prot · G509169 · 1981-12-31 00:00:00 — Det helt överlägsna systemet för ekonomiskfördelning och fillväxt är marknadssystemet, samspelet mellan efterfrågan,utbud och priser på varor, tjänster, kapital, arbetskraft och information pånågorlunda fria marknader. När politiker beslutar om hårdare styrning, t. ex, iform av etableringskontroll, innebär detta allvarliga ingrepp imarknadsekonomin, vilket för med sig risk för sämre ekonomi i företagen,minskad benägenhet att investera, minskat risktagande, dämpad utveckling ochdärmed förluster för samhällsekonomin. Vad som behövs är således inte hinder och kontroll utanstimulans. Den inriktning mot mer generella regionalpolitiska instrument somutskottet uttalat sig för kan bli sfimulansmedel. Den parlamentariska utredningom regionalpolitikens inriktning och omfattning som utskottet föreslagit måstei sitt arbete komma in på dessa frågor. Utskottet avstyrker det socialdemokratiskaförslaget om fullmaktslag. Vi biträder därför utskottets förslag, även om vimenar att ett konsekvent avståndstagande hade varit det riktiga. Med det anförda yrkar jag bifall till demoderata reservationerna och i övrigt till utskottets hemstäUan. Idetta anförande instämde (). 71OLLE ÖSTRAND (s): Innan jag går in på att utveckla detankegångar som vi socialdemokrater för fram i reservationerna 12,13 och 14,som man kan säga berör det trafikpolitiska avsnittet i betänkandet, skall jag taupp två frågor som har och kan få väldigt stor betydelse för län.Den ena gäller de nya landsdelsbenämningarna och den andra gällerstödområdesindelningen. I samband med att utskottet behandlar utvecklingsproblemeni landsdelar och län har man delat in i en ny typ av områden, som jagaldrig i mitt liv har hört talas om. Det framgår heller inte av proposifionen.Om man börjar norrifrån, tar man övre och mellersta , och i dettaområde inkluderas de fyra nordligaste länen, , , Västernorrlandsoch . Sedan övergår man till nästa område, som man kallar norraMellansverige, Med ett penndrag raderar man ut hela södra ! I ställetklumpar man ihop , som utgör södra , med ,, och och får ihop ett'område som man kallarnorra . Jag kan hålla med så långt, att i den iGävleborgs län finns det stålorter som kan ha likartade problem som några avdessa län. Men det är ju inte de likartade problemen som är det vikfiga, utandet är omfattningen av sysselsättningsproblemen i länet som är det väsentliga.Och omfattningen av de sysselsättnings- och arbetsmarknadsproblem som vi har iGävleborgs län är fullt jämförbar med förhållandena i de övriga Norrlandslänen.Därför måste det enda riktiga vara att södra inkluderas i ,som det allfid har gjort. Oavsett skrivningen kommer vi ifrån aldrigatt acceptera annat än att är en del av . Jag vill faktiskt betrakta den härlandsdelsindelningen som ett olycksfall i arbetet, och jag hoppas att detta ärförsta och sista gången jag får läsa om en sådan. Det andragäller inplaceringen i stödområde. I propositionen föreslås en radikal förändring av dennuvarande stödområdesindelningen. För innebär förslaget en klarförsämring av F. n. ingår samtliga kommuner i länet i minststödområde 2. har tillhört stödområdet ända sedan det kom till1965. lyfts större delen av länet och landskapet ut urstödområdet, och det sker i ett läge då länet upplever större problem påarbetsmarknaden än under efterkrigsfiden. Mot den bakgrunden har vi socialdemokrater från Gävleborgi en mofion krävt att , , , , skall placeras i stödområde C och att skall hänföras tillstödområde D enligt vad som också har föreslagits i den socialdemokratiskapartimotionen. De besvärligheter vi har på arbetsmarknaden i länet skalljag inte närmare gå in på. Detta kommer i att närmarebelysa i ett senare anförande. Utskottsmajoriteten har avstyrkt vårt yrkande med ettundantag, och det gäller , Man kan konstatera att ett enigtarbetsmarknadsutskott nu föreslår att placeras i stödområde C, Jagvill ge utskottet en eloge för detta. Det visar att ni har tagit hänsyn till desynpunkter som representanter för länet har fört fram vid kontakter ochuppvaktningar inför utskottet. Med