentsmarginalskalteregeln skulle tillämpas,dels 1,5 miljarder genom borttagandet av begränsningsregler förunderskottsavdrag. Vem skulle då betala räkningen för skatteomläggningen? Jagskall inte spekulera i det, men det vore värdefullt för oss här i kammaren omvi kunde få veta om står kvar vid den linje som . Ett av alternativen då var en finansiering via enarbetsgivaravgift. Eller hur vill ni att reformen skall finansieras? Ser man på det förslag till skattereform som framlagts avcenterpartiet, och socialdemokraterna, finner man att det ar ettförslag som överensstämmer med vad som krävts från nämnda partier och frånmoderata samlingspartiet. Del är en skattereform som medför en kraftig sänkningav marginalskatten - högst marginalskall upp lill en årsinkomst på 102 400i dagens penningvärde och 129 600 när reformen är genomförd 1985. Det blir ensänkt skatt för de allra flesta heltidsarbetande. Det blir en begränsning av skatteeffekten för dem som har stora underskottsavdrag ochhöga löner. Det blir stopp för nolltaxerarna. För jordbrukare och företagare som själva aktivt deltar iföretaget blir det i regel aldrig tal om några underskoltsavdrag. För villaägare medges kvittningsrält mot inkomst avkapital . Del är en regel som vi också skall lägga på minnet. Det vore värdefullt om alla nu kunde studera förslaget,sluta med skrämselpropagandan och vara med och ta ansvar för enskatteomläggning som har krävts av fyra största partier. Jag villta upp ett par andra frågor som berörs i reservationerna. Beträffande reglerna för folkpensionärernas beskattning såaccepterar socialdemokraterna propositionens förslag, utom beträffande förmögenhetsgränsen.Enligt propositionen skall vardera maken anses inneha hälften av förmögenheten,och det är detta förslag som socialdemokraterna yrkar avslag på. Enligt minuppfattning bör inte civilståndet vara avgörande för beskattningsreglerna.Visst kan man diskutera hur specialreglerna skall utformas, men det år orimligtatt bibehålla nuvarande regler att båda makarnas extra avdrag skall trappas avmot en och samma förmögenhet. När man här tar fram vilka konsekvenser det ipropositionen föreliggande förslaget skulle få, skall vi veta att det ocksåfinns andra begränsningsregler än just den som gäller utnyttjandet av dettaextra avdrag. I vpk-motion 1559 yrkas på ännu generösare regler förfolkpensionärer vid inkomstbeskattning. Det är ett yrkande som inte fått någotstöd i utskottet. har instämt i propositionens förslag somden lämpligaste avvägningen, och jag yrkar därför bifall till skalteutskollelshemställan även på denna punkt. Det finns ytterligare några frågor som berörs ireservationerna. och jag har gjort en uppdelning som innebäratt han kommer atl beröra dessa avsnitt i sitt inlägg . Det har i debatten ställts vissa direkta frågor, som jagskall försöka att besvara. Utskottet är helt positivt till motion 1981/82:33 avKerstin m. fl. angående användningen av medel avsatta på vinstkonto.Utskottet säger också att det är angeläget att dispensreglerna här tillämpas påett generöst sätt. Vi har två reservationer beträffande skogsbeskattningen.Knut berörde den ena av dessa, nämligen den som handlar om atldel extra avdraget vid taxering av skogsintäkter skall höjas från nuvarande 3resp. Den andra reservationen gäller insättning på skogskonton.Där föreslås tillfälligt en höjning med anledning av all del kommer enskattereform 1983. Man har då ansett att det är angeläget att dennaskattereform, som för del stora flertalet innebär en skattesänkning, inte skallha en hämmande verkan på skogsavverkningen. Därför bereder man ökademöjligheter till avsättning Det kan diskuteras om det är ekonomisktriktigt att alltid skjuta på beskattningen. En utskoltsmajoritet har i varjefall yrkat avslag på båda dessa motioner, även om det inte är samma majoritet ibåda fallen. Vi har följt regeringens förslag när del gäller insättning påskogskonto, och vi yrkar avslag på moderatreservationen. Jag är litet förvånadöver att moderata samlingspartiet här har ändrat ståndpunkt efter det allbeslutet fattades för inte så länge sedan och då moderata samlingspartietsjälvt i regeringsställning har varit med om att lägga fram förslaget. Med detta ber jag än en gång alt få yrkabifall till skatteutskottets hemställan på samtliga punkter och därmed avslagpå reservationerna. 