prot · G50978 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:78 1 § Justeradesprotokollen för den 3 innevarande månad. 2 § Svar på fråga1981/82:222 om bevarande av bebyggelse på har frågat om jag är beredd attmedverka till att inom I l:s område vid bevaras ochsätts i stånd utan alt någon kostnad uppstår för försvaret. Regeringen bemyndigade genom beslut i mars 1980fortifikationsförvaltningen att låta riva mangårdsbyggnaden och östra flygelnpå inom I 1 :s område vid . I beslutet ålades förvaltningenatl före rivningen låta dokumentera byggnaderna och la vara på värdefullabygg-nadsdetaljer. Bakgrunden till beslutet var atl det inle finns något behovav byggnaderna för militära ändamål och att byggnaderna är i dåligt skick.Någon rivning har ännu inte kommii till stånd på grund av att arbetet meddokumentation m. m. lagil i anspråk. Till säteriet hör även den s. k.västra flygeln. Denna är renoverad och upplåten som permanentarbetarbostad till arrendatorn vid . Lövsta är centrum för den ranchdrift med huvudsakligenbiffkor som arrendatorn bedriver på fältet. Djuren samlas vid Lövsta förkalvning, sortering, veterinärundersökning m. m. Besättningen omfattar ca 500kreatur. Ranchdriflen betyder myckel för markvärden inom övningsfältet. F. n. finns det från militär övningssynpunkt i och för siginget hinder för all byggnaderna på Lövsta bibehålls. En viklig faktor isammanhanget är dock hur man tänker sig att utnyttja byggnaderna. Dessa liggerju i centrum för ranchdriflen. Det gör alt jag ställer mig tveksam tillmöjligheterna att överlåta eller upplåta byggnaderna för något civilt ändamål.Närheten till så många djur under stora delar av året kan sannolikt blibesvärande för den som vill utnyttja byggnaderna och innebära olägenheter avolika slag. Att flytta den nuvarande verksamheten till annan plats inom fältetskulle Om bevarande av bebyggelse på Om bevarande av bebyggelse på medförabetydande investeringar och sannolikt även innebära olägenheter för denmilitära övningsverksamheten. Det framgår inte av frågan hur iståndsättningen och detframtida underhållet av byggnaderna skall finansieras eller hur byggnadernaavses bli utnyttjade. Jag anser mig därför inte kunna utlova någon medverkanfrån min sida till att bevara byggnaderna. Del får ankomma på vederbörandeintressenter att hos fortifikationsförvallningen göra framställning i fråganoch därvid lämna de uppgifter om finansiering, utnyttjande m. m. som behövs förett ställningstagande. Om frågan därefter förs vidare till regeringen, är jaggivetvis beredd att pröva den. 2SVEN MUNKE (m): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret. Jag vet inte om jag skall beteckna det som positivt eller negativt. Anledningen till att jag har ställt frågan är attstatsrådet i ett likartat ärende, nämligen det som gällde Granhammars slott, iett frågesvar sade följande: "Jag vill emellertidockså säga, att om någon annan spekulant - t. ex. en annan statlig myndigheteller kommun - skulle anmäla sig, är jag fortfarande beredd attnärmare pröva frågan om överlåtelse eller upplåtelse av byggnaden." Håtuna och har tvåalternativa lösningar för att bevara säteriets kulturhistoriskt värdefullabyggnadsbestånd. De alternativen finns redovisade i en motion som väckts av migunder årets allmänna motionstid. Förutsättningen för räddningsaktionen är attfortifikationsförvaltningen överlåter såväl byggnader som mark för en, som detheter, rimlig köpeskilling. Hur byggnaderna skall användas kan f. n. inte redovisas.Men föreningen skall medverka till att de får en seriös användning, t. ex. somtjänstebostad för någon av kommunens befattningshavare eller som samlingslokal. Den nämnda hembygdsföreningen har redan iståndsatt ettantal kulturbyggnader. Det gäller t. ex. magasinet pä ,fattigstugan i , soldattorp och skolbyggnader vid Tjusta.Föreningen understryker också att bevarandet av Lövsta sätesgård ochiståndsättandet av den skulle kunna ske utan kostnad för försvaret. Om jag inte kan få något mera positivt besked som svar