prot · G509113 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottet villpåpeka att det är tekniskt möjligt och dessutom ändamålsenligt att fr. o. /84 låta utrustningsdelen av bidraget till inbyggd utbildningvara utgångspunkt för beräkning av ett differentierat bidrag till förnyelse avundervisningsmateriel. Detkan förtjäna nämnas, att utskottet inhämtat att styrelsen för teknisk utveckling,STU, på regeringens uppdrag bedriver ett teknikupphandlingsprojekt.Föredragande statsråd har i budgetpropositionen /83 beräknat 8 milj.kr, i statsbidrag till nyanskaffning av utrustning för dator-ochmikrodatorteknik i gymnasieskolan och för viss komplettering av utrustning förfyraårig teknisk linje; Vidarevill utskottet erinra om SÖ;s översyn av supplementen för gymnasieskolanstvååriga linjer inom industri och hantverk samt att SÖ har utarbetat ochfastställt nya normalutrustningslistor. Utskottetframhåller också att s, k, saxad schemaläggning till en del, och där så går attgenomföra, kan möjliggöra dubbelutnyttjande av utbildningskapaciteten utanökade investeringskostnader, SÖ har i skrivelse till regeringen den 15 december1981 fäst uppmärksamheten på utnyttjande av denna resurs i samband med förslagorn åtgärder för ökad utbildning av arbetslös ungdom. Mot bakgrund av dennaskrivelse avstyrkte utskottet motion 1802 i denna del. Slutligenkan jag med tillfredsställelse nämna att utskottet i sitt betänkande inte harnågot att erinra mot att ett belopp på 2,5 milj, kr, ställs till förfogande somsärskilt verksamhetsstöd för etablering eller bibehållande av vissalågfrekventa men mycket viktiga utbildningar i gymnasieskolan. Tillutskottsbetänkandet har fogats två moderata reservationer, varav reservation 2är en följd av reservation 1, Reservation 1 gäller dels det individrelateradebidraget, dels det särskilda bidraget. Vadgäller det individrelaterade statsbidraget råder det enighet mellan partierna iutskottet om principen, I reservation 1 har emellertid yrkat attdetta bidrag skall utgå med endast per elev och studietimme i stäUet förav regeringen föreslagna . Jagvill understryka att i propositionen föreslagna grundar sig på enerfarenhetsmässig bedömning inom av behovet förinlärningsdelen i skolan. Denna del av utbildningen måste skolan ta ansvar för,och därför har utskottet inte undandragit sig ansvaret att ställa deerforderliga resurser till förfogande som regeringen föreslagit. Isamma reservation nr 1 avstyrker det särskilda statsbidraget, somavser att stödja en utökning av antalet utbildningsplatser inom yrkesinriktadutbildning. Jag är litet förvånad över att avstyrker detta bidragpå 35 milj. kr. och i stället yrkar att 30 milj. kr. skall ställas tillregeringens förfogande för att förse mera temporära lokaler med adekvatutrustning. Utskottet har funnit att regeringens förslag bäst tillgodoserutbildningens behov, vilket i rådande situation på arbetsmarknaden är merangeläget . Ilikhet med vad jag anförde om de individrelaterade bidragen vill jag än en gångunderstryka att även det särskilda statsbidraget är avsett att utgöra ett stödför inlärningsdelen i skolan. Moderaternaanser att de minskade årskullarna utgör motiv för att vi inte skallöka utbildningskapaciteten. Men då skall vi komma ihåg att denna utveckling medall säkerhet kommer att motverkas av ett ökat utbildningsbehov för bättrekvalitet på utbildningen för de elever som väljer en yrkesinriktad utbildning. VadslutUgen gäller praktikdelen i utbildningen, alltså tillämpningen av inlärningen,är vi väl alla överens om att den skall förläggas till arbetsplatserna i närasamverkan med näringslivet. De hinder som finns för detta måste vi gemensamt fåbort. Om detta kunde det vara mycket att säga, men jag skall inte utveckla denfrågan närmare här, eftersom den ligger utanför realbehandlingen av dettabetänkande. Med hänvisning till vad jag här har anfört yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Bidragtill undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. AnL165 HANS