de mycket besvärliga strukturproblem somSöderhamn har, med en mycket kraftig nedgång i industrisysselsättningen, är detett livsvillkor att kommunen även i fortsättningen får del av destödmöjligheter som inplaceringen i stödområdet ger. Det senaste hårda slagetvar när aviserade att man skulle göra inskränkningar med över 500personer i Söderhamnsfabriken. Detta berör inte bara , utan ävenDelsbo. Om det genomförs, innebär det en nedläggning av Delsbofa-briken, ochdet blir en ren katastrof för samhälle. Därför är det vikfigt att ocksåDelsbo inordnas i stödområdet. Jag skall nu övergå till att närmare belysasocialdemokraternas syn på de delar i detta betänkande som berörtransportstödet och den regionala trafikplaneringen, Så sent som i november förra åretgenomdrev den borgerliga riksdagsmajoriteten mycket kraffiga försämringar avtransportstödet, trots protester från oss socialdemokrater. Höstens beslutinnebar bl, a, att transportstödet för sågade trävaror togs bort för sågverkenefter , I begreppet sågade trävaror inkluderade majoriteten itransportrådet också hyvlade trävaror. Den uppfattningen delades avkommunikationsministern, vilket framgick av ett svar på en fråga från mig här ikammaren . Detta beslut innebar för de sågar och hyvlerierefter som arbetade under samma betingelser som inlandssågarnaatt de hamnade i en omöjlig konkurrenssituation gentemot inlandssågarna, menockså gentemot sågar och hyvlerier i södra och samt gentemotfinsk skogsindustri. Detta framhöll jag , men också i debatten medClaes Elmstedt . Protesterna blev också av naturliga skälkraftiga från berörda sågverksägare och anställda, eftersom deras fortsattaexistens nu blev hotad. Men andra ord: Höstens beslut var helt enkelt ettvansinnigt beslut. Nr 169 Höstens riksdagsbeslut innebar,också att fraktbidraget för järn- och den stålprodukter skulle avvecklas. Om detta hade genomförts skulle det hafått 8 iuni1982 svåra följder för berörda företag.Jag kan som exempel nämna i Domnarvet och , i , iLångshyttan, som Reeionalpolitiken samtliga skulle ha mist transportstödet. Fraktbidragets storlek i de olika transportstödszonernasänktes också kraftigt, vilket totalt sett försämrade detransportstödsberättigade företagens konkurrenssituation. Mot den här bakgrunden var det naturligt för oss att isamband med att den regionalpolitiska proposifionen lades fram återigen upprepavåra krav om att stöd skulle återinföras för sågade och hyvladeträvaror för mindre och medelstora sågar och hyvlerier efter ,men också för järn- och stålprodukter. Vi upprepade också våra krav på bättrefraktbidrag i de olika zonerna samt på ett färre antal.stödzoner för attåstadkomma en administrativ förenkling. De borgerliga ledamöterna i trafikutskottet avstyrkteåterigen våra krav i samband med trafikutskottets yttrande i det här avseendettill arbetsmarknadsutskottet. Därför är det, herr talman, med fillfredsställelse man nukan konstatera att ett enigt arbetsmarknadsutskott tillstyrker vårt krav på atttransportstödet skall återinföras fill sågade och hyvlade trävaror för mindreoch medelstora sågar efter . Det är också glädjande att se att stödet återinförs förjärn- och stålprodukter, helt i enlighet med vårt krav. Detta kommernaturligtvis att hälsas med mycket stor tillfredsställelse av berörda företag ochanställda. Genom att man också föreslår att de nya bestämmelserna skall gällaretroaktivt från behöver inte företagen vidkännas någraförsämringar. Man kan också konstatera att utskottsmajoriteten harföreslagit en del förbättringar av bidragets storlek i vissa zoner, fastän därhar man långt ifrån helt tillgodosett våra krav. Vårt krav på en administrativförenkling genom att minska antalet transportstödszoner har man helt avstyrkt. Mot denna bakgrund vill jag yrka bifall till reservationnr 13, som berör transportstödszonerna och fraktbidragens storlek och där vividhåller vad vi tidigare yrkat. Detta sammanfaller också med yrkandet i motion2341 av och . Kostnaderna för de ändringar vi föreslår uppgår fill ca 30milj. Därför vill jag också yrka bifall till reservation nr 14. Det kan