påmin fråga, har jag förhoppningar om att min motion skall behandlas i vanligordning och atl man då tänker över hur man skall ställa sig. Det handlar dockom en kulturhistorisk byggnad , och vi har rivit tillräckligtmånga sådana. Den ligger dessutom i utkanten av övningsområdet och skulle pä såsätt vara lättare alt disponera. När det gäller djurhållningen vid gården pågår f. n. endiskussion mellan hälso- och miljövårdsförvaltningen i kommunen ochnaturvärdsenheten på om huruvida fortifikationsförvaltningenskall få lov att arrendera ut lill djurhållning på Lövsta. Anledningen fillatt man ifrågasätter detta är att vattenkvalitet så starkt harförsämrats , a. pågrund av denna djurhållning och ett invallningsföretag i . Vi fåråterkomma när motionen behandlas. Jag känner till motion ombevarande av Lövsta, och jag har tagit del av den. Det framgår atthembygdsföreningen har tänkt sig att få köpa, förutom byggnaderna, antingen ettområde om ca 10 000 m kring byggnaderna eller hela jordbruksegendomen. Avmotionen framgår dock inte vad man skall använda byggnaderna till. fick jaghär en viss redogörelse för detta av , och det var intressant att tadel av den. Men enligt min uppfattning skulle en överlåtelse av Lövsta, enligtnågot av de alternativ som har nämnts i motionen, med stor sannolikhet innebäraatt den nuvarande verksamheten på Lövsta måste upphöra. Ett i och för sigönskvärt ökat utnyttjande av marken kring Lövsta för övningar torde då ocksåbli svårt att genomföra. gör en jämförelse med det frågesvar jag lämnadebeträffande Granhammars slott. Det var dock inte likartade förhållanden vidGranhammar som när det gäller . Jag tycker i och för sig att detverkligen är fint att hembygdsföreningen tar ett sådant här initiativ. Men depraktiska omständigheterna gör det svårt att i varje fall så här direkt sägaalt det är möjligt att genomföra föreningens ambitioner. När det gäller problemen med förorening av Lejondalssjönhar man konstaterat att det förekommer vissa föroreningar.Fortifikationsförvaltningen undersöker f. n. vilka åtgärder som kan vidtas föratt minska dessa föroreningar. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i ÖstraGöinge 4 (): Jag tror inte att ranchdriflen skulleförhindra att man utnyttjar byggnaderna. Jag betraktar det alternativet som enkulturgärning av stor betydenhet, som skulle välsignas av många av kommunensinvånare. Och det,är väl sä - det har vi kommit överens om både här och påandra platser - att de som flyttar ut på landsbygden får finna sig i deeventuella miljöstörningar som t. ex. djurdrift innebär. Något sådant skallinte hindra att man räddar en sätesgård, som stammar . Överläggningenvar härmed avslutad. 3 §Svar på frågorna 1981/82:224 och 226 om åtgärder för att förbättrasysselsättningen i 5 Arbetsmarknadsministern : Herrlalman! har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd alt vidta föratt förbättra sysselsättningsläget i kommun. har frågat mig om jag avser att vidta någraåtgärder för att Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i ÖstraGöinge medverkatill en lösning av det bekymmersamma arbetsmarknadsläge som råder inomkommunen. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Både och har pekat på alt försatts i konkurs. Det normala förfarandet är dåatl en konkursförvaltare tillsätts för att undersöka vilka möjligheter somfinns alt sälja hela eller delar av företagel. Jag utgår frän alt så sker äveni det här fallet och atl alla möjligheter dä prövas alt trygga sysselsättningenvid företaget. I det fall konkursen kommer att innebära att delar aveller hela personalen mister sin anställning, är självfalletarbetsmarknadsmyndigheterna beredda atl sätta in sedvanligaarbetsmarknadspolitiska älgärder i den omfattning som krävs för att i förstahand förmedla nya arbeten till de personer som riskerar atl bli arbetslösa.Även utbildningsinsatser torde bli aktuella för att underlätta övergången fillandra arbeten. Jag vill också i det här sammanhanget peka på attKristianstads län har mer än dubbelt så mycket pengar för beredskapsarbete i årsom och att därmed möjligheter har givits att kraftigi förstärka dearbetsmarknadspolitiska insatserna. 