prot · G509156 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har inte fått uppdraget, utan man föredrar nu i stället attdiskutera som om man har löst problemen för dessa kategorier genom aft ta bortfridagsregeln. Den skall jag också närmare komma in på. Viarbetade oförtrutet, men plötsligt, , fick utredningentilläggsdirektiv. Då var det inte längre tal om förbättringar, då var det infelängre tal om kompensationsnivåer som var oacceptabelt låga för vissa grupper,utan då skulle vi införa självrisk för alla i hela systemet. Och det skulle skesnabbt. ville ha detta underlag till regeringen, som det hette,. Då skulle man pröva olika möjligheter när det gälldekarensdagar och sänkt kompensationsnivå, och det diskuterades också ett både-och. Den16 oktober frågade jag här i denna kammare vad hon menade med attdenna självrisk skulle drabba alla grupper på ett i princip hkartat sätt. Jagvisste ju, vilket verkade ganska aningslös om ,och även , såvitt jag kan bedöma, aft detta skulle få allvarligakonsekvenser på arbetsmarknaden och mellan de avtalsslutande parterna. Jagskall gärna göra glad en gång fill - jag har läst in detta tillprotokollet förut. Jag fick följande svar på min fråga omformuleringen att besparingarna skall drabba olika grupper på i princip hkartatsätt: "Jag vill gärna understryka att jag inte vill medverka till att viåter hamnar i en situafion där - om man så får uttrycka sig - blåblusens folk hardet sämre i sjukpenninghänseende än andra människor. sjukförsäkringssystemetmåste ovillkorligen vara utformat så att alla, oavsett vilket yrke de har,skall ha samma grund för sin trygghet. Det är detta som är utgångspunkten förformuleringen. Jag är glad att jag nu får klarlägga detta, för vi behöver juinfe gå så långt fillbaka i tiden för aft finna aft förhållandena i det häravseendet varit ganska ojämlika." Ja,det var . Man försökte två gånger i hårda avtalsrörelser under1960-talet. När det gäller just blåblusens folk - ordet ligger inte rikfigt bratill i munnen för mig, men jag använder egen vokabulär - såmisslyckades man i dessa förhandlingar. Man ställde inte upp frånarbetsgivarnas sida på aft ge betalt för karensdagarna. Påden tiden hade man en regering som man kunde gå till, som sade: Detta är interättvist. Här måste vi lagstifta. Det skedde fr. o. m. . Nuhåller man på att lagstifta bort det och vill t. o. m. ha applåder för det.Detta protokoll tog jag med till samtiiga utredningens ledamöter, läste med stor förundran: Är det möjligt att ett ansvarigt statsråd har sagtatt defta ovillkorligen måste drabba alla lika? Juristerna var mycket förvånadeöver att statsrådet bundit upp sig så. Visände detta uttalande vidare till professor vid Stockholmsuniversitet och frågade vilka framkomstvägar som fanns. Han svarade: Det finnsinga hinder mot att införa en tvingande lag på svensk arbetsmarknad. Det gördet således infe, och har inte heller varit främmande för attinföra något så unikt som detta. Så mycket kan jag säga som att det är sällsyntdär fackföreningsrörelsen är något så när utbyggd - och det får vi ändå sägaatt den är här i . Sedanfanns den andra vägen, nämligen att parter som i avtal - efter förhandlingar-hade fått betalt för karensdagar eller högre kompensations-nivå kunde sätta förhandlingsbordet och säga: vill vi i rättvisans namn inte ha dettalängre. Vi ber att få slippa detta. - Men det torde vara osannolikt aft deskulle göra så. Förmånen har tillkommit i förhandlingar, och det ligger i ordetatt det kan ha varit ett tagande och givande och att man i avtalsförhandlingarnavalt betalda karensdagar i stället för en annan förmån. Det finns avtal som ärmånga år gamla. Det brukar innebära någon form av avlösning när man börjardiskutera försämringar. Jagtrodde att efter debatten hade lärt sig någonfing, menjag läste ändå in min uppfattning till protokollet också . KarinSöder var glad och sade att det var exakt så hon menade. Vi jobbade oförtrutetvidare i sjukpenningutredningen. Vi räknade på olika modeller. Vi räknade