prot · G509147 · 1981-12-31 00:00:00 — Man kan ju inte se personalbehovet isolerat från denfunktion och de uppgifter som försäkringskassorna har att svara för.Uppgifterna har växt i takt med att nya ärendeområden kommit fill eller lagtsöver till försäkringskassorna. Här kan nämnas barnbidrag och bidragsförskott,som kommunerna fidigare hade hand om, delpensioner, arbetsmarknadsstöd,utbildningsbidrag, arbetsskadeförsäkringar, bostadstillägg tillfolkpensionärer, utökad sjukkontroll, föräldraförsäkring m. m. Med nya uppgifter och försäkringsärenden följer också ettökat informationsbehov, som försäkringskassorna kunnat fylla genomdirektkontakten med försäkringstagarna. Den personliga informationen ochhjälpen som den mänskliga kontakten med försäkringspersonalen gett kan inteersättas av datamaskiner. Hur viktig informationsdelen av försäkringskassornasverksamhet är visar ett färskt exempel, den genomförda försämringen avde kommunala bostadstilläggen till pensionärerna. Utan någon som helst informationfick samtliga berättigade till bostadstillägg en minskning med . Försäkringskassorna invaderades av otåliga och oroligapensionärer som ville ha besked om vad som var orsaken till det lägre beloppet.Detsamma hände då många pensionärer i stället för den utlovadehöjningen av pensionen fick ett lägre belopp än det som betalades ut . Det finns många exempel på hur särskilt glesbygdskassorna i landet i dagfungerar som en form av informationskontor eller social upplysningscentral somsyns nödvändig för människor. Vi inom vpk är liksom de försäkringsanställda negativatill att direktkontakten med försäkringstagarna försvåras genom slopandet avkassornas kontantutbetalning. Vi är inte övertygade om att det leder tillminskade kostnader eller blir mindre personalkrävande, om kontakterna medförsäkringstagarna i fortsättningen skall ske per post. Det kan i mångaförsäkringsfall bli en långvarig procedur, innan ett försäkringsärende klarasut. För den enskilde försäkringstagaren kan en fördröjning skapa svåra problem.De besparingar regeringen tror sig göra går då i stället till ökadadministration, fler blanketter och ökad byråkrati. har utskottet enats om en anslagsförstärkning tillförsäkringskassorna med 35 milj. kr. Det är visserligenen framgång, vilket visar att utskottet inte varit okänsligt för den allmännaopinion som förekommit. Men de 35 miljonerna täcker bara av de avregeringen föreslagna besparingarna på 113 milj. kr. Även om de beräknas rädda350 tjänster, är det otillräckligt för det totala behovet. Enbart för i , som enligtregeringens förslag skulle få en minskning med 21,6 milj. kr., beräknaspreliminärt ett nettotillskott på 2 milj. kr. Det kan enligt kassan spara 15-20årslöner av de 250-300 som måste bort. avförsäkringskassornas omsättning måste troligen avveckla 175 tjänster ellerhälften av det antal som utskottets förslag till anslagsökning beräknas räckatill. Denna matematik går självfallet inte ihop. Varsel har f.ö. redan gått ut-långt innan genomfört sin behandling avanslagsfrågan och fattat sitt beslut - i första hand till de vikarier som ärsysselsatta. Många med årslånga vikariat och med löfte om fasta anställningarfår nu sluta när deras vikariat går ut. är en typisk kvinnoarbetsplats. De som iförsta hand kommer att drabbas av nedskärningen är alltså kvinnor, i många fallensamstående med barn. Kvinnor och ungdomar är grupper som drabbatshårt av arbetslösheten, i stor utsträckning beroende på den ekonomiskasituation som kommuner och landsting drabbats av genom de borgerliga regeringarnasekonomiska politik. Kvinnornas arbetsmarknad krymper, och det blir allt svårareför de arbetslösa kvinnorna att komma ut på arbetsmarknaden igen. Antalet nyanmälda platser i vad gälleradministrativa tjänster har minskat med tillsamma månad . Utsikterna för nya jobb för de kvinnor det gäller är alltsåinte stora. Frågan är då vad den ekonomiska vinsten av nedskärningen blir, omman räknar bort kostnaden för arbetslösheten. Till detta