6 BOLUNDGREN (m): Låt mig först tacka arbetsmarknadsministern för svaret. kommun har ett mycket besvärligtsysselsättningsläge. Under de senaste fem sex åren har kommunen drabbats avflera driftsinskränkningar och företagsnedläggningar. I del nu aktuella falletgäller det ett företag som av olika skäl även har haft besvärligheter,minst sagt. Men situationen är allvarlig i hela län, vilket bl.a. framgår av en skrivelse, daterad , från tillstatsrådet. En av anledningarna till att jag ställde min fråga var attjag ville peka på atl problemen inte enbart finns inom de regioner somtidigare, så atl säga traditionellt, haft arbelsmarknadsproblem. Även inomregioner med etl gotl sysselsättningsläge - län tillhör i och försig inte dem - kan del finnas "ö£r" som har slora problem. Den allmänna utgångspunkten för alt man skall kunnaförbättra sysselsättningslägel i kommun och i andra delar avlandet måste naturligtvis vara en förbättrad ekonomisk balans i samhällel. Jagtror också atl arbetsmarknadsministern och jag är helt överens om att entryggad sysselsättning måste baseras på lönsamma företag med möjlighet attavsätta sina produkter. Men del jag efterlyser är åtgärder i speciellasituationer, och jag undrar dä om man inte skulle kunna utnyttja de regionalakunskaperna på ett bättre sätl. De myndigheter som finns i län inärheten av den berörda kommunen skulle kanske på ett snabbare och effektivaresätl kunna vidta åtgärder just i ett akut skede. Etl sätt kunde dä vara attlåta resp. länsstyrelse få ekonomiska möjligheter atl vidta sådana snabbaåtgärder, naluriigtvis inom ramen för ett totalt sett oförändratregionalpolitiskt stöd. All på del sättet ge myndigheterna större möjligheteratl vidta åtgärder skullekunna vara ett sätt att förbättra situationen för de olika länen. Det voreintressant att höra arbetsmarknadsministerns inställning till den frågan. Arbetsmarknadsministern pekar på att man i Kristianstadslän fått ökade resurser för beredskapsarbeten. Men de är ju någonting som ärtill för att överbrygga problem, inte för atl lösa dem, så detta hör i och försig knappast fill svaret pä den här frågan. Eftersom statsrådet naturligtvis deltar i regeringensberedning av även andra ärenden som kan beröra sysselsättningsläget iKristianstads län, vill jag också poängtera en annan sak i det härsammanhanget. Det gäller frågan om möjligheterna atl bevara sockerbruket iKarpalund - del ligger visserligen i en annan kommun, men ändå i närheten avÖstra Göinge kommun - och nödvändigheten av att man vid den bedömningen tarhänsyn lill sysselsätlningspoliliska och även andra skäl, t. ex. behovet av enökad sockerbruksareal och annat. När det gäller bedömningen av vilkaförsvarspolitiska åtgärder som måste lill för att man skall upprätthållafredsorganisationen är det vidare vikUgt att man avstår från att genomföra enförflyttning av regementet P2 i till annan kommun i . Det skulle som sagt vara intressant att få höraarbetsmarknadsministerns syn på de speciella insatser man kan göra för atlförbättra situationen i jiist kommun. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i ÖstraGöinge 7LENNART (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga, som sammanhänger med . Jag konstaterar först atl det som skall göras vid enkonkurs är gjort. Man har tillsatt konkursförvaltare, och man arbetar med attlösa den här frågan. Det läge som råder för drabbaremellertid hela Göingebygden oerhört hårt. Jag vill med några sifferuppgifter visa på attKristianstads län tillhör de län som har del svårt ställt och all Göingebygdenär en av de regioner som har del mycket bekymmersamt. Medan arbetslöshetssiffran för landet i dess helhet är , är den i vårt län . Dagsläget i länet är att arbetslösheten i relafiontill befolkningsundertaget i i kommun är .' Jag villockså ange siffrorna för några näraliggande kommuner. I ärarbetslösheten , i 