påvad staten skulle tjäna och - betydligt mindre - vad den enskilde skulleförlora. Det blev ett betänkande späckat med tabeller och siffror. Vi var tioledamöter i utredningen, och majoriteten - fem ledamöter med ordföranden ispetsen - valde att inte ta ställning. Vi andra fem - två socialdemokrater ochföreträdarna för LO, TCO och /SR - tyckte att det, när vi hade fått ettuppdrag av ansvarigt statsråd, var riktigt att fala om vad vi tyckte. Vi ansågatt statsrådet behövde veta var vi stod för att kunna fa ställning till hurproposifionen skulle utformas. Vi skrev en reservation, som arbetsmarknadensparter och socialdemokraterna står bakom. Ändringari sjukförsäkringen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. ättbeklaga att inte månad 1981 insåg vad detställningstagandet innebar. Man har i dessa yttersta dagar läst i centerpressen, inteminst i , som jag vill beteckna som huvudorganet - det ärmöjligt att så inte är fallet - att borde ha lyssnat mer påarbetsmarknadens parter och tagit kontakt med dem tidigare. -ungefär innan propositionen lades fram - kunde inte regeringen varaokunnig om vad arbetsmarknadens parter tyckte i den här frågan. Men dethandlade egentligen infe om detta, utan det var snarare fråga om ettbeställningsarbete. Man ville sitta kvar i regeringsställning. 12 miljarder kronorskulle sparas. Tiden gick, och man måste lägga fram ett förslag på bordet.Karin Söder har själv sagt att sjukförsäkringen var ett område som vi infe haderört - så just därför var det lämpligt att ta till. Och genom nu föreslagnaförändringar skulle män spara ungefär 1 870 milj. kr. - om jag nu har adderatdet hela rätt. Men detta är beskattade förmåner. Sedan har man höftat fill enstatsskatt - vad det kunde tänkas bli - och så är vi nere på 1 400 milj. kr.Men det har redan prutats 100 miljoner före' denna debatt; det framgår avtilläggspropositionen; Var de 100 miljonerna har försvunnit har jag inte kunnatklara ut, men 100 miljoner mindre i besparing lär det bli. Vidare har vi en kommunal- och landstingsskatt i det härlandet som är högre än statsskatten. Med tanke på förskjutningen i systemet lärdet väl bli ungefär 1 200 milj. kr. som stat och landstingkommer att mista. Vid presskonferensen , när det dokument vi diskuterar, sade att de pengarvi får in genom att vi inför självrisk i sjukförsäkringen skall vi använda föratt bygga ut vård och trygghet för de alltmer ökande skarorna äldre människor.Karin Söder nickar, så jag citerar alldeles säkert rätt. Det är ju ändå kommuner och landsting som har ansvaret föratt bygga ut såväl åldringsvården som långfidsvården. Om man har mindre pengar,går ekvationen infe ihop. I skuggan av den fråga vi diskuterar har manytterligare besparingar som skall göras. Det gäller tandvården och kostnadernapå sjukhus. På nytt är alltså tandvårdsförsäkringen i skottgluggen förförsämringar. När tandvårdsförsäkringen infördes gav den en godkompensation för patienternas tandvårdskosfnader. Kostnaderna för tandteknisktmaterial ersattes helt; Kostnaden för arvode ersattes då . och därutöver; Den högre procentsatsen gällde dessutom förkostnaderna för förebyggande åtgärder och proteser. Under de borgerligaregeringarnas tid har försäkringen försämrats avsevärt. höjdesgränsen för den 50-procentiga kompensationsnivån till . Samfidigtsänktes ersättningsnivån för kostnader för förebyggande åtgärder och protesertill . sänktes ersättningsnivån även för tandteknisktmaterial till . föreslås att ersättningsnivån fr. o. m. , omnågra månader, generellt skall sänkas till . Alla skall nu betala 60 %själva. Såurholkas steg för steg en av våra unikaste försäkringsreformer. Det omvittnasnu att kostnadsfördyringen också resulterar i en minskad efterfrågan avtandvård, till men för patienterna och med en stor oro bland tandläkarna som juhar att förmedla vården. Man höjer också den avgift man har att betala påsjukhus med en femma . Det är en fördubbling på dessa år. Detslår extra hårt i och med att man som denna höjning sker fårkarensdagar. Detär