NYHAGE (m); Jag vill kraftigt understryka att vi har anvisat andra vägar för attkomma till rätta med de frågor som tas upp i det här betänkandet, andra vägarsom vi anser ger väl så gott resultat och som därtill ställer sig billigare.Jag tycker att det är väldigt viktigt att man har detta klart för sig. Vårabesparingar går alltså enligt vår mening inte ut över effektiviteten när detgäller den ifrågavarande utbildningen. Jag tror att det i det statsfinansiellaläge vi har är nödvändigt att ta till vara de olika möjligheter som kanfinnas att spara på statens utgifter. Jag vill återigen upprepa; Mot bakgrund av ettalldeles påtagligt vikande elevunderlag är det väl bättre att göra insatser avtiUfällig karaktär tiU mindre kostnader än att satsa stora pengar på sådant somsedan kan komma att användas i endast ringa utsträckning. AnL 166 (): Hans Nyhage och jag skulle nog kunna använda till attförsöka övertyga varandra om vilken bidragsstorlek och vilken bidragsform somär bäst, men jag tror inte att någon av oss skulle vara särskilt framgångsrik.Därför tror jag inte att det är meningsfullt att utveckla den debatten närmare. Jagvill emellertid till slut bara säga att var gång vi riksdagsledamöter är ute inäringslivet talar man om för oss hur viktigt det är med en fullgod och välutvecklad yrkesutbildning. Jag kan nämna att vi skånska riksdagsledamöter förnågon vecka sedan var på handelskammare tillsammans med företrädare förnäringslivet, och vid det tillfället fick vi med oss hem att vi skulle se tillatt det finns en väl utvecklad yrkesutbildning. Omvi skulle få en förbättrad konjunktur, vilket vi får hoppas, blir detomedelbart en kraftigt ökad efterfrågan på välutbildad arbetskraft, och i denmån den inte finns i tillräcklig grad medför detta som vi vet ofta en väldig Anslagtill idrott och friluftsliv löneglidning,som vi sedan har bekymmer med på många områden. Jagtror att alla partier i utskottet har besjälats av en vilja att skapa en brayrkesutbildning, men i just de frågor som Hans Nyhage och jag har debatterathär finns det olika meningar om konstruktionen och användningen av vissabidrag. Jaghoppas att vi i framfiden skall få till stånd den yrkesutbildning som vibehöver för att ungdomarna skall få jobb där de önskar och för att näringslivetskall fungera. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (statsbidrag till förnyelse av stadigvarande undervisningsmateriel och fillutrustning av tillfälliga lokaler) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 62 för reservation 1 av Hans Nyhage m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 29§ Anslag till idrott och friluftsliv Föredrogs kulturutskottets betänkande 1981/82:19 omanslag till idrott och friluftsliv (prop. 1981/82:100). I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. AnL 168 (); I årets budgetproposition föreslår regeringen att en ny myndighet,statens rekreationsräd, inrättas från . Förslaget äröverraskande av flera skäl. Utredningen om den statliga rekreations- ochturistpolitiken, TUREK, har visserligen med förtur utrett rekreationspolitikensadministration och tagit upp en ny central myndighet som ett av två tänkbaraalternativ. Det andra alternativet innebär en inplacering av verksamheten ibefintliga organ. Menutredningsmannen och ca hälften av remissinstanserna förordar att ställningtill administrationsfrågorna skall tas först sedan TUREK:s arbete slutförts ochformerna för den framtida rekreationspolitiken blivit föremål för en bedömning. Vidarehar begärt att TUREK skall breddas till en parlamentarisk utredning.Från moderat sida motsatte vi oss detta. Vi anser att en sådan breddning kommeratt försena utredningsarbetet. Den parlamentariska förankringen kan ske iandra former. Men majoritet, inkl. regeringspartiernasrepresentanter, har således sagt ifrån hur man vill att utredningsarbetetfullföljs, och det på ett sätt som står i strid med det nu framlagda förslaget. Motden här bakgrunden är det naturligt att kulturutskottet avstyrker