4,och i . Antalet arbetslösa ärför 389, för 349, för 320 och för 1 036. I har vi vidare 144 personer i beredskapsarbete, 99i , 95 i och 146 i . Den här bygden har en ensidig induslri. Man sysslar medbyggnation och byggnadsmaterial. är etl exempel på detta. Vihar vidare LB-Hus i , möbelindustrin inom osv. Dessaföretag har drabbats av alt byggandet har minskat. Självfallet kommer den härregionen inle alt kunna resa sig förrän del gjorts en insats på detta område. Omåtgärder för att förbättra sys-selsäUningen i Medden arbetslöshet vi har och med beredskapsarbetena, som tar slut ,är pengarna för län slut. Statsrådetförsöker trösta oss med att län fått dubbelt så mycket som förraåret. Det är emellertid inte någon bra värdemätare. Det var litet förra åretoch är inte så mycket heller. Statsrådetsäger i svaret att om bekymmer uppstår är man beredd att öka anslaget förKristianstads län. Kan man när våren kommer och några arbetstillfällen intefinns att tillgå säga fill arbetsmarknadsmyndigheterna i län attde har möjlighet att få påspädning för att möta den kris som föreligger? går i konkurs, blir 160 personer utan arbete. Med andra ord:Är arbetsmarknadsministern beredd att ge bidrag för att klara de framtidabekymren i ? Som och har påpekat är sysselsättningsläget iKristianstads län bekymmersamt. Det avviker därför inte frånsysselsättningsläget i övriga delar av landet. En jämförelse visar att läget ivissa andra länt. o. m. är sämre. Om något visar det att det inte bara ärpunktvisa insatser som krävs för att förbättra situationen, utan det krävs en ekonomiskpolifik som för landet ur de nuvarande ekonomiska svårigheterna. Jagskall inte trötta kammarens ledamöter med atl upprepa vad som gjorts, men detär alldeles klart att med de korrigeringar som gjorts av den ekonomiskapolitiken har vi fått bättre förutsättningar att under loppet av nästa budgetäråstadkomma ett gynnsammare sysselsättningsläge. Det kommer då ocksåKristianstads län till godo. Iavvaktan på att den spontana efterfrågan stiger måste vi sätta in stora volymerav arbetsmarknadspolitik, också för att underlätta att de effekter åstadkomsmed den ekonomiska politiken som åsyftats. BoLundgren förde ett resonemang om att det vore bra ifall de resurserna stod tillförfogande för länsmyndigheterna i form av en ram. Man kan ju säga att det ärvad som sker när det gäller beredskapsarbetena. Länsarbetsnämnderna, därlandshövdingen ofta är ordförande, har möjlighet att använda de pengarnautifrån den prioritering man gör. Utvecklingsfonderna är en annan resurs somstår till länens förfogande och som skall hjälpa fram det som är livskraftigt. När det till slut gäller löperkonkurslönegarantin. Om det skulle gå så långt som till uppsägning ochavskedanden och inte någon möjlighel finnas för vidare drift, är det förstunder som vi har att diskutera ökade resurser. I enlighet medvad vi tidigare tillämpat får vi återkomma till den frågan när den dagenkommer. 9 BO (): Jag är i stort överens med arbetsmarknadsministern, åtminstone när detgäller bedömningen av inriktningen av den ekonomiska politiken och när detgäller den övergripande synpunkten att sysselsättnings- läget totalt i kanangripas enbart genom att det skapas bättre förutsättningar för företagen iSverige. Jag skulle kunna - men vi har inte fid till det nu - föra en längredebatt om huruvida det i sådant fall är lämpligt att höja arbetsgivaravgifter ochvidta reformer som kan skapa byggnation och annat. Det finns t. ex. mångasmåhusfabriker i län och just den här regionen. Förutomde arbetsmarknadspolitiska insatser som kan göras och som fördelas mellanlänen menar jag att man skulle kunna tänka sig att ge länsmyndigheternamöjlighet att inom vissa ramar utnyttja regionalpolitiska stödformer för attbevilja speciellt stöd till företag som kan vara beredda att gå in med t. ex.alternativ sysselsättning. Det tar - det har arbetsmarknadsministernsäkert erfarenhet av - när ett ärende skall föras från lokal till regional nivåoch vidare till riksnivå. Det