kommer sådana socialakonsekvenser som inte på samma sätt kan mätas i pengar. Ett annat problem som blir en säker följd av nedskärningenär att många lokalkontor och filialexpedifioner dras in. Detta problem kommerhårt att drabba olika glesbygder. För även om socialministern hadeförhoppningen att omorganisationen av kassarutinerna skulle kunna genomförasså, att försäkringskassornas service så långt som möjligt bibehålls vid mindrelokalkontor och filialexpeditioner, har denna omorganisation redan fåttkonsekvenser i detta avseende. Vid en konferens redovisades att nästanvart annat av försäkringskassornas glesbygdskontor kommer att läggas ner redani sommar. Det var ett besked som gavs till av de 26kassornas länsdirektörer. Orsaken var enligt deras mening regeringenssparplaner, som ger så snäva ekonomiska ramar att en nedläggning av lokalkontorblir nödvändig. I t. ex. - som är ett typiskt glesbygdslän -säger länsdirektören uppgivet: Om vi drar in sex kontor, sparar vi en halvmiljon kronor. Kan vi dessutom få lika mycket av uppjusteringen av anslaget,kanske vi klarar prutningarna utan uppsägning av tjänster. F. n. finns 450 lokalkontor och 135 filialexpeditioner. Omen stor andel av dessa försvinner, går också den sociala service somförsäkringskassornas anställda svarar för helt förlorad. Det gällerdirekt information samt råd och hjälp vid ifyllandet av blanketter ochansökningar, vid felutbetalning etc. Antalet utslagna från arbetslivet ökar,och allt fler blir beroende av det sociala bidragssystem som finns. I ställetför att informationsutflödet minskar borde det öka när behovet av informationstiger. Av utskottsskrivningen framgår att försäkringskassornaunder tillförts en mängd nya arbetsuppgifter, som ställt ökade kravpå administrationen. Att detta medfört en ökning av antalet anställda vidförsäkringskas- Anslag tih och de allmänna försäkringskasso r-na m. m. Anslag tih och de allmännaförsäkringskassorna m. m. sorna ärinte egendomligt - ökade krav medför behov av större insatser. Utskottet anser det nu angeläget att genomförarationaliseringar och besparingar inom administrationen. Men detta är ju vadsom redan gjorts och som pågår. Administrafionen har kontinuerligt förändratsoch förbättrats. Genom tidsstudier - som väl är ett effektivt sätt - harärendetider fastställts som underlag för personaldimensionering. Tidsstudier ärju ett mätinstrument som är vedertaget inom arbetslivet i övrigt. De anställda motsätter sig inte ändringar irationaliseringssyfte, men de motsätter sig åtgärder som drabbarsocialförsäkringens innehåll och kassornas service. Där tycks man vara överensmed utskottet, som säger: "Det är emellertid lika angeläget attadministrationen av försäkringen fungerar på ett sätt som står iöverensstämmelse med försäkringens intentioner. Inriktningen avrationaliseringsarbetet måste främst utgå från vilken personal som behövs föratt på ett fullgott sätt fullgöra kassornas arbetsuppgifter." Härom är alla överens. Men vad regeringen nu gör är skär bort ekonomiska resurser, och därmed gör man det omöjligtatt rationalisera på det sätt som alla är överens om. Konsekvenserna blir dejag har redovisat: stängda glesbygdskontor och försämrad service till försäkringstagarna,som blir fler och fler. När nu utskottet förordat att en samrådsgrupp gör enallmän översyn för att ta fram en rationaliseringsplan - som krävs i en radmotioner, bl. a. från vpk - borde det vara tillräckligt . Denföreslagna nedskärningen borde man vidare vänta med. En rationaliseringsplan som utarbetas tillsammans medpersonalorganisationerna garanterar säkra och reella besparingar, vilket intekan garanteras genom ett beslut som fattas med så dåligt underlag som det somnu föreligger. Försäkringskassorna svarar för en verksamhet som inte bara rörde anställda. Försäkringskassorna är serviceorgan för samtliga medborgare isamhället, och den funktionen måste de också kunna fylla i fortsättningen. Med detta yrkar jag bifall till vpk-motionen547, yrkandena 