prot · G509134 · 1981-12-31 00:00:00 — Jagtycker mig sakna just den principiella synen på vad som kommer atthända på rättssäkerhetens område, mot bakgrund av vad statrådet självnyss sade i sitt första anförande här i kammaren. Vad händer med praxis iförlängningen, om det blir så många förändringar i besluten? Den frågan anserjag att statsrådet inte dllräckligt gått in på eller försökt attbelysa på ett principiellt genomarbetat sätt i sina svar i den allmännadebatten. Vad jag vill komma fram till är att vi här harytterligare ett skäl för att driva på utvecklingen mot förkortadehandläggningstider. Långa handläggningstider är ingen garanti för bra beslut.Snarare kan det i många fall bli fråga om motsatsen. Här har vi alltsåytterhgare ett skäl, utöver de ekonomiska och humanitära skälen, att med allkraft driva på utvecklingen mot kortare handläggningstider i ärenden av dettaslag. Beträffande invandrarungdomarnas situadon nämnde jag redan i mittförsta inlägg de många olika åtgärder som vidtagits - både åtgärder när detgäller ungdomarna totalt, åtgärder som självfallet också kommerinvandrarungdomarna till del, och säråtgärder när det gällerinvandrarungdomarna mer exklusivt. Jag tänker inte upprepa vilka dessa åtgärderär. Därom kan man läsa i budgetproposidonen på s. 179-182. Det är ju just därför att man något mera skulle kunnakompensera invandrarorganisationerna än det varit möjligt att göra närdet gäller andra organisationer, , som jag har föreslagit att enviss del av de pengar som annars skulle gå till projekt avsedda för svenskaorganisationer, svenska kommuner osv. skulle föras över direkt till invandrarorganisadonerna.Det är i någon mån en kompensadon och ett bevis på uppskattning av derasverksamhet. Jag känner mycket väl tillorganisadonernas oerhört svåra ekonomiska 4Riksdagens protokoll 1981/82:134-137 Anslag till invandring m. m. Jag talar ofta med företrädare för dessaorganisationer och följer deras verksamhet. Men det är inte särskilt lätt attsärbehandla en typ av organisationer, även om man själv bedömer dem som oerhörtviktiga, när det finns andra organisationer som också har viktiga uppgifter ochsom bedöms som viktiga. Därför beslöt regeringen att det skulle vara sammapåslag för alla organisationer. Men jag har alltså genom överföring av medelförsökt aft kompensera invandrarorganisationerna något därutöver. 58GÖREL (): har i sitt betänkandenr /82:22 behandlat min mofion nr 636. Utskottet har mycket välvilligthänvisat den problemställning jag aktualiserat till invandrarpolitiskakommittén. Man säger att kommittén kan förväntas belysa de uppmärksammadeproblemen och även föreslå lämpliga åtgärder. Jag är naturligtvis nöjd och belåten med det uttalandet t.v. Jag vill dock i anslutning till ärendet påtala vad jag menar är felaktigametoder för att informera de olika invandrargrupperna, ofta oavsett vad maninformerar om. Redan för fyra , då jag som representant fören invandrar-kommun deltog i en konferens anordnad av invandrarverket ochsocialstyrelsen påpekade flera av företrädarna för kommunerna att den typ avinformation och undervisning som meddelades via invandrarverket inte vareffektiv. Dels hade man för mycket broschyrmaterial, och det lästes inte, delsgav man en alltför kompakt informafion och vid fel tid - efterankomsten till . Från kommunalt håll framfördes också önskemålet, av ren undervisning och informafion skall ges i den kommun där invandrarenbor och i samarbete med kommunen. Det har blivit bättre. Men det är min övertygelse att ännumer av informationsarbetet bör tas över av hemkommunen. Dels känner man ikommunen sina invandrare, i varje fall känner man till dem, dels har man därofta invandrarens sociala kontaktnät, som kan och bör tillvaratas iutbildnings- och informationsarbetet. Det är också möjligt att i kommunen ha enutbildning som riktar sig till hela familjen , och det tror jag ärutomordentligt viktigt. Det är viktigt att familjeöverhuvudet i vittnes närvarofår höra vilka regler som gäller på svensk