skulle kunna vara bättre att decentraliserabeslutsfattandet till människor som kanske har bättre kunskaper i de enskilda fallen. Detvar detta jag menade, och det hoppas jag att regeringen skall kunna överväga.Det skulle vara intressant att höra arbetsmarknadsministerns syn på det. Sedanskulle jag vilja ställa en fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd att iöverläggningar med andra statsråd i regeringen klargöra de problem som finns ilänet och därmed bidra till att man när det gäller andra företag-jag togKarpalunds sockerbruk som exempel, och i fråga om statlig verksamhet har viregementet P 2 i - tar dessa hänsyn, så att situaUonen inte blirännu värre ? Som har redovisats i debatten av påverkarnaturligtvis också de omkringliggande kommunerna Östra Göinges situation. ömåtgärder för att förbättra sysselsättningen i 10 (): Det är mycket intressant att knyta an till den diskussion om denekonomiska politiken som statsrådet och har fört. Kammaren ärkanske inte rätt forum för det , men där finns säkerligen mycket av rotentill det onda som gäller vår bygd. Närdet är bekymmersamt ser man gärna till förhållandena närmast omkring sig, ochGöingebygden är de facto hårt drabbad. Vi som följer arbetet i länsstyrelsenoch utvecklingsfonderna och kan se vilka möjligheterarbetsmarknadsmyndigheterna har att sätta in anslag, finner att arbetsmarknadsmyndigheternaspengar är slut fill våren. De måste alltså ha mer pengar. Arbetsmarknadsmyndigheternahar sagt att man har fått anslagen i små bitar. Hade man i stället fått ettrejält anslag på en gång hade man kunnat planera och åstadkomma enframförhållning och därmed möta bekymren bättre. Så har alltså inte skett. Mindirekta fråga till arbetsmarknadsministern blir dä: Kanarbetsmarknadsmyndigheterna i det här läget vänta sig att få ett rejält anslagså att det går att göra en framtidsplanering och på det viset möta situationen? Mankan klaga mycket som länsinvånare. Vi har bekymmer i värt län och i 6 protokoll1981/82:75-79 Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i ÖstraGöinge BoLundgren har nämnt P 2, och många människor är bekymrade över situationen där.Vi har vidare byggnadsbranschen, som i värt län mer än i många andra är enbasnäring. Det gäller material lill byggnation, möbelsidan och över huvud tagetallt som har med hus och boende alt göra. Det innebär att vårt län och vårregion drabbats oerhört hårt. Då vill jag ställa frågan: Kan man tänka sig en breddadsyn från regeringens sida - från de olika statsråden tillsammans? Det gällerinte ett storvarv utan en stor region, som kanske har ännu mer bekymmer än enenskild större enhet. 11 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! När det gäller de åtgärder som kan behövas inom arbetsmarknadspolitikenför att komma till rätta med en temporär sysselsättningskris har vi i förstahand arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete att tillgå. Jag har pekatpä atl det har skett en rejäl uppräkning för länet, därför att svårigheternahar varit större än på andra håll, som bl. a. påpekat. Jämförtmed är antalet personer i beredskapsarbete i läntre gånger så högt. Före mars månads utgång räknar länsarbetsnämnden med att ha1 600 personer i arbete. Det är alltså en indikation på att regeringen harreagerat på de förhållanden som frågarna här pekar på. , som det ju främsthandlar om när det gäller problemen vid - har vi lagt framanslagsförslag i budgetpropositionen. har att behandla dem. Skulle deanslagen visa sig otillräckliga i förhållande till arbetsmarknadsläget får vi ivanlig ordning använda finansfullmakten när vi bedömer den frågan. 