1 och 2, som innebär en ökning av anslaget med 113 milj. kr. 34ARNE i (): När vi nu behandlarsocialförsäkringsutskottets betänkande 1981/82:12 om anslag till riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna m. m. vill jag som företrädare förutskottsmajoriteten göra några kommentarer. Inledningsvis vill jag konstatera att det råder storenighet i utskottet om anslaget till försäkringskassornas administration. Det tyckerjag att vi skall notera med tillfredsställelse. Beträffande anslaget till och dessverksamhet är utskottet enigt om den totala summan. När det gällerfinansieringen har dock socialdemokraterna avlämnat en reservation, och jag skallsenare återkomma till denna. Vidare skall jag också något kommenterariksförsäkringsverkets framtida verksamhet. När detgäller anslaget till försäkringskassorna är vi, som jag inledningsvis konstaterade,överens i utskottet. Den här delen av ärendet har varit föremål för mångaaktiviteter, inte minst hos de organisationer som företräder de anställda vidkassorna. Det kan och bör man enligt min mening ha stor förståelse för,eftersom det gällt deras jobb. Det är förståeligt att de kan känna oro införförändringar. Vidare har det varit viktigt för utskottet att granskaregeringens förslag för att kunna se vilka konsekvenser det skulle kunna få förkassorna,' något som jag finner helt naturligt och föga uppseendeväckande. Jaganser att det måste vara utskottets viktigaste uppgift att bereda ärendena så,att kan fatta de för verksamheten rikfiga besluten. I budgetpropositionen behandlas kassornas förändradeverksamhetsformer och arbetsuppgifter. Regeringen beslutade den 22 december1981 att slopa kontanthanteringen vid kassornas lokalkontor. Det skulle enligtriksförsäkringsverkets beräkningar kunna medföra en minskning av antaletanställda vid kassorna med i runt tal 660 personer. Genom att regeringen gjordebedömningen att man i största möjliga utsträckning borde försöka behållafilialkontoren, räknade man med att förändringar skulle innebära en minskningav antalet befattningshavare med 600 personer. En ändrad ärendevolym ochborttagandet av vissa arbetsuppgifter skulle också kunna innebära en vissreducering av personalen. Sammantaget beräknas att man skulle kunna göra enbesparing på 700-800 årsarbetare, vilket skulle kunna medföra att anslagetreducerades i samma omfattning. I detta antal ingick också en minskning avantalet ärenden på grund av nedgången i sjuktalen och borttagandet av vissaarbetsuppgifter genom förändringar i lagen om allmän försäkring. Det borde för de flesta vara självklart att om man minskarantalet ärenden, bör man också kunna minska antalet anställda. Det borde varaprecis lika självklart som att man har ökat personalen när antaletärenden ökat. Det borde också vara givet för alla attpersonalbemanning i all verksamhet måste anpassas till det faktiska behovet.Lika självskrivet som att personalbemanningen vid kassorna har ökati takt med att nya arbetsuppgifter tillförts kassorna borde det vara attpersonalen , när . arbetsuppgifterna förändras, anpassas fill den nivåarbetsuppgifterna kräver. Det sistnämnda har också varit vägledande förutskottet i dess arbete. Även om utskottet har varit medvetet om svårigheterna attberäkna det exakta personalbehovet och därmed anslagsbehovet, har utskottetfunnit att det förslag som regeringen redovisat i sin proposition inte ärtillräckligt för att man skall kunna klara dessa förändringar och slippaavskeda personal hos försäkringskassorna. Utskottet har därför stannat vid enökning med 35 milj. kr. av anslaget till personalkostnader för kassorna. har kommit till en annan slutsats än regeringen är i och för sig intemärkligt. Utskottet har genom uppgifter från försäkringskassorna helt enkeltfått ett bättre beslutsunderlag. Märkvärdigare än så är det inte. När det gäller försäkringskassornas verksamhet harutskottet haft flera motioner att behandla som har tagit upp den framtidaverksamheten. Anslag till och de allmännaförsäkringskassorna