32ERIK WÅRNBERG (s) replik; Låt mig börja med att ta upp det sista somStig Josefson anförde mot mitt resonemang om folkpensionärernasförmögenhetsförhållanden. Vi tycker från socialdemokratiskt håll, att eftersomman har samtaxering av familjeförmögenhet i den vanliga inkomstbeskattningen såbör man också när det gäller att ta hänsyn lill del extra avdragets storlektillämpa samma regler. Propositionens förslag innebär att vissa familjer kan fåextra avdrag trots all de har mycket stora förmögenheter. De får alltså sammaextra avdrag som de får som inte har ett öre i förmögenhet. Det tycker vi ärfel. Vi håller kanske med om att civilstånd inte skall varaavgörande för hur man deklarerar. Det förvånar mig därför att nkhar fåttmoderaterna med på detta förslag - de vill ju alllid ha sambeskattning och intesärbeskallning. De vill alltid slå ihop familjen till en enhet. Men här tydligen att förmögenheten skall uppdelas på vardera maken. Mendet är inte alls säkert alt det blir en uppdelning i det som var och en äger,ulan det görs en schablonmässig delning av den samlade förmögenheten. Det gårvi emot. När del sedan gäller frågan om mervärdeskaltesänkningen,skulle jag vilja fråga om han inte tycker alt det är litetansvarslöst alt minska statens inkomster även efter denna reducering med 4miljarder kronor , som man lovar alt spara 12 miljarder nuoch 10 på olika saker, t. ex. bostadskostnader och matkostnader, somär ganska höga förut. Men man drar sig alltså inte för att spara där. medan manär beredd att sänka , skatterna med . En skattesänkning påden indirekta sidan ökar inte heller på något sätt produktionen men välkonsumtionen, och framför allt importerad konsumtion. Jag skulle också vilja fråga om han tyckeratt det är rikligt att den nuvarande köpkraftsindragningen inte sker hos dearbetsföra åldrarna ulan hos i första hand pensionärer och naturligtvis vissaandra svaga grupper, som inte inräknas i index på något sätt. Det gällerarbetslösa och andra, som får vara med och betala den köpkraflsindragning somdel här blir fråga om för alt kompensera den köpkraftspåspädning som man gernär man sänker 5 protokoll 1981/82:23-24 Tycker inte att detta är litet ansvarslöst och orättvist? 33 () replik; frågade mig, om delmarginalskatteförslag som har krävt i sin reservation varorsaken till att vi lämnade regeringen . vet myckel välatt det var många orsaker till detta. Först och främst var det att manfördröjde hela denna myckel nödvändiga reform med . vilket vi och mångamed oss ansåg vara skadligt. Vi behövde nämligen så snabbt som möjligt fåarbetsvånligare skaller för alt öka benägenheten hos människorna i det härlandet all göra en extra arbetsinsats. Men det var också flera andra skäl till all vi gick ifrånregeringssamarbetet. Det står t. ex. tydligt angivet i regeringsförklaringen1979 att iiidexreglering-en skulle bibehållas. Den har det nu tummats på, såalt den bara gäller om inflationen begränsas till . Man tror attinflationen kan begränsas bara genom att indexregleringsskyddet sätts till 5,. Del är naturligtvis ett önsketänkande. Alla strävar självfallet efter attminska inflationen, men i det här avseendet gick man alltså ifrån en tidigareuppgörelse. Samma sak gäller villaavdragen, som är den överväldigandedelen av underskottsavdragen. All de skulle vara kvar slår också inskrivet iregeringsförklaringen. Att villaägarna är oroliga är väl inte såkonstigt. Många tycker det är orättvist att den som har det sämre ställt av tvåvillaägare drabbas hårdare. Ta exempelvis två villaägare som har lika storainkomster. Den ene har en förmögenhet vid sidan av villan. Han kan realiseraden förmögenheten för att betala av på sina lån, och därför blir han inteberoende av alt få fullt utslag på sina underskoltsavdrag. Den andre kandäremot inte göra på samma sålt. Här kommer den som har det sämre ställt avdessa två villaägare i kläm, och det kan inte vara särskilt rättvist. Sedan har vi frågan om finansieringen, där deavtalsslutande partierna har bundit sig för endera arbetsgivaravgift ellerproms. Jag skulle gärna vilja veta vilken av dessa finansieringsformer StigJosefson föredrar. Föredrar han arbetsgivaravgiften eller promsen? Om hanföredrar promsen, vill jag peka på atl denna är till mycket stor skada förmodernäringen, som själv har ömmat för i många sammanhang.Jordbruket är nämligen mycket kapitalkrävande, och därför slår promsen hårdareän vad arbetsgivaravgiften gör. vill vidare sätta åt nolltaxerarna. Jagskall la ett exempel på en nolltaxerare inom vårt eget yrkesområde. Säg att enjordbrukare gör en investering på . och skriver av-del får hanlov lill-30 % på det, dvs. har han en inkomst på 60 000kr. Han är en nolltaxerare. Tycker atl del är en förkastligperson? 