arbetsmarknad - alltså de frågor jagaktuahserat i min motion - och att hela familjen får veta vilkanackdelar som är förenade med att inte följa svensk arbetsmarknadslagstiftning.Det är också viktigt att invandrarfamiljerna får veta t. ex. att vi inteaccepterar arbete för minderåriga, allra minst nattarbete. Arbetsmarknadslagstiftningen och reglerna påarbetsmarknaden är inte det enda område där informationen blir effektivare, omden sköts av kommunen och riktas mot hela familjen. Detsamma gällerfamiljelagstiftningen eller t, ex. de regler som gäller vid besök hos sjukanhörig på sjukhus -bl. a. att vi inte tillåter att man är hos den anhörigeannat än vissa tider och inom vissa utrymmen på sjukhuset. Kvinnans ställningoch rättigheter i vårt land är ett annat område där det är lämpligt medinformadon till hela familjen. För att förhindra att invandraren stöts bort av svenskargenom ett alltför "udda" beteende, att han blir olycklig och kännersig utfryst och oförstådd och inte minst för att han skall känna sig litetsäkrare i kontakten med svenskar och svenska myndigheter, måste vi nå honom medvår information. För att sedan familjemedlemmarna skall förstå varandra ochförstå den process som var och en oundvikligen måste genomgå i kontakten meddet svenska samhället, måste vi"nå alla familjemedlemmarna- helstsamtidigt. Risken finns annars för missförstånd mellan familjemedlemmarna ellerför att man helt enkelt inte tror på den uppgift som någon fått i enskildhet. De problem jag pekat på i min mofion ärexempel på områden där hela familjen bör informeras. Vi måste arbetapå att föräldrar skall få förståelse för de budskap som barnen nås av och somförändrar dem och på att barn skall få förståelse för föräldrarnas rädsla ochsvårigheter i ett nytt samhälle. Vi måste anstränga oss för att minimeramotsättningar och problem mellan de olika generationerna av invandrare,motsättningar som annars kan leda till stora svårigheter för samhället totalt. Jag ser med spänning och förväntan fram emotatt få ta del av invandrarkommitténs synpunkter och förslag i dethär hänseendet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Anslag till invandring m. m. 59ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Jag har ingående läst motion,och jag anser det nödvändigt att något kommentera den. gör en heldel påståenden i mofionen. Hon säger att det ofta händer att invandrare fåruppdrag, t. ex. städarbete, och att det uppdraget kan ge en avsevärdlöneinkomst. Man kan naturligtvis diskutera mer ingående om det verkligen ärså. Hon gör vidare konstaterandet att just de invandrare somfår sådana här städarbeten utnyttjar dels kvinnor och äldre familjemedlemmarför att göra jobbet, dels sina minderåriga barn. Det är beskyllningar som i och för sig är rätt grova ochsom handlar om lagöverträdelser i . Dessutom påstår att det här förekommer i såstor omfattning att bör uttala sig om det och försöka sätta stopp förverksamheten. Jag vill säga till att hon bör komma medbelägg för dessa påståenden. I annat fall finns det två alternativ att väljamellan för att karakterisera motionen. Antingen kan den karakteriseras som detsom i allmänt vårdat språk kallas kvalificerat struntprat eller också som enfördomsfull uppfattning om invandrarna. Nr 134 Anf. 60 () replik: Torsdagenden Herr talman! Till att börja med harjag inte påstått i min motion att den här 29 april1982 typen av utnyttjande av familjenförekommer ofta. Jag har sagt att det Jag kan påstå det dels därför att jag har sett det med egna ögon. Anslagtill invand- "' därför att jag har fått de här uppgifterna bekräftadefrån t. ex. ring m. m. . Jag utgår från som helt givet att i de fall när dettaförekommer är invandraren inte medveten om att det inte är förenligt med svensklag. Min utgångspunkt i motionen är dessutom att detta utnyttjande av familjenär till nackdel för invandraren själv och att det därför är utomordentligtangeläget att invandraren nås av informafion om vilka nackdelar som uppstår,när man lägger upp