inte bara de sjuka som drabbas av en sänkt kompensafionsnivå, utan det gällerockså dem som får havandeskapspenning och dem som tillfälligt vårdar barn. Dåfrågar nog många: Havandeskapspenning - vad är det för någonfing? Det heter såmycket: föräldraförsäkring, ersättning för tillfällig vårdav barn,havandeskapspenning. Denna havandeskapspenning tillkom för kvinnor som hade etttungt arbete och inte kunde arbeta så länge inom sin yrke före den beräknadeförlossningen som andra kvinnor kanske kunde göra. Då kunde man prövamöjligheterna fill en omflyttning på arbetsplatsen. Om det inte gick att ordnaett lämpligt arbete åt dem, hade de rätt att få havandeskapspenning. Dennapåverkas nu också av den tänkta kompensationsnivån. Ja, skall man spara såskall man spara! Och vi ser vilka det är som får betala. Somjag sade inledningsvis hade det varit betydligt lättare att föra dennadiskussion, om bättre hade satt sig in i sin egen proposition. Jagskall gärna medge att den är snårig, den är risig, den är en kompromiss. Vi vetju att man skulle komma överens med , som inte ville lagstifta omkompensationsnivåerna för dem som i avtal hade tillförsäkrat sig sjuklön underkarensdagarna. var däremot beredd att göra det, och den dag dåpropositionen lades fram beklagade hon aft hon inte hade haft möjlighet attföreslå en lagstiftning, som jag vill kalla en tvingande lagstiftning, påsvensk arbetsmarknad. Då har man kommit fram till att ta bort fridagsregeln,säger , för det var verkligen en klasslag. Och så inför man karensdagari stället som tydligen inte är en klasslag. Låtmig peka på hur det var tidigare. Då kunde t. ex. komma hem frånbygget, han hade blivit litet dålig. är det inte jag talar om,utan det var som han kom hem. Han anmälde sig till försäkringskassanoch fick ersättning fr. o. m. onsdag. Var han sjuk över fickhan inte sjuklön för fridagarna. Han fick alltså infe sjuklön för två fridagarunder en period av efter insjuknandedagen. kommer samme Petterssonhem på fisdag. Det är insjuknandedagen enligt de gamla reglerna men inte enligtde nya. Han kan t. o. m. ha läkares ord på att han har insjuknat, men se dethar han inte gjort enligt lagen. Insjuknandedagen är onsdag. Han får ingapengar för . Sedan kommer de , torsdag och fredag.Det kan bli förlorad arbetsinkomst under tre och en halv dag. Sedan får hanförstås sjuklön , det skall i sanningens namn sägas. Och såsäger man aft man har tagit bort en klasslag! Jag vill påstå att man har införten. Så fungerar alltsåproposifionens förslag om insjuknandedagen. Beträffande högriskskyddetvore det intressant att få veta av Ändringari sjukförsäkringen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. hur de görsom brukar klara sig, möjligen med möda, med att vara hemma . De måsteförlora arbetsinkomst innan de har haft de tio karensdagarnaunder en tolvmånadersperiod som skulle vara till så utomordentligt stor hjälpför de grupper som ofta är sjuka. Och eftersom de har besvär är de sjuka tvådagar igen. Gäller då högriskskyddet? Nej, insjuknandedagen får de inte för, såde förlorar ytterligare , men de får för karensdagen avförlorad arbetsinkomst. Är det detta som skall hjälpa de utsatta grupperna? talade också om dem som får njurdialys. Detvar just för de grupperna som den socialdemokratiska regeringen införde20-dagarsregeln igen. Då får man enligt nuvarande konstruktion omedelbartersättning för insjuknandedagen, om tidigare sjukdomsfall ligger inom 20 dagar.Och det gör den för de grupperna. Så de var redan hulpna, om man så fåruttrycka sig. Jag förstår att frågan är besvärlig, men jag hävdar attdet inte är besparingar man är ute efter. Detta är i stället ett led i enpolifisk strategi, och det gäller inte bara sjukförsäkringen utan också denfråga vi senare skall diskutera, nämligen arbetslöshetsförsäkringen. KarinSöders mycket suddiga och diffusa uttalanden om vad som skall hända medarbefsskadeförsäk-ringen finner jag illavarslande. Det är bara som kan undanröja den oro jag känner genom att deklarera