34TOMMY (vpk) replik: Jag kan konstatera att mera togdet här tillfället i akt att kasta kniv mot än han gick in på desakfrågor som behandlats i skatteutskottets betänkande, i vilket vpk-motionenägnats en avsevärt större del än frågan om folkpensionärerna. Den ilska mot som jag tycker mig kunna utläsaav inlägg beror möjligen på att har tvingat centernoch till reträtt i momsfrågan. Jag konstaterar att StigJosefson kommenterade skattetabellen vad det gäller förslag meninte med ett enda ord berörde den i förhållande lill vpk;s förslag tillskatteskala. I grunden tycker antagligen alt vpk:s förslag är avsevärtbåttre än regeringsförslagel. Beträffande de generösa reglerna för folkpensionärerna -som uttryckte det - tycker vi från vpk:s sida faktiskt attfolkpensionärerna tillhör den grupp i samhället som har blivit tillräckligtstyvmoderligt behandlad av , och moderata samlingspartiet.Därför anser vi att det behövs en generösare behandling, både skattemässigt ochpä annat sätt, av pensionärerna i det här landet. De om några har fått kännadet svida i skinnet när den borgerliga regeringspiskan vinit. Möjligen kan man se förslaget lill utvidgning avskogskontot, något som talade sig varm för. som en kompensationtill de många jord-och skogsbrukare som inte tillhör de stora kategorierna idetta sammanhang, t. ex. bolagen. Delta skulle alltså vara någon form avkompensation för den uppgörelse som parti, ochsocialdemokraterna har träffat, där man minskal marginalskatterna för dem medhöga inkomster, medan de med normala låga inkomster i stort sett inte får någonegentlig skattelindring. Det år också lönarbetarna som kommer att få betala denhär uppgörelsen, när promsen eller arbetsgivaravgiften skall avräknas från dets. Den profil som denna skatteuppgörelse fåll har jag intemöjlighet att gå in på , men såvitt jag förstår är en varmanhängare av en sänkning av skatten för höginkomsttagarna, medan det skall varaen mycket liten skattesänkning för låg- och mellaninkomsttagarna. 35STIG JOSEFSON (c) replik: För alt svara på den sista frågan försl villjag säga att jag slår bakom del trepartiförslag som lagts fram i fråga om deframtida skatterna. Om studerar saken närmare skall han finna atlde skattesänkningar som skett gynnatmellaninkomst-skikten, dvs. Det ärett bevis för den inställning som vi har. Till vill jag säga vad jag betonade förragången, nämligen att del i fråga om avdragsreglerna finns andrabegränsningsregler än när det gäller förmögenheten. Det kan hända all utslageti vissa enstaka fall blir det som nämnde. Men jag tror ändå att ide flesta fall så ingriper begränsningsreglerna och gör att det hela inte fårdenna effekt. Jag sade förra gången all del förslag som socialdemokraterna nuför fram i sin reservation i detta avseende också ger icke önskvärda resultat.Vi har därför ansett att förslaget i propositionen är det bästa. När säger att det nya skalleförslagethårdast drabbar dem som har det sämst ställt, så vill jag fråga om KnutWachtmeister svängt så totalt att han hår börjar tala för en skärptmarginalskatt. All sänkning av marginalskallen och den progressivabeskattningen innebär ett överflyttande på dem som har det sämre. vet jaginte om man i önskan atl kritisera det föreliggande förslaget går tillöverdrifter som kanske inte varit avsedda. Vad sedan beträffar denna investering på . fårKnut förklara detta litet närmare. Vi har väl inte enkontantredo-visning utan en bokföringsmässig redovisning. Vi har även enavskrivningsplan, och det finns viil möjligheter att handlägga detta på ettsådant sätt att det inte skall behöva uppstå underskoltsavdrag. När det gällerden här punkten har det klart sagts ut att för den som inte drabbas avunderskottsavdrag gäller precis samma bestämmelser vid beskattningen somtidigare när det är fråga om företag och jordbrukare. I sill första inlägg sade atl han denena dagen kände glädje över vad som stod i och oro dagenefter. Jag skulle vilja rekommendera att istället läsa utredningens betänkande och särskilt avsnitten om vad man tänktutreda ytterligare. Då kommer man fram till att vad sagtockså står hår. Del har tolkats något olika i tidningarna, men just frågan omförlustavdrag i företagen skall utredas ytterligare. Det finns anledning attinte spekulera, utan att se på vad utredningen föreslagit. 