arbetet på detta sätt. Min avsikt med motionen är ju alltså att göra det bättreför invandrarna. Jag skulle vilja påstå att det är somär fördoms-ftill, 61 (vpk) replik: Herr talman!I mofionen står att detta är tämligen vanligt förekommande, I vilket fall somhelst anser att det här förhållandet är så pass vanhgt blandinvandrarna att bör uttala sig för att stoppa det. Det kan vi i allafall komma överens om. Sedan vill jag säga, herr talman, att det inte framläggsnågra som helst belägg för påstående. Det finns ingenting somstärker hennes påstående, och så länge vägrar att lägga fram någrasiffror kan motionen inte betraktas som något annat än fördomsfullt struntprat. 62 () replik: Jag utgår från att även AlexanderChrisopoulos vill motverka en sådan här företeelse, både för invandrarnas skulloch för att förhindra det som man kan uppfatta som lagöverträdelse. Men det ärinte det jag vänder mig mot utan det faktum att invandrarna i de fall dettaförekommer inte får de sociala förmåner som de kan vara berättigade till. 63 (): Det är inte var dag man får ettmotionsyrkande tillgodosett till . Vi har från moderat håll motionerat omtvå nya handläggartjänster vid invandrarverkets fillståndsbyrå. Utskottet harfillstyrkt tre, och regeringen har redan innevarande budgetår tillåtit en sådanförstärkning -med berömlig snabbhet så snart våra motioner blivit kända. Verket skriver i anslagsframställningen: Minst tiotjänster, möjligen fler, skulle behövas för att hålla handläggningsfiderna vidacceptabel nivå. Men man begär faktiskt, som statsrådet påpekade,ingen tjänst alls. Det är en blygsamhet som förvånar mig sedan jag nu under detsenaste halvåret sfiftat bekantskap med verksledning och styrelse. Men harman som sagt erhållit ytterligare tre handläggartjänster. Det är juinte så att handläggningstiden bara beror på invandrarverkets personalresurser.Den beror också pä andra faktorer: svårigheterna att på kort fid få framunderlag från andra utredande myndigheter, och inte minst svårigheterna attverkställa utvisningar. Mensituationen är inte så hopplös att det inte finns någon väg ut ur eländet.Redan när vi väckte vår motion pekade vi på detrationaliseringsarbete som påbörjats och som fakfiskt minskatärendebalansen med ett par tusen ärenden. har balansen gått ned medytterligare något tusental ärenden. Denverkliga proppen i ordets egentliga betydelse är , I den nyautlänningslagen togs möjligheten till s, k, återbrytning avavlägs-nandebesluten bort. Men i någon mån kan reglerna kringgås: Nyaomständigheter åberopas när utvisningar skall verkställas och avgöranden skjutsupp. Femav sex av invandrarverkets avlägsnandebeslut överklagas enligt vad utskottetskriver till regeringen. Den invandrarpolifiska kommittén har, som vi hört,enhälligt avstått från att utreda frågan om särskild lätta regeringens börda. Den rättssäkerhet som tillförsäkrats invandrareoch flykfingar kräver enligt vårt förmenande besvärsrätt till den högsta nivån.Jag har ingen annan mening än invandrarpolitiska kommittén. Detbekymrar mig dock att invandrarverkets bedömning och regeringens i så mångafall är olika och att besluten i så ovanHgt hög grad ändrats. Jag skall lämnafrågan därhän i vilken mån massmedia här kan ha spelat in. Men jag kan intetycka att fick ett helt uttömmande svar av statsrådet. Detär otvivelaktigt så att en förstärkning på invandrarverkets tillståndsbyråkommer att innebära en mer effektiv förarbetning också av de ärenden som gårtill överklagande, och på så sätt kan regeringen hjälpas fill snabbare beslut.En ny instans skulle, som vi har hört, kosta betydligt mer än den förstärkningav tillståndsbyrån som vi har begärt och som har beviljats. Långahandläggningstider innebär dessutom - detta har fidigare påpekats, och detbehöver inte sägas än en gång - stora mänskliga tragedier. År1980 var den genomsnittliga handläggningstiden i asylärenden 13 månader: enmånad hos polisen, fem hos invandrarverket och sju hos regeringen, Iföreliggande betänkande redovisas något hygghgare