inrättandetav ett rekreationsråd. Från moderat sida har vi i motion 1981/82:2018 angivitatt statens med nödvändighet begränsade insatser på detta område med fördel kanske inom ramen för nuvarande myndighetsorganisation. Vi har också markerat atteventuella organisationsförändringar då det gäller nödvändiga statliga insatserbör anstå tills rekreationsberedningens och TUREK:s utredningar föreligger. Attett rekreationsråd nu skulle inrättas avvisas således av en majoritet ikulturutskottet. Däremot har inte moderater och socialdemokrater kunnat enas omhur de ekonomiska konsekvenserna skall beskrivas. Ipropositionen redovisas hur sektionen för idrott och friluftsliv inomnaturvårdsverket förlorat en stor del av sina arbetsuppgifter. Inrättandet avett rekreationsråd skulle också, enligt propositionen, medföra en minskning avdet totala antalet anställda. Även i nuvarande organisation börrationaliseringsmöjligheterna tas till vara. Vihar därför i vår reservation markerat att medelsberäkningen förnaturvårdsverket och bör utgå från de i budgetpropositionenredovisade förhållandena, även om det med hänsyn till gällande bestämmelser påarbetsmarknaden kanske inte går att uppnå hela den i propositionen redovisadebesparingen redan under /83, Socialdemokraternavill däremot inte på detta sätt understryka behovet av besparingar. Detär en attityd som vi känner igen från andra håll, och därför är den kanske inteså förvånande. Mittenpartierna måste dock rimligen tillmäta propositionen vikti detta avseende och i ett läge där rekreationsrådet avvisas stödja denmoderata reservationen. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen, som har nr 3, och iövrigt bifall till utskottets förslag. Anslagtill idrott och friluftsliv AnL 169 (): När vi på olika nivåer tar upp de fritids- och rekreationspolitiskafrågorna till debatt, visar det sig att det är frågor som berör många i vårtsamhälle. Vihar i vårt land haft en utveckling där en förkortning avarbetstiden har skett i olika former, dels genom kortare arbetsveckor, delsgenom sänkt pensionsålder och dels genom förlängda semestrar. Från att tidigareha varit ett privilegium är något av allas egendom. Fritid ocholika fritidsaktiviteter har blivit en allt större och viktigare del avmänniskornas helg och vardag. Vidsidan av denna omfattande reformverksamhet under har manfrån i synnerhet statens och kommunernas sida vidtagit en mängd åtgärder föratt ge medborgarna möjUghet till en meningsfull fritid och semester. Samhällethar här haft en rad målsättningar och ambitioner. Anslagtill idrott och friluftsliv ochexempel på detta är alla de utredningar och undersökningar som de två sistadecennierna lagts fram inom idrott, friluftsliv, rekreation och turism. Detär i det sammanhanget viktigt att påpeka att en social grundsyn har präglatalla utredningar, innebärande att alla skall tillförsäkras en meningsfullfritid och semester. är vi alla medvetna om att det kan vara svårt attförverkliga en rad ambitiösa målsättningar. Det krävs framför allt storaekonomiska satsningar, och när kraven är många och de ekonomiska resursernabegränsade, blir det svårare att prioritera och fördela. Sedanmitten av har jag med stort intresse följt och engagerat mig i defritidspolitiska frågorna, i synnerhet de som rört turism och rekreation. Detär kanske naturligt, i och med att jag kommer ifrån och har verkat i ettnaturskönt, glesbefolkat landskap. Kommunerna där har ett odifferentieratnäringsliv och långa avstånd till andra och större arbetsmarknader. Det ärnaturiigt att vi från den typen av regioner såg mycket positivt på förslaget omen satsning på de primära rekreationsområdena, när det lades fram. Ökadesatsningar skulle innebära ökad sysselsättning för berörda områden ochkommuner, något som dessa så väl behöver för att kunna vidmakthålla en rimligoch godtagbar service. Vihar i denna kammare vid olika riksmöten tagit upp de rekreationspolitiskafrågorna, och i det nu aktuella betänkandet nr 19 har kulturutskottet bl, a,behandlat