36TOMMY (vpk) replik: sade att skattesänkningarnavarit störst för inkomster . Jag vill kalla det enbluff. Om man räknar fram effekterna år för år av de förändringar som skettunder det borgerliga regeringsinnehavel och inkluderar indexeringenav skatteskalorna kan man finna - som jag sade inledningsvis - att det i allrahögsta grad har skett en omfördelning. För alt ta en normalinkomsttagare i det skikt som StigJosefson nämnde, , kan man påstå att den människan har fått enskattelindring på i runt tal . medan de höginkomsttagare som liggeröver . fått skattelindringar på ,beroende dels på marginalskattesalserna, dels på inflationsskyddet och dels påmarginalskaltespärrar. påstående stämmer alltså inte medverkligheten. Jag anförde också inledningsvis alt den progressivaslalsskalten, den utjämnande delen i inkomstbeskattningen, har sjunkit kraftigtnär det gäller den offentliga sektorns gemensamma skatteintäkter. Under tiden1976-1981 har statsskallen, den progressiva skallen, minskal från en andel på29 % till en andel på . Det kan väl här ändå inte - i sanningens namn. StigJosefson - vara fråga om skattesänkningar för de breda grupperna iinkomstskiktet ? Del här är ett reaktionärtskatteprogram. Det är sänkningar för dem med höga inkomster. Det är ingentingsom gagnat de vanliga lönarbetarna i inkomstskiklel mellan 40 000 och 80 000kr. 37 () replik: frågar mig om jag vill skärpamarginalskatterna. Självfallet inte, men jag påtalade - och det har jag rättatl göra - de orättvisor som kan drabba villaägarna, där den som har del sämstställt kommer i skottgluggen. I själva verket är det de orimligt högamarginalskatterna som är roten till det onda, som har gjort alt avdragen blirså mycket värda. Den viktigaste reformen är all minska marginalskatterna. Sedan tog upp frågan om underskollsavdragenoch nyföretagandet. Jag bara konstaterar att statsministern, om tidningarnarefererat det hela rikligt, sade: "Företagen kommer att få draav hela förlusten '' efter starten" och dagen därpå säger;"Det kommande skatleförslagel kommer inte att göra undantag för dem somstartar nya företag". Tacka katten för att företagarna känner oro då. Eller harstatsministern kanske blivit feltolkad? Vi har ju fåttuppleva atl statsråd kan bli det. Jag hoppas atl del är uttalandet från imåndags som kommer att gälla. En sak till som undrade om. Han bad att jaglitet mera skulle utveckla exemplet med investeringen på . i inkomst gjorde. Han har i det tänkta fallet köptmaskiner för . - vilket inte är en orimligt stor investering med dedyra maskinkostnader vi har . Han får skriva av ,dvs. , ochdet motsvarar precis hans inkomst. Han blir då en nolltaxerare. Det har inte ett dugg att göra med underskottsavdrag, mendenne jordbrukare är också en nolltaxerare, och man bör därför nyanseradebatten och inte skära alla s. k. nolltaxerare över en kam och fördöma dem. 38STIG JOSEFSON (c) replik: När tog upp den här fråganfick jag intrycket att det gällde kritik mot det nya skatleförslaget. Menresultatet är ju exakt detsamma med nuvarande regler. Det kan finnas en ochannan som tillhör en annan typ av nolltaxerare än de jag vänder mig emot. MenKnut vet lika bra som jag atl vad vi betecknar som nolltaxerare ärdessa med stor inkomst som genom avdrag ändå inte på något sätt kommer attbidra till samhällets kostnader för olika uppgifter. Jag tror att vi skall hadetta klart för oss på den punkten. Jag ställde i mitt första inlägg mycket utförligt fråganhur man skall finansiera skattereformen, och jag ville ha ett besked. Jag ficken motfråga, men jag fick inte något svar av på hur man skallfinansiera reformen. Jag tycker det är beklagligt att man i denna debatt ochefter den reservation som har avgivits inte kan svara någonting