attsamordningstiden inte kommer att förlängas. räknar nu meden samord-ningstid för att spara in personal. För alla som skadarsig innebär det en ersättning på . Jag befarar att deskall få av lönen för den återstående sjukdomstiden . Det föreligger också förslag om en samordningstid på tolvmånader. Det betyder en ersättning och för denåterstående sjukdomstiden i stället för, som , . skall denna reform, som , träda i kraft. Man har för avsikt att icke bryta mot internafionellaöverenskommelser men ändå ha kvar de administrativa effekterna avsamordningen. För mig förefaller det vara ett konststycke. Men, som sagt,lösningen lär väl finnas, om viljan nu är så god som det har deklarerats. Låt mig ställa ytterligare en fråga fill . Omdet skulle gå så att det blir en borgerlig regering efter valet ,utgår jag från att det sker en regeringssamverkan med moderata samlingspartiet.Det partiet betraktar denna reform som ett steg på vägen, ett provisorium, filldess man har funnit den, enhgt deras sätt att se, fulländade sjukförsäkringen.Den bör i så fall innebära minst och kompensationsnivåhela vägen. Det finns långtgående planer på detta. Hur ställer sigKarin Söder fill det? Sätter ni klackarna i marken och håller emot, eller görni som och "hittar sjukförsäkringen", när beställerbesparingar. Jag tycker att den frågan är berättigad. Får jag så rätta en liten petitess. sade att13 % av sjukdomsfallen är korttidsfall. Ja, procenttalet 13 är rätt, men det är13 % av de totala kostnaderna somhänför sig till korttidsfallen och till långtidsfallen. Jag medverkargärna fill att rätta fill detta i protokollet. Den24 maj sade i denna kammare: "När vi sparar för attdra ned budgetunderskottet, då ser vi fill att de sämst ställda intedrabbas." Hur kommer ni att göra i detta fall? För det är väl ändå integenom att tala om borttagande av fridagsregeln och högriskskyddet som ni skallkunna säga att löfte är uppfyllt. Klartstår att det blir de sjuka som får betala för de sjuka. En godsocialdemokratisk fördelningspolifik går ut på att de friska skall betala förde sjuka liksom att den sysselsatta arbetskraften betalar för pensionärerna. Jag ber att få yrka bifall till samtliga socialdemokrafiskareservationer som är fogade vid utskottets betänkande. Ändringari sjukförsäkringen m. m. I detta anförandeinstämde (). 9 SocialministernKARIN SÖDER: Jag skall inte utmana på en diskussion om snårighet ochinnanfilläsning. Men jag kan konstatera att om hade läst på litetbättre, skulle hon inte ha påstått att alla kommer att få betala itandvårdsförsäkringen. Här finns nämligen en fördelningspolitisk profil, somjag också apostroferade i mitt inledningsanförande. De personer som harvårdkostnader . kommer även fortsättningsvis att få i ersättning.Det var en sak. Denandra saken är att tog upp även havandeskapsförsäkringen och lätpåskina att här skulle ske en mycket stor förändring av ersättningen från dennaförsäkring. Det är fråga om en redukfion från . Det rör sig inte omnågra karensdagar alls. Detta har inte påstått, men hon angav inteheller vad förändringen bestod av. Detta vill jag gärna klarlägga. Isitt exempel beträffande fridagsregeln påstod att en person skullekunna få , som hon uttryckte det. Jag sade aft omman har halv frånvaro , skulle den dagen kunna räknas såsominsjuknandedag. Då kan det inte bli några utan ersättning. DorisHåvik beskrev sedan utredningsarbetet och beskyllde mig för aningslöshet ochjag vet inte allt. Det är egentligen ganska märkligt att såsomledamot av utredningen skulle behöva fråga här i för att få veta hurutredningsarbetet skall bedrivas. Det citerade från debatten här stårfaktiskt också i utredningsdirektiven. Så det var inte så märkvärdigt med densaken. Vidaretog upp mitt uttryck "blåblusens folk", som jag tycker ärett hedersomnämnande, och berörde diskussionen om likvärdighet.Socialdemokraterna har på samma sätt som 1967 faktiskt möjlighet atthävda att denna reform skall slå på ett likvärdigt sätt. Om man då ansåg sigvara tvungen att gå lagstiftningsvägen - eftersom arbetsmarknadens parter intehade kommit överens, fastän man hade strävat efter lika regler för alla -3Riksdagens protokoll 1981/82:156-157 Ändringari sjukförsäkringen m. m. måstedet vara lika angeläget för socialdemokraterna att hävda att denna reformskall utformas så aft den slår på ett likvärdigt sätt. Jaghar precis samma uppfattning som jag hade i den riksdagsdebatt som ägderum 1980. Eftersom avtalen går ut samfidigt som detta förslag skall träda ikraft, är förutsättningen fakfiskt att man här får likvärdighet, omarbetsmarknadens parter kommer överens om detta och förbunden sedan följervarandra i utformningen av de avtal som därefter träffas. Dettaär en oerhört viktig utgångspunkt för dagens debatt. har här enmöjlighet att hävda likvärdigheten. DorisHåvik berörde också de människor med tunga arbeten som jag apostroferade isamband med min debatt med . Jag skulle då gärna inför dennakammare vilja peka på den kampanj som en gång fick föra mot ensocialdemokrafisk regering för att just denna grupp av människor skulle få hkapensionsålder- . har, , försökt att värnaom de människor i samhället som har det sämst ställt. Det är ocksåutgångspunkten för det arbete som vi har bedrivit i regeringsställning i fiderav ekonomiska svårigheter. ISverige måste, liksom i många andra länder, den offensiva ekonomin kombinerasmed besparingar inom den offentliga sektorn. I , där man harsocialdemokrafisk regering, har man fått göra vissa nedskärningar. I Danmarkhar man, med socialdemokrater i regeringen, gjort på samma sätt. Vad vi syftartill är en långsammare ökning av de offentliga utgifterna. Jag vill än en gångunderstryka att det absolut inte är fråga om att rasera några socialatrygghetssystem, utan att det gäller att minska takten i utgiftsökningen. Detär då vi skapar möjligheter för åtaganden på lång sikt. Jagvill understryka vad som har hänt tidigare och som då från socialdemokrafisksida i varje. fall i ord har framställts som social nedrustning. Vårt införandeav högkostnadsskydd för läkarbesök och läkemedelsinköp har särskilt gynnatbarnfamiljer och dem som har speciellt stort behov av läkemedel och medicin.När pensionsindex ändrades så att indirekta skatter och energipriser intelängre skulle påverka detta index har pensionstillskotten höjts, såatt de som bara har folkpension och låg ATP skall få kompensation. Detta harförstärkt grundtryggheten, och det innebär att alla pensionärer är garanteradeen skattefri inkomst som närmar sig . Ett problem i sammanhanget äratt undantagandepensionärerna, som har stått utanför ATP, och derasefterlevande inte har fått den kompensation som upprepade gånger harkrävt här i men som socialdemokrater och andra har motsatt sig. Vihar, för att ta ett annat exempel, infört riksfärdfjänst, engrundtrygg-hetsreform för rörelsehindrade, flerbarnstillägget, som utgår med750 kr. extra för det tredje och . extra för fjärde barnet.Detta utbetalas utöver barnbidraget på . för varje barn. De häråtgärderna är grundtrygghetsreformer, led i en politisk strategi för att skyddadem som bäst behöver hjälp. Men socialdemokraterna har röstat emot flerbarnstilläggetliksom ATP-rätten för vård av barn i hemmet. Detär ofta som ni socialdemokrater säger nej i fill åtgärder som ärägnade att medverka till att förbättra för människor i samhället. Det är ensorts underbudspolitik. är ni inte beredda att förändra någonting,inte ens att göra omfördelningar. Det är en kortsynt politik, som ni för tillpriset av en popularitet som kan bli dyr att betala. Jag efterlyser fortfarandefrån socialdemokratisk sida en presentation av hur era momsförslag och andraförslag till hur man skall sanera ekonomin slår för de enskilda människorna.Jag tror att en sådan presentation skulle - jag vill upprepa det -bh en ganskaavsevärd chock för dem som har trott på socialdemokraternas löftespolitik. Anf.10 () replik: Ja, det var ett brett register som här spelades upp, och jag föredraratt hålla mig till ämnet - jag tror att debatten blir mera strikt och