frågan om inrättandet av ett . hemställer i årets budgetproposition om detta och anför också olikaskäl för ett inrättande. Den statiiga administrationen av rekreationssektorn ären fråga som har aktualiserats i olika sammanhang, bl, a, irekreationsberedningens betänkande 1978 och i TUREK:s betänkande 1981, Turismoch friluftsliv - Det centrala myndighetsansvaret, där utredningen med förturbehandlade administrationsfrågan. Bådautredningsförslagen är remissbehandlade, och en lång rad remissinstanser haryttrat sig. De är delade i sina uppfattningar. Statsrådet har i sin bedömningtagit fasta på att något måste göras åt den splittring som finns.Frågorna om turism och rekreation handläggs f. n, inom en rad olika departementoch statliga verk, och detta medför ett omfattande dubbelarbete. Det gårheller inte att bortse ifrån att en rad gränsdragningsproblem kan uppstå. Statsrådetföreslår att friluftssektionen vid och rekreationsberedningensamt de funktioner som åvilar sjösäkerhets- och fjällsäkerhetsråden skallinordnas i en gemensam organisation, som föreslås få namnet statensrekreationsråd. Vidare föreslår statsrådet att de återstående uppgifterna, somnu vilar på turist- och rekreationspolitiska utredningen, , skall läggaspå det nya rekreationsrådet, som därmed får fullfölja det återstående utredningsarbetet.Riksdagens tidigare uttalande om att TUREK bör få en parlamentarisksammansättning tillgodoses därmed. Denna samordning innebär effektivisering,och antyds i propositionen att en besparing på ca 4 miljoner kanuppnås vid fullt genomförda förslag. De socialdemokratiska och moderata ledamöterna ikulturutskottet har inte kunnat ställa upp på förslaget om inrättande av ettstatens rekreationsråd, och det beklagar vi. Utskottets representanter frånfolkpartiet och anser liksom föredragande statsrådet bl, a, att denstatliga administrationen inom rekreationsområdet nu bör samordnas ocheffektiviseras. Vi hemställer i enlighet med reservation 1 att riksdagenbifaller vad statsrådet har att anföra om inrättandet av ett statensrekreationsråd. Efterdet att tog det rekreationspolitiska beslutet och godkändevissa riktiinjer för planering och samordning av samhällets insatser förrekreation och turism har det hänt mycket. Dels har man genomrekreationsberedningen och dess omfattande arbete fått mycket material, delshar det utförts många utredningar ute i de 25 primära rekreationsområdena. Jaghar bl, a, haft tillfälle att ta del av alla de omfattande utvecklingsprogram,markanvändningsplaner och olika specialstudier som strömmar in tillrekreationsberedningen. Dettasamlade material ger en bild av hur omfattande rekreationsfrågorna ändå är.Skall vi dessutom fånga in alltmer av frågor som rör närrekreationen, har viverkligen behov av en samlad statlig administration. Enfråga till , Jag läser i partimotion "Fritid ifrihet". Under avdelningen Turism citerar jag: "En generellutgångspunkt bör vara att det offentligas ansvar för denna sektor läggs påkommunerna." Min fråga blir då: Innebär detta att kostnaderna i stort förutbyggnad och drift av turismen och rekreationen skaU läggas på kommunerna? Ibudgetpropositionen föreslås en höjning av anslaget till idrotten med drygt 19milj. kr, till . Regeringens förslag innebär en treprocentiguppräkning av anslaget. Vpk har i motion 1336 föreslagit en höjning av anslagetmed ca 42 milj. kr. Detta yrkande som sammanfaller med RF:s äskande harutskottet med hänsyn till rådande ekonomiska läge inte kunnat tillstyrka.Utskottsmajoriteten har inte heller kunnat tiUstyrka s-motionen 563, vari yrkasen höjning.av anslaget med 5 milj. kr. Jag yrkar därför bifall tillpropositionens förslag i denna del. När det gäller kulturutskottets betänkande nr 19 yrkar jag bifall tillreservation 1. Under förutsättning av bifall till denna reservation yrkar jagockså bifall till reservationerna 2,4,5 och 7.1 övrigt yrkar jag bifall tillkulturutskottets hemställan. Anslagtill idrott och friluftsliv AnL 170 ()replik; nämnde själv i sitt