siffror. Med detta må detvara hur som helst - i alla händelser är situafionen helt otillfredsställande.Och det värsta är att ett stort antal ärenden - flera hundra - tagit mycketlängre tid än genomsnittet. Det kan ta två till . Det är pådessa ärenden man nu måste koncentrera de förstärkta personalresurserna. Attligga med en stor ärendebalans skapar i sig ett stort merarbete, genom atthandläggarna belastas med telefonförfrågningar, kompletterande material, osv. Under1981 - man har här tidigare nämnt 1980 - torde socialhjälpskostnader och desjukvårdskostnader som blir följden av psykiska påfrestningar undersysslolöshet och ovisshet ha uppgått fill 75 milj, kr. för de asylsökande. Anslagtill invandring ni. Anslag till invandring m. m. Också krasst ekonomiskt sett kommer de beviljadetjänsterna alltså att löna sig. I föreliggande betänkande påpekas bl. a. att vi under 1981har kunnat notera den lägsta totala invandringsöverskottet . Men förde myndigheter som hanterar tillståndsärendena innebär detta ingen lättnad, sålänge .bruttoinvandringen ligger på oförändrat hög nivå - uppåt 30 000personer. Det kommer, som statsrådet påpekade, flyktingarfrån nya länder, där det plötsligt händer något. Och det är näst infillomöjligt att göra säkra prognoser. De nu beviljade tjänsterna innebär därförockså ett bidrag fill höjd beredskap. Vi motionärer är tacksamma för den förståelse somutskottet och, , regeringen har visat för våra önskemål, och deväntande asylsökande är det säkert också. vill jag helt kort beröra frågan om en annanberäkning av underlaget för skatteutjämningen - utskottet tar också upp denfrågan i sitt betänkande - som innebär att invandrare som vistas i en kommunoch väntar på uppehålls- och arbetstillstånd skall få räknas in ibefolkningsunderlaget. Detta har yrkats i en socialdemokratiskmotion, har det yrkats av andra riksdagsledamöter, och frågan harbehandlats i kammaren. Det är f. n. det enda vettiga sättet att hållainvandrartäta kommuner skadeslösa, och invandrarverket har samma uppfattning.Jag hyser den förhoppningen att den framtida utredningen omskatteutjämningssystemet, som aviseras i betänkandet, beaktar dessa synpunkter,som är eller åtminstone borde vara helt okontroversiella. vill jag något kommentera , i vilket han uttryckte farhågor för tillståndsbyråns vidare öden. De beviljade tjänsterna innebär de facto atttillståndsbyrån vid invandrarverket hålls skadeslös och mer än så för den2-procentiga nedskärningen. Den slipper alltså göra denna besparing. Men attövriga avdelningar på invandrarverket skall göra samma besparing och åläggassamma förpliktelser som andra verk och myndigheter anser jag helt självklart. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställanpå samtliga punkter. 64ELVER (): . De många inläggen om invandrarpolifiken, somdet föreligger ett enhälligt betänkande om, tyder på ett par saker: dels attfrågan är betydelsefullare än anslagets storlek kan ge vid handen, dels att detengagemang som finns är starkt förankrat både i riksdag och regering. Fleratalare har berört invandrarnas problem och särskilda svårigheter men också denpositiva betydelse som de har haft för svenskt samhällsliv i stort. Och jaginstämmer i vad som har sagts i det avseendet. Det är också glädjande att konstatera att vi återigen iutskottet har uppnått enighet kring dessa frågor. Det finns en betydande viljaatt se till sakfrågorna, vilket är till fromma för invandrarpolifiken. Flera talare har också tacksamtnoterat antingen bifall fill sina mofioner eller välvillig behandling av dem.Sedan finns det naturligtvis också en och annan motionär som tycker attutskottet borde ha gått längre, men den problematiken kommer vi nog aldrigifrån. Bara en kort kommentar till vad sade omkonstruktionen av lönebidraget för de arbetshandikappade, som har förändratsfrån fill . Det löper från , och övergångsfiden är treår. Det innebär att förändringen införs successivt för de nya befattningshavaresom kommer i tjänst under de nya