på hur man villatt reformen skall finansieras. Beträffande frågan till mig, om det skall varaarbetsgivaravgifter eller proms, vill jag säga att detta f. n. är föremål förutredning, och utredningsförslaget ligger ute på remiss. Det är en given sakatt vi skall avvakta detta resultat innan vi lar ställning lill den saken. Del är ju också fråga om hur promsen kommer atl utformas,för vi vet att proms i den formen alt den bara träffar vinslen och inkomstendrabbas jordbrukarna och rörelseidkarna av . Frågan år alltså hurden kommer att utformas . Till vill jag bara såga alt vad jag sade häravser de skatleändringar som har skett , somindexregleringen har hållil kvar i oförändrat realvärde. Då får man delresultat som jag har sagt. Om man inte tar hänsyn tillpenningvärdesförsämringen när man räknar, kan man komma fram till ett annatresultat. vice talmannen anmälde att att til protokollet få antecknat alt han inte ägde rätt tillytterligare replik. 39Ekonomi- och budgetministem : Det är inte svårt all se den taktiska tankenbakom socialdemokraternas syn på den ekonomiska politiken. Å ena sidan vill man inte medverka till en momssänkning.Därför måste man hävda att den ekonomiska aktiviteten och den privatakonsumtionen blir så hög att en momssänkning är omotiverad. Å andra sidan vill man kritisera regeringen för dagensarbetslöshet, som ju är hög för svenska förhållanden, även om den är väsentligt lägre än arbetslösheten i de flesta andra länder i . Och man vill gärna ulmåla riskerna för en ytterligare kraftigt ökad arbetslöshet . Därför måste man hävda atl produktionsutvecklingen är alltför svag. Med nästan lika stor frenesi som man för ett drygt årsedan motsatte sig en momshöjning går socialdemokraterna mot enmomssänkning. Vid bägge tillfällena har det varit ett viktigt argument atl löneförhandlingarnaskulle försvåras. man momsen försvårar man löneförhandlingarna. Sänkerman momsen försvårar man också löneförhandlingarna. Lål mig bara konstatera en sak. Momshöjningen och andraförändringar av den ekonomiska politiken höst ackompanjeradesvisserligen av högljudda socialdemokratiska verop om att avtalsrörelsenförsvårades. Men det hindrade inte alt ett tvåårsavtal snabbt kunde slutas påen relativt låg nivå. Det finns ett komplicerat samspel mellan den ekonomiskapolitiken och lönepolitiken, som alla måste la hänsyn till. Men del vore felall, som socialdemokraterna tycks göra, hävda alt ett löneavtal skullefrånhända politikerna den fulla dispositionsrätten över de ekonomisk-politiskamedlen. Löneökningar som går utöver del samhällsekonomiska utrymmet måste t.ex. kunna utlösa ekonomisk-politiska motåtgärder. Sker inte delta slås benenundan för de utlandskonkurrerande förelagen såsom skedde 1975 och 1976. Denekonomiska politiken och den allmänna ekonomiska utvecklingen påverkar ocksålönepolitiken och löneavtalens konstruktion. Prislaken i nu gällande avtal ärett exempel på det. Den viktigaste förutsättningen för1983 års avtalsrörelse har lagts fast genom skatteöverenskommelsen mellanfolkpartiet, och socialdemokraterna. Arbetsmarknadsparterna vet nu attpraktiskt tagel alla heltidsarbetande löntagare genom sänkt direkt skatt fårökade disponibla inkomster . inskränker finansieringenav inkomst-skattesänkningarna det tillgängliga löneökningsutrymmet. Parterna ärsäkert också fullständigt på det klara med att någon ökning av löntagarnasreala disponibla inkomster kanppast är förenlig med kraven påsamhällsekonomisk balans. Genom skatteöverenskommelsen har en god grund lagts förett flerårigt avtal , slutet på en nivå som stärker konkurrenskraften,stimulerar industriell tillväxt, dämpar inflationen och således blir en del ien offensiv ekonomisk politik för all få fart på igen. Låt mig erinra om alt jag häri kammaren föregående år, den18 december, skisserade hur det skulle vara möjligt alt i några etapper sänkamarginalskatterna till högst i alla inkomstskikt utom de allra högsta. Jag påpekade i det sammanhanget att en sådan sänkning ärefterlängtad av många. Den skulle få mycket gynnsamma effekter på arbetsvilja,skattemoral och hushållens alltför stora benägenhet för skuldsättning. Menändå kan den bara genomföras under medverkan av alla arbetsmarknadens parter-del var en sak som jag vid del tillfället underströk.