stringentpå det sättet. Låtmig börja där slutade! Vi var emot momssänkningen - låt mig få sägadet - och vi röstade emot den. Vi säger att vi skall återföra den tidigaremomsen när vi kommer tillbaka i regeringsställning. Det är att hålla vallöften,när vi säger det. Vi menade, när vi var emot momssänkningen så konsekvent, attvi behöver vi dessa pengar. Iövrigt har möjhgheter att ta upp hela den ekonomiska debatten närdet blir tillfälle till detta litet längre fram innan slutar försäsongen. Mig förefaller det som om denna debatt hör hemma där och att detfinns ekonomisk täckning för vad vi har föreslagit. är kantad av svikna löften. Vi går ut och säger att vi kommer att hålla våra vallöften på fyra punkter: när det gäller pensionerna, när det gäller sjukförsäkringen, när det gäller barnomsorgen och när det gäller arbetslös hetsförsäkringen, som kommer upp senare i kammaren i dag-jag har nämnt detta tidigare i mitt inlägg. När har det blivit högsta moral att svika löftenoch omoraliskt att hålla löften? ' KarinSöder sade att har kämpat för den sociala tryggheten. Dét var bra atthon använde förfluten tid - ty den fiden är nu förbi. Visst kämpade ni för skulle sänka pensionsåldern till . Jag skall här gärna säga att viunder en följd av år framhöll att vi saknade de ekonomiska resurserna, ty viansåg att det var viktigt att människor hade ett innehåll i sina plånböcker somgav dem en trygg ålderdom och inte bara en sänkt pensionsålder. Viville också när vi fattade beslut ge dem detta innehåll så att de kunde inrättasitt liv därefter och att det inte fördes en polifik som var ungefär somdagspris på räkor. Danmark- jag väntade det - och tog upp. I dessa länder är mani precis samma läge som på så sätt att man har koalitionspartner iregeringsställning. måste veta att det kan vara besvärligt med enkoalitionspartner. Två är naturligtvis ännu värre -även detta har ju KarinSöder erfarenhet av. Då får man inte genom de intentioner man har. , och Finlandhar ordnat frågan med karensdagar. Ändringari sjuk-försäki-ingen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Västtysklandhar en gång förekommit en omfattande metallarbetarstrejk då karensdagsfrågandiskuterades. Jag skall be att få rätta till en sak för . Detär helt riktigt med procentsatsen på tandvårdsförsäkringen. Men gränsen förtandvårdsförsäkringen har höjts fill , och det bUr så dyrt förmänniskorna aft det inte blir så många som får del av den förmånligareförsäkringen - det kan man fråga tandläkarna om. Slutligen gjorde jag mig skyldig till ett misstag, herrtalman. Jag yrkade nämligen i all generositet bifall till alla reservationer,men det var de socialdemokratiska reservationerna som jag avsåg att yrka bifallfill. Det är naturligtvis lätt att svänga sig meduttryck av olika slag, som när här säger att det är för dyrt att gåtill tandläkaren -hon ursäktade då sitt misstag tidigare, och misstag kan vigöra här i talarstolen. Det är lätt gjort och det gör jag också ibland, och dåfår vi rätta till dem. Men det är faktiskt så, , att när det gällerfördelningen av kostnaderna för tandvård är det av samtiiga patienter somhar en totalkostnad för sin tandvård som understiger . - för denandelen patienter som har en totalkostnad på . har jag ingaexakta siffror. Men det väsentliga är aft de människor som verkligen behöverfår en så fullgod ersättning som av sina tandvårdskostnader. Den största andelenpatienter hos tandläkarna har en ganska låg kostnad, och det har varitutgångspunkten för att jag har kunnat gå med på den förändring som det innebäratt statskassan förstärks med 200 milj. kr. Jag talade visserligen, DorisHåvik, i förfluten tid om vad vi har gjort, men vårt arbete för att stödja ochhjälpa de människor som har det svårt kommer att fortsätta. Jag vill bara tanågra exempel för att motbevisa detta ständiga tal om regeringens - och i dettafall talar gärna om - numera bristande ansvar för desociala frågorna, ty siffrorna talar ett helt annat språk än vad som kommittill uttryck i dessa påståenden.