m. m. Anslag till och de allmännaförsäkringskassorna m. m. Utskottethar också beaktat flera av dessa motioner. Under punkt 2 mom. 4 i betänkandet harutskottet redovisat sina förslag och synpunkter när det gällerrationaliseringen av socialförsäkringens administration. Utskottet harenhälligt beslutat ge regeringen till känna vad som har anförts i fleramotioner. Utskottet har där slagit fast att försäkringskassornaunder det tillförts en mängd nya arbetsuppgifter. Jag tyckeratt det är viktigt att markera detta. har antalet anställda inomförsäkringskassorna ökat mycket kraftigt. Vidare har datatekniken redan numöjliggjort stora rationaliseringar. Socialförsäkringens regelkomplex är istora delar föremål för överväganden inom statliga utredningar eller inomregeringskansliet på grund av redan framlagda utredningsförslag. Självfalletanser utskottet det angeläget att man genomför rationaliseringar ochbesparingar även inom den allmänna försäkringens administration. Det äremellertid lika angeläget att administrationen av socialförsäkringen fungerarpå ett sätt som står i överensstämmelse med försäkringens intentioner. Här kan man läsa innantill i utskottsbetänkandet:"Inriktningen av rationaliseringsarbetet måste främst utgå från vilkenpersonal som behövs för att på ett fullgott sätt fullgöra kassornasarbetsuppgifter. Det är väsentligt att beakta, att man genom effektiva insatserinom kassorna, t. ex. ökad kravverksamhet, kan uppnå totala besparingar inomförsäkringen." En icke fungerande administration kan också medföra ökadekostnader på olika delar inom försäkringen. Det är också viktigt för det framtida arbetet att man beaktarhur fördelningen av ansvar och befogenheter inom socialförsäkringssektorn skallutformas. Här kan man peka på den utredning som tillsattes isamarbete med och . Den harockså framhållit möjligheterna att decentralisera uppgifter frånriksförsäkringsverket till försäkringskassorna ute i länen. Det är lika viktigtatt försäkringskassorna ute i länen prövar vilka uppgifter som kan flyttas frånlänskassorna till de olika lokalkontoren ute i landet. Det finns ett stortsamförstånd om en sådan decentraliseringsinriktning, där man flyttar beslutenså nära människorna som möjligt. Utskottet har därför tagit för givet att dessa synpunkterbeaktas i kommande utredningsarbete. Arbetet måste bedrivas i nära samarbetemellan , försäkringskassorna och de anställda. Det är heltnaturligt kassorna och de anställda där som har den största erfarenheten avförsäkringsarbete, när det gäller kontakter med de försäkrade. Deras kunskaper måstebeaktas i det fortsatta utredningsarbetet. Det är också viktigt - även om den frågan inte behandlas idetta betänkande - att den framfida utvecklingen av datoriseringen inomkassorna har en klar decentraliseringsprofil. Jag vill göra den markeringen,därför att det finns en socialdemokratisk motion som vill lägga fast att manskall behålla den centralisering av dataverksamheten som finns inom kassorna . Som jaghar framhållit är utskottet enigt när det gäller anslaget till kassorna och detfortsatta arbetet med översynen av försäkringskassornas administration. Till utskottsbetänkandet har fogats två reservationer avde socialdemokrafiska ledamöterna som jag något skall kommentera. Under punkt 1 mom. 1 och 2 i betänkandet har reservanternaföreslagit att tillförs en inkomstpost fråndelpensionsfonden på 5 milj. kr. som det totala anslaget tillriksförsäkringsverket minskas med samma belopp. Utskottsmajoriteten har avstyrkt mofionen med motiveringenatt bör vidhålla tidigare intagna ståndpunkter beträffandeersättningen fill . Utskottsmajoriteten anser att det intefinns anledning fill erinran mot regeringens förslag om medelsanvisning tillriksförsäkringsverket. Reservafion 2, under punkt 2 mom. 2 i betänkandet,gäller socialdemokraternas förslag om hur tillskottet på 35 miljoner till deallmänna försäkringskassorna, som vi är överens om, skall finansieras.Reservanterna vill att anslaget skall