villkoren. Utskottet har framfört uppfattningen attprincipen är helt riktig. Vi har också sagt att de ekonomiska konsekvensernafår prövas i särskild ordning. Det gäller självfallet ocksåinvandrarorganisationerna i den mån ett annat system medför en förändring fördem. Det uttalande som vi gjorde vid riksdagsbehandlingen 1979gäller fortfarande. Övergångstiden löper , vilketinnebär, som jag ser det, att en kommande budgetproposition får ge de beskedsom efterlyser. Eftersom detta är det näst sista ärendet som vi behandlarföre förstamaj-firandet, kunde inte undanhålla kammaren enpropagandis-fisk släng. Han antydde att det handlar om en allmän nedskärning avden typ vi håller på med i riksdag. Då finns det anledning påminna omatt det i de allra flesta fall är fråga om en minskad ökningstakt och inte, somman skulle kunna tro av inlägg, nedskärningar rakt över. Trotsekonomiska bekymmer har det skett betydande förstärkningar till fördel för enrad grupper, bl. a. invandrarna. betänkande nr 22 ärett uttryck för detta. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Anslag till invandring m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 3(socialt stödprojekt bland invandrarungdomar) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmotion ( m. fl. Mom. 7(åtgärder för invandrare) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmofion 650 av m. fl. Mom. 12 (kostnadsräkningar i utlänningsärenden) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmofion 1070 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Interamerikanskautvecklingsbanken, m. m. 1981/82:54 Ändring istämpelskattelagen (prop. 1981/82:178) 1981/82:55 Inskränkt skattskyldighet förStiftelsen i m. fl. 1981/82:132) 1981/82:40 Ändrat huvudmannaskap för akademiskasjukhuset i , m. m. 1981/82:145 delvis) Vadutskotten hemstäUt bifölls. 13§ , m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:29om vissa anslag inom område (prop. 1981/82:100). Anf.65 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålls gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 66 (): Till punkten 8 i detta näringsutskottets betänkande, som gälleranvisande av ett förslagsanslag till på 13milj. kr., har vi från socialdemokratiskt håll fogat ett särskilt yttrande. Vihar, som kammarens ledamöter väl erinrar sig, varit motståndare till en svenskanslutning redan när den borgerliga regeringen kom med förslaget om sådan.Den beslutades alltså mot vår vilja. Nuhar - såsom också redovisas i utskottsbetänkandet , somhaft till uppdrag att utvärdera IDB:s utlåningspolitik och att bedömaeffekterna för svenskt vidkommande av medlemsskapet i IDB och följderna av ettutträde, kommit med sitt betänkande. Avdetta framgår att vi sannolikt, även om vi beslutade om utträde, ändå enligt nugällande betalningsplan fick inbetala kapital fram fill i början av 1990-talet.Men då kunde vi trots detta inte delta i några som helst beslut. Det framgårvidare av utredningen att det inte brådskar med något nytt beslut, då visannolikt inte /84 behöver ta ställning till nya svenskakapitalinsatser i banken. Vadvi från socialdemokratiskt håll vänder oss emot är att regeringen inte använtmedlemskapet i IDB för att påverka bankens verksamhet. Vi ser med stor oro påde nuvarande USA-försöken att ytterligare styra in bankens långivning på stödtill repressiva militärdiktaturer. Det är enhgt vår uppfattning angeläget attvår regering, när vi nu är bundna av medlemskapet. akfivt ochkritiskt granskar bankens låneinriktning och klart deklarerar vårt landshållning i kontroversiella lånefrågor. bör enligt vår uppfattning idessa sammanhang aktivt stödja de strävanden som syftar fill nationelltoberoende, demokratisering och förbättrade levnadsvillkor för de fattiga folkeni dessa områden av världen. Vi har också, vilket jag finner angeläget att framhålla,velat ge uttryck för att man inte genom nya beslut binder oss för framtidainsatser i banken, utan ser till att skapa handlingsfrihet för oss, så att vibevarar möjligheten till omprövning