finnas anledning att förtydliga vadvi från socialdemokratiskt håll menar med mindre och medelstora sågverk. Det ärmed andra ord alla sågverk med undantag av de stora bulksågverken med enårsproduktion i vissa fall av ända upp till . Detta innebär bl. a. att stöd i fortsättningen bör utgå till ASSLs såg iSeskarö, såg och hyvleri i , B. A. såg och hyvleri i Luleåför att ta några exempel. Det kanockså vara lämpligt att precisera vad vi menar med hyvlade trävaror, så att ingamissförstånd skall behöva uppstå . En sågad trävara övergår fill attvara en hyvlad trävara, och följaktligen stödberätti-gad, när den på något sättgått igenom en hyvel. Så enkelt är det. När den socialdemokratiska regeringen beslutade att införa etttransportstöd var syftet att minska de kostnadsmässiga olägenheter som följermed de stora avstånden inom stödområdet. Stödet konstruerades också så att detskulle stimulera tiU ökad vidareförädling och därmed öka sysselsättningen.Dessutom skulle det vara i möjligaste mån konkurrens-neutralt mellan företageninom stödområdet. Det har också visat sig att transportstödet har varit ett avde effektivaste regionalpolitiska medlen. Genom de förbättringar som ett enigtutskott nu föreslår får transportstödet återigen bättre möjligheter attuppfylla sitt ursprungliga syfte, nämligen att stimulera fill ökadvidareförädling, utjämna de långa transportavstånden och varakonkurrensneutralt. Jagskall nu övergå till att beröra reservation 12, som tar upp trafikplaneringenpå regional nivå. Närriksdagen 1979 beslutade om en ny trafikpolitik var målsättningen atttrafikpolitiken skulle erbjuda medborgarna och näringslivet i landets olikadelar en tillfredsställande trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader. En vikfig förutsättning för genomförandet av en.sådan trafikpolitikär en trafikplanering som kan samverka med regionalpoHtiken. Riksdagenunderströk också vid beslutet behovet av en trafikplanering på skildanivåer i samhället. Därförär det enligt vår mening en allvarlig brist att den viktiga samordningen mellaninvesteringarna i trafikgrenarna inbördes samt mellan trafikpolitiken ochregionalpolitiken ej har berörts i propositionen. Oklarheterna är så stora kan tala om ett allvarligt avsteg års trafikpolitiska beslut, somjust underströk betydelsen av en samordnad regional trafikplanering. Detstatsfinansiella läget understryker ytterligare behovet av en samordningmellan trafikgrenarna, så att dubbelinvesteringar undviks och så att varje trafikgrensfördelar utnyttjas på bästa sätt. Därför är det viktigt med en fortsatttrafikplanering på länsnivå, gärna med den gamla beteckningen "regionaltrafikplanering" under ansvar. Men det är också viktigt attåstadkomma en långsiktig investeringsplanering hos flera trafikverk änvägverket. Samordnad trafikplanering är alltså ett viktigt inslag i en akfivregionalpolitik. Mot den bakgrunden vill jag slutligen yrka bifall tillreservation 12. Idetta anförande instämde Sfig Alftin och (båda 72 ()replik: klagar på rubriceringen i betänkandet. Han säger att hanhoppas att detta är första och sista gången. Till det är att säga att Nr 169 det inte är första gången. Om detär sista gången vet jag inte. den " tycker jag inte att man skall överdriva betydelsenav detta. 8 iuni1982 hittat på denna rubricering på egenhand, utan tagit den från industriverkets reg.vrala industrianalyser, där man använder den här indelningen. Reeionalpolitiken borgs län harmånga problem gemensamt med övriga beskrivna län under . a. då det gäller järn och stål. Låt mig säga att utskottets avsikt inte varit att ge skenav att problemen i skulle vara mindre än i andra jämförbara läni närheten. Vi har tvärtom pekat på de betydande problemen i vissa delar avGävleborgs län. Vi har exempelvis föreslagit att skall vara placerati stödområde, något som f. ö. gett utskottet en eloge för, förvilken jag tackar. 