12 BOLUNDGREN (m): Jag vet inte om vi talar förbi varandra litetgrand. Det är bra att olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtas för attöverbrygga ett problem. Men vad jag också vill rikta uppmärksamheten pä ärmöjligheterna att vidta sådana åtgärder som faktiskt skapar nya arbeten, sä därigenom kan förbättra sysselsättningsläget. Det är i det avseendet somjag menar att man också skulle kunna utnyttja länsmyndigheterna. Låt oss anföra följande exempel: Någon har en idé om enviss produktion. Man är intresserad av att få reda på om del finnsmarknadsmässiga förutsättningar härför. Hur klarar man dä av atl snabbt fä framresurser för att möjliggöra marknadsbedömningar och annat? Del kan vara enbesvärlig situafion. Det gäller att fä en ökad flexibilitet frånlänsmyndigheternas sida genom att det finns en ram. Det är det jag vill pekapå- inte enbart de i och för sig nödvändiga åtgärderna när det gäller attöverbrygga ett speciellt problem. Jag skulle som sagl vilja ha en kommentar frånarbetsmarknadsministern. Tänker arbetsmarknadsministern redovisa den härproblemaliken när man kommer in på andra departements ämnesområden som ocksåhar samband med sysselsättningsläget i den här regionen? 13LENNART (): Det kan vara en liten tröst att höra att mani vanlig ordning återkommer ifall bekymren skulle bli större. Får jag bara påpeka att socialdemokratiska ledamöter frånKristianstads län har besökt minst 50 olika industrier ilänet. Vi har mött bekymmer över huvud taget. Vi har också haft kontakt medutvecklingsfonden. Vi menar att man, i större utsträckning än vad Bo Lundgrenanger, verkligen har möjligheter när det gäller att finna nya områden och altkomma fram till innovationer - över huvud taget att vidga sysselsättningen ivårt län. Jag tror att man har en vilja och inriktning även från myndigheternassida att försöka finna nya vägar. Men til syvende og sidst är det likväl så attdet i dessa bekymmersamma fider också gäller att få medel, så att man snabbtoch långsiktigt kan komma i gång. Jag tolkar statsrådets svar så, att man i vanlig ordningskall hjälpa till om bekymren blir större. Det kan väl vara en liten tröst i enbekymmersam tid för vårt område. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningen i ÖstraGöinge Ja, det är en riktig tolkning. Jag vill återkomma fill de frågor som var innepå när del gäller decentralisering av beslutsfattandet. Med mina exempel villejag peka på att det redan i hög grad tillämpas, både när det gäller attdisponera beredskapsanslaget och när det gäller de mera långsiktiga åtgärderna-fillkomsten av utvecklingsfonderna. Utvecklingsfonderna är ju den resurs sommåsle komma i fråga i de fall som talar om. Om det är några pengardärutöver som har i åtanke, får jag väl göra en allmän hänvisningtill budgetunderskottet. Regeringen återkommer till den frågan i denregionalpoliUska propositionen, där vi i hög grad också tillämpar endecentralisering av beslutsfattandet. Men jag tror att man kan gå ett styckelängre. Frågan om vilka delar av landet som skall komma i fråga vill jagdäremot inte gä in på . Får jag, herr talman, till slut,med anledning av uttalande om att han hyser en förhoppning om attjag bevakar sysselsättningsfrågorna också när det gäller jordbruket ochförsvaret i länet, säga att så naturligtvis sker. Men dess bättre är det helaregeringens intentioner att bevaka sysselsättningsaspekterna. 15 BOLUNDGREN (m): Det senaste var naturligtvis en braupplysning. Det var intressant att höra att arbetsmarknadsministern om inteaviserar - det vore kanske fel uttryck - så ändå antyder att det finnsmöjligheter till en ytterligare decentralisering i samband med denregionalpolitiska propositionen. Det som bekymrar mig något är att han sade -det kan jag i och för sig ha förståelse för; vi får väl avvakta Ullspropositionen kommer och ta den debatten då - att man inte var beredd att gä inpä frågan om vilka områden som skulle kunna fä stöd. Som jag inledningsvis sade är en av anledningarna till attjag ställt min fråga den risk som finns att man när det gäller ytterligareinsatser, mer decentralisering av medelsanvisningen i första hand inriktar sigpå områden som tradifionellt har sysselsättningsproblem och att man inte merser till landet totalt. Jag tar naturhgtvis hänsyn till den ram som finns. Vikan mot den bakgrunden inte öka budgetunderskottet, utan man fär hålla sig inomden befintliga medelsramen.