anförande att frågor omnärrekreationen får allt större betydelse. Jag vill i det sammanhanget gärnapeka på vad som anförs i propositionen på s. 157, där man talar om att framtidaställningstaganden hos kommuner m. fl, rörande t, ex, lämpUg utbyggnadstakt ochinriktningen av rekreationsanläggningar m, m, kräver ett fullgottbeslutsunderlag. Vidare sägs i propositionen att närrekreations-frågorna börges en central roll i rådets arbete. Goda möjligheter till närrekreation ökarattraktiviteten i bostadsområdena. Det är en uppgift för samhället att bidratill att skapa goda boendemiljöer. Anslag till idrott och friluftsliv Vi kan alltså konstatera att vi är tämligen överens om attkommunerna har en viktig roll att spela i det här sammanhanget. Statensinsatser torde få bli huvudsakligen idégivande och vara av karaktärenpunktinsatser. Det är kommunerna som genom sina byggnadsnämnder ochfritidsnämnder får ta på sig den tunga bördan och också de tunga kostnaderna, AnL 171 () replik: Jag tror att och jag talar litetförbi varandra här, tar upp närrekreationsfrägorna. Det är en storoch viktig bit, och dessa berör kommunerna på ett helt annat sätt än vadfjärrekrea-tionsfrågorna gör. Men när det gäller utpekande av de 25 primärarekreationsområdena är det satsningar på fjärrekreationen som skall göras. Om vi ser på alla de utredningar och utvecklingsplaner somnu kommer från de olika primära rekreationsområdena, finner vi att det, om deskall kunna fylla sin uppgift och svara för målsättningen och riktlinjerna förrekreationspolitiken i de primära rekreationsområdena, krävs mycket storasatsningar på dessa områden. Och det är nog svårt för dessa små kommuner, medsvagt skatteunderlag, att svara för dessa mångmiljonsatsningar. Jag tror inteatt de klarar det, det är helt nödvändigt att staten går in här. Dessa satsningar gagnar inte bara de små kommunerna, utanhär är det människor från stora, tätbebyggda områden som åker ut till mer glesbefolkadekommuner för att utnyttja de rekreationsmöjligheter som finns där. För attkunna göra erforderliga satsningar där tror jag att det är helt nödvändigt attstaten går in. AnL 172 () replik; Givetvis finns det områden där staten måstegöra insatser, t. ex. beträffande fjällturismen. Mensamtidigttror jag att viskall ha klart för oss att konkurrensen om de statliga medlen blir allthårdare. En rad mycket angelägna områden får se sina ramar kraffigt beskurna. Därför tror jag inte att vi kanräkna med att statens insatser på turist- och rekreationsområdetkommer att bli av sådan betydande omfattning att man inte behöver hänvisamycket av detta arbete till kommunerna. AnL 173KERSTIN (): Beträffande huvudfrågan ansluter jag mig tillOlle och yrkar alltså bifall till budgetpropositionens förslag. Det finns emellertid en liten punkt där jag har en egenmening som inte delas av de andra. Det gäller det nya anslaget Rekreationsstödunder punkten I 2, som jordbruksministern vill anvisa sammanlagt 27 400 000 kr.till. I det anslaget finns en liten delpost som går till . Här föreslår statsrådet , medanden särskilda arbetsgrupp som lagt fram ett förslag om STF:s fjällanläggningarhar föreslagit . Remissinstanserna stödde det senare förslaget, dethar förts fram i motion 1601 av m. fl., ochsamma förslag formuleras nu av och mig i reservation 6 tillkulturutskottets betänkande 19. Vad det handlär om här är uppbyggnad och utrustning av endel av STF;s fjällstationer. STF har ju som sin särskilda profil dels att manägnar sig åt vad man kunde kalla den arbetssamma turismen - som består i att gåpå sina egna fötter, paddla med sina egna armar, bo enkelt och uppleva naturenunder ansträngningar och annat - dels att man i stor utsträckning finansierarsitt arbete med medlemsavgifter och frivilliga bidrag. Det gäller alltså en iordets bästa mening folklig och ideell form av turism, som verkligen är värdall uppmuntran och allt stöd i konkurrensen med mera påkostade former. Och STFkan inte alltför mycket höja priserna på logi och annat, för att inte dennafolkliga profil skall försvinna. Vi reservanter anser alltså att . och inte bara600 . bör tas för detta ändamål från hela det stora anslaget. Eftersomdet inte finns någon redovisning i detalj för fördelningen inom anslaget kan viinte exakt ange hur omfördelningen skall åstadkommas. Men vi anser attbesparingarna i princip kan göras på administration och diverseutredningsarbete. Det väsentliga är att STF får möjlighet till en måttlig mennödvändig utbyggnad av leder och övernattningsstugor. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservation6 och vidare till reservationerna 1, 2, 5 och 7 samt i övrigt till utskottetshemställan. Anslag tiU idrott och friluftsliv AnL 174LARS-OVE (vpk): Friluftsliv, semester, rekreation och idrottdomineras av kommersiella intressen, och inriktningen bestäms till stordel av dessa intressen. De här krafterna styr utvecklingen, och därmed kommerockså statens roll att minska i betydelse. Borgerligheten har inga allvarliga invändningar mot attdessa kommersiella krafter dominerar. Tyvärr kan jag konstatera attsocialdemokraterna bara halvhjärtat vill vidta några åtgärder mot sådana härondskefulla krafter inom detta område. Socialdemokraternas arbete härvidlagimponerar ju inte. Det finns heller inga alternativ till de kommersiella krafterna.Det ligger som sagt inte i borgerlighetens ideologi att försöka hitta någraalternativ. Däremot faller ansvaret tungt på arbetarrörelsen ochfolkrörelserna. Vpk har i tre motioner på det här området som utgångspunktatt befrämja de breda folklagrens möjligheter till friluftsliv, rekreafion,motion och idrott. Därmed krävs ingripande mot de kommersiella intressena, somi dag förvägrar de breda folklagren likvärdiga möjligheter. Vi har i motion 1129 krävt att allemansrätten skall hävdasi de primära rekreationsområdena, att exploateringen skall stoppas och attmöjligheter för vanliga människor att utnyttja de primära rekreationsområdenasäkras i enlighet med vad som sägs i vår motion och som jag har utvecklat här. I motion 1130 kräver vi att hos regeringenhemställer om förslag till en semester- och rekreationsfond, att förvaltas avfackföreningarna och finansieras genom en särskild avgift på företagensomsättning. Det här är ett Anslag till idrott och friluftsliv krav som finns inom fackföreningsrörelsen. Jag är litetförvånad över att inte socialdemokraterna har avgivit någon viljeyttring i denriktningen i kulturutskottets betänkande nr 19, alldenstund LO;s ordförande,som tillhör den här kamnaren, under veckoslutet och i början av denhär veckan varit i Västerbergslagen och det har slagits upp stort att arbetarrörelsenvill ha en sådan här fondbildning för de människor som är lågt avlönade, somhar svårt att få semester, som har hårda arbeten och verkligen behöver någotsådant här. Vpk harvidare i motion 1336 krävt att anslaget under Idrott och rekreation skall ökastill 193,7 milj, kr. Vi har också krävt att hos regeringen hemställerom förslag till förbättrade arvodesbestämmelser för idrottsledare, till extrastöd till glesbygdsidrott för "ett rundare Idrottssverige", omåtgärder för ett särskilt aktivitetsstöd till klubbar och kvinnoidrott, tillextra samhällsstöd för idrottsklubbarnas breddverksamhet, till statligt stödtill kommuner för handikappanpassning av idrottsplatser och -lokaler, samt omatt överskotten av tipsmedlen skall överföras till idrotten. Vidare kräver viatt det tillsätts en parlamentarisk utredning med uppdrag att utarbeta förslagom hur de kommersiella krafternas grepp över idrotten skall brytas och utarbetaförslag till statliga stipendieformer och former för social trygghet föridrottsutövare på elitnivå. Vi uttalar vidare att internationeUa idrottsarrangemangi i största möjliga utsträckning bör förläggas i befintligaanläggningar och icke i anläggningar med engångskaraktär. Vi kräver i vårmotion att idrotten i samband med internationeUa arrangemang i ickeskall få statligt stöd när kommersiella reklaminslag utgör en större del avarrangemanget.