73 () replik: Man kan naturligtvis ha olika uppfattningarom den här landsdelsindelningen. Men jag vill ändå bestämt hävda, attGävleborgs län alltid kommer att tillhöra , oavsett vilka områden somarbetsmarknadsutskottet delar in i. Samfidigt vill jag ifrågasättavilka problem , som utgör halva , har som sammanfallermed de problem som man har exempelvis i län och . Det ärvitt skilda problem. Som jag sade i mitt anförande kan södra delarna ha vissalikartade problem som de län jag här nämnde, men framför allt inte . Totalt sett har precis lika stora problemsom övriga med undantag för , där problemen är alldelesspeciella. Därför är det viktigt för oss att när man i fortsättningen pratar omGävleborgs län, så pratar man om . 74 () replik: Om underkänner vår rubricering,så må det vara. Jag noterar ändå det positiva i att vi får en mycket måttfullkritik när det gäller realbehandlingen. När läser betänkandetskall han finna att vi tagit mycket allvarligt på situationen i ochandra landskap med liknande bekymmer. 75 Tredje vice talmannen (): Vi riksdagsledamöter har en viss benägenhetatt anse att just de frågor som vi sysslar med i är de absolutviktigaste. Jag är inget undantag från kamraterna på den punkten. Har man ägnat sig åt regionalpolitiska frågor iriksdagsarbetet, så är det väl förståeligt om man tillmäter just dagens debattväldigt stor betydelse. Jag tycker det är naturligt att den regionalpolitiskadebatten blir en av riksdagsperiodens största debatter. När man såg de grova dragen i denregionalpoHfiska 108 propositionen, när man mötterubriker där det stod "50 kommuner ut ur stödområdet" och"Äsling halverar stödområdet", då funderade man litet till mans påvilka effekter det här egentligen skulle få på regionalpolitiken. Men när manhar trängt in i det digra materialet och tagit del av propositionen, motionernaoch de övriga handlingarna, finner man att de inrymmer väldigt många braförslag . Jagskall be att få lyfta fram några förslag, som kanske inte är de mestkontroversiella men som jag tycker har mycket stor betydelse. Men låt mig allraförst säga att arbetsmarknadsutskottets betänkande inte är så splittrat somantalet reservafioner ger vid handen. Ettav de värdefulla förslagen enligt min bedömning är att länsmyndigheterna fårmer att säga fill om när det gäller fördelning av olika typer av stöd. Vid aHade resor som arbetsmarknadsutskottet har gjort i olika län, bl. a. i mitthemlän, har vi kommit att möta det här önskemålet från länsmyndigheterna: Kanvi inte få vidare fullmakter när det gäller att fördela stödet? Jag tror attarbetsmarknadsutskottets ledamöter håller med mig när jag säger att den somkraftigast har drivit den frågan är landshövdingen i , HansHagnell. Han har sagt: Inga kan såsom vi avgöra var de verkliga problemen finnsoch hur stödmedlen från de statliga myndigheterna skall användas. Genomdet här förslaget, som nu kommer att fatta beslut om, kommer det attbli en förskjutning i beslutsprocessen just i den riktning som mångalänsmyndigheter har önskat. Ettannat bra förslag tycker jag är att man vid sidan av stödområdet fårmöjligheter att göra insatser i speciella situationer. Vid debattens börjannämnde arbetsmarknadsutskottets ordförande den motion som finnsfrån mittenhåll med åtta ledamöter som undertecknare. Vi anser att den härfrågan är så viktig att vi har föreslagit en högre procentsats när det gällerstöd utanför stödområdet. Vi har föreslagit att skall besluta att"bemyndiga regeringen att i särskilt angivna områden utanför det fastastödområdet medge att länsstyrelserna och AMS kan bevilja lokaliseringsbidragintill för byggnader och maskininvesteringar". Vi har sagt att dekommuner som vi i detta sammanhang särskilt vill peka på är vissa kommuner medstora glesbygdsproblem i , , ochDalslandsdelen av . Vi föreslår alltså en höjning från , en 50-procentig höjning av förslaget i proposifionen. Detär bra att utskottet instämmer i den här bedömningen och gör etttillkännagivande och säger: "Utskottet tänker här på vissa kommuner medbetydande utvecklingsproblem inom främst län som f. n. helt eller till del ingåri stödområde. Utskottet menar att i de kommuner som här avses är ett sådanthögre stöd nödvändigt för att man skall få erforderlig effekt av stödet." Jagtycker att detta är ett av de inslag som är