av medlemskapet . Jag har med dessa ord bara velat klargöra vårinställning till IDB, vilken också redovisats i det särskilda yttrandet. , m. m. 67EVA (vpk): Så sent som hade handelsministerBjörn och jag ett långt utbyte om ochdess aktiva stöd till de reakfionära krafterna, främst i . Jag skallförsöka att inte upprepa mig utan vill hänvisa till den debatten. Handelsministernssvar var nämligen entydigt: Affärer är en sak, moral en annan. Vänsterpartietkommunisterna har konsekvent hävdat motsatsen. Vi lever nämligen i en värld därallt hänger samman, också handels- och utrikespolitik. Vi lever i en värld därman måste ta ställning och där IDB-frågan fortfarande representerar såväl enmoralisk som en politisk skiljeväg. krämarfilosofi har fått prägla regeringensställningstagande: snöda vinstintressen får gå före ett avståndstagande filldet blodbad som pågår i Lafinamerika - inte bara i , utan också iUruguay, och , för att nu bara nämna några länder. Men, herr talman, låt mig ge en liten historik avIDB-frågan. Låt mig i korthet erinra om, inte bara vad de borgerliga partiernasagt, utan också vad socialdemokraterna sagt. Jag tycker att derasställningstagande genom ett särskilt yttrande är svagt och rimmar illamed vad som tidigare yttrats. Jag gör detta också mot bakgrund av att aldrigförr har så många så systematiskt fördrivits, försvunnit, torterats ellermördats som i . Och det är ingen slump. skriver i sin utmärkta analys De mänskligarättigheternas politiska ekonomi följande: "USA-klienternas" - och därmed avser han dåjuntorna i -"avskyvärda böjelser, inklusive den systematiskaanvändningen av tortyr, hänger funkfionellt samman med behoven hos (ochandra) affärsintressen, och bidrar till att kväva fackföreningar och tyglareformistiska hot som skulle kunna störa affärslivets handlingsfrihet. Bevisetär att bankmän och industriföretagare konsekvent har välkomnat'stabiliteten' i den nya klientfascistiska ordningen, vilkas regeringarvisserligen är vildsinta i sin behandling av oliktänkande, präster,arbetarledare, bondeorganisatörer och andra som hotar 'ordningen', och i bästafall likgiltiga för folkflertalet, men som är högst förekommande mot storautländska intressen. I en viktig bemärkelse är därför klientslaternas torterarefunktionärer åt och , m. m. Citibank, AllisChalmers och , och spelar de roller som tilldelats dem i ettsystem som fungerar enligt vilja och plan." kunde ha tillagt att dessa torterare också ärfunktionärer åt svenska affärsintressen och åt den . förklarade centernsutrikesminister att medlemskap i var otänkbart. Så sent som våren 1977förklarade en ledande centerpartist här i kammaren följande: "Debatten vi för här visar tydligt vårdubbelmoral när det gäller förhållandet fill våra medmänniskor i länder därmånga lever i fattigdom och förtryck. När vi tänker biståndspolitik å ena sidanär vi överens om att vårt agerande skall bidra till större rättvisa, mänskligarättigheter åt alla och en ekonomisk utveckling som är socialt acceptabel. Mennär det gäller handel å andra sidan tycks inte samma villkor gälla." Dåmotsatte sig socialdemokraterna medlemskap. Då var vi överens. Också 1978, när ärendet ånyo var uppe i kammaren, varsocialdemokraterna starkt krifiska och reserverade sig mot bidragen. Även inomcenterpartiet fanns det fortfarande de som tvekade, och därför tillsattes denutredning, vars betänkande nu föreligger och som förklarat somentydigt. Allt det som vi genom vårt medlemskap påstod oss att medverka till -social och ekonomisk utveckling - har visat sig vara orikfigt. Socialdemokraterna var tuffa i den utredningen. Det varockså , som står upptagen på talarlistan här , i sin arfikeli . Men, herr talman, det föreligger en klar tyngdförskjutning. Nukritiserar socialdemokraterna den borgerliga regeringen för att den inte använtmedlemskapet i banken för att påverka utlåningen. Då var man överens med oss om att det för det första varen moralisk fråga och för det andra att möjligheterna att påverka varmikroskopiska.