finansieras genom att en anslagspost på35 miljoner från delpensionsförsäkringen förs upp under anslaget.Utskottsmajoriteten har i stället föreslagit att de 35 miljoner som skallfiliföras kassorna skall tas från avkastningen av försäkringskassornas fonderpå det sätt som föreslagits i utskottsbetänkandet. I reservafionen tas också upp frågan om avveckling avförsäkringskassornas fonder. Det bör kanske påpekas att denna fråga har varitföremål för övervägande inom socialförsäkringsutskottet. I densocialdemokratiska motionen ifrågasätts lagligheten av att avvecklaförsäkringskassornas fonder på det sätt som regeringen har föreslagit.Utskottet skickade alltså motionen till , som ocksåsvarade att majoritet anser att det inte enligtregeringsformen föreligger hinder för att avveckla fonderna på det sätt somregeringen föreslagit. För att genomföra beslutet krävs dock ändring i lagen omallmän försäkring. Ett sådant förslag till ändring är fogat till utskottetsbetänkande. Här kanske det finns anledning att påpeka att densocialdemokratiska motionen inte innehöll något förslag om att fonderna skullevara kvar hos kassorna. Man föreslog bara att lagligheten skulle prövas. Tvåmoderater har dock i en motion, 1981/82:1733, begärt att ytterligare utredningskall företas innan beslut fattas om förändring av fonderna. Denna mofion hardock enhälligt avstyrkts av utskottet, vilket kanske bör noteras. Det finns anledning att något ytterligare kommentera dessafonder hos försäkringskassorna, eftersom andra talare säkert kommer att ta uppfrågan om fonderna . Fonderna, med den utformning de nu har, fillkom genom attöverskott av finansieringen av den allmänna försäkringen fonderades hoskassorna i avsikt att de skulle användas för att utjämna kostnaderna hoskassorna mellan olika verksamhetsår. När vi nu har genomfört en annan ordningnär det gäller finansieringen av kassornas administration är fondernas ändamåli detta avseende inte längre aktuellt. Den användning av avkastning av fondernasom föreslagits i detta betänkande kan sägas i viss mån överensstämma med Anslag tih och de allmännaförsäkringskassorna m. m. Anslag till riksförsäkrings verket och de allmännaförsäkringskassorna m. m. grundenför fondernas nuvarande ändamål. har fonderna efter särskiltbeslut av kunnat användas till att bl. a. finansiera nyalokaler hos försäkringskassorna. Detta har helt naturligt medfört en minskadbelastning på statsbudgeten. Flera av landets försäkringskassor har använtmedel ur fonderna på detta sätt, och i en del fall har dessa medel helt tagitsi anspråk. I det nya lagförslag om fondmedlens användning som ärfogat till utskottsbetänkandet kvarstår grundförslaget om medlens användning.Tidigare har beslutat om detta. skall enligt förslagetfondens kapital och avkastning användas enligt bestämmelser som meddelas avregeringen. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter, och jag yrkar avslag på dereservationer som är fogade till utskottsbetänkandet. 35BÖRJE () replik: i undvek mycket av denproblematik som finns i det här ärendet, och han undvek att bemöta den väldigtskarpa kritik som har framförts från socialdemokratiskt håll, från försäkringskassornaoch från det förbund där själv är vice ordförande, nämligenFörsäkringskasseförbundet. Detta budgetärende är enhgt vår mening mycket underligt iflera avseenden. Ytterst kan det få allvarliga konsekvenser förförsäkringssystemet och för de anställda. Det dokument som hari sin hand och som han fått från visar attförsäkringskassorna drabbas hårt av förslagen. Detta gäller specielltglesbygderna, i det avseendet att filialexpeditionerna helt försvinner.Filialexpeditionerna sysslar ju fill stor del med kontantutbetalningar, ochgenom att man har avskrivit det systemet behövs naturiigtvis inte dessa expeditioner,om man inte kan filiföra dem nya ärenden, och det torde vara tämligen svårt. Vi menar att spareffekterna för samhället totalt sett ärmycket tvivelaktiga. Den sparaktion som regeringen här har satt in är mycketunderlig, och det finns enligt vår mening anledning att hysa tvivel om den.Avskedar man personal, blir det naturligtvis svårare att följa långtidssjuka,rehabiliteringsarbetet blir lidande, och likaså kravverksamheten. Vi kankonstatera att och den borgerliga utskottsgruppen delvis harinstämt i den kritiken från vår sida. Som sade har vi , genomatt den borgerliga utskottsgruppen har accepterat vårt förslag, uppnått enigheti utskottet om att anslå ytterligare 35 miljoner. När det gäller den långsiktiga verksamheten ochframtagandet av rationaliseringsplanen sade att detta skall skei nära samarbete med försäkringskassorna och . EnligtStockholms-Tidningen för är emellertid det arbetet redan nu nästanverkställt, och man kan därför undra vad den inviten innebar. Beträffandefonderna vill jag säga att det här är fråga om ett märkligt handlingssätt,vilket vi också har påtalat i vår reservation. Anrättningen blir inte meraptitiig för att man ändrat lagstiftningen. 36 (vpk) replik: När man lyssnar på i Gustafskan man naturligtvis instämma i att i tal är vi överens, men i handling skiljervi oss åt. talar om oron för jobben och menar att mannaturhgtvis förstår denna oro och att man vill titta på konsekvenserna förförsäkringskassorna. Han säger att det är svårt att beräkna personalbehov ochanslagsbehov. Därför har man godtagit den föreslagna höjningen om 35 milj. kr.Samtidigt säger han att om antalet ärenden minskar, måste också personalenminska, därför att man måste utgå från de faktiska behoven. Också på denpunkten är naturligtvis alla överens, men man kan inte först skära ned antaletanställda och sedan undersöka behoven, utan man måste göra precis tvärtom. De försäkringsanställda har redovisat en lång lista översådant som medfört ökade arbetsuppgifter för dem under senare delen av1970-talet och . Listan upptar barnbidragsutbetalningarfrån kommunerna, som jag nämnde tidigare, utbetalning av kontantarbetsmarknadsstöd, utbetalning av utbildningsbidrag för de som genomgårAMS-utbiidning, sänkning av pensionsåldern från 67 till , rörligpensionsålder, delpension, övertagande av kommunernas handläggning avbidragsförskott samt krav av underhållsbidrag, decentralisering avarbetsskadehandläggningen till försäkringskassorna i samband med tillkomstenav lagen om arbetsskadeförsäkring, utvidgning av rätten till förtidspension, utbetalningav dagpenning till repetitionsutbildning, statskommunala bostadstillägg tillfolkpensionärer, nya statsbidragsbestämmelser som innebar höjning avkommunernas KBT-belopp, utökad sjukkontroll, kraftig utbyggnad av tillfälligvård av barn, utbyggd föräldraförsäkring i flera omgångar, havandeskapspenning,högkostnadsskydd för läkarbesök/inköp av läkemedel. De försäkringsanställda menar att dessa arbetsuppgifterhar medfört en mycket kraftig ökning av antalet ärenden, och det må vi väl ändåhålla med om. Måste man då inte ta hänsyn till detta i samband med bedömningenav personalbehovet? Är det så att det finns för mycket personal, får man väl iett senare skede göra dessa besparingar. Frågan huruvida utbyggnaden avförsäkringskassornas administration svarar mot de ökade arbetsinsatserna kaninte avgöras utan att man gör en fullständig översyn av verksamheten. Löpanderationaliseringsåtgärder har vidtagits. Försäkringskassorna är redan nu denmest datoriserade förvaltningen i . Det finns risk för attdatoriseringen har gått så långt, att nödvändiga yrkeskunskaper förtillgodoseende av försäkringstagarnas berättigade krav gått förlorade. Det ärväl inte någon önskvärd utveckling. Information och direkt upplysning måsteockså i fortsättningen vara en stor del av arbetsinsatsen för de försäkringsanställda.Därför kan vi inte avhända oss deras kunskaper. Anslag till och de allmänna.försäkringskassorna m. m. Anslag till och de allmännaförsäkringskassorna m. m. 37ARNE i () replik: Till vill jag bara säga attden uppräkning av nya arbetsuppgifter för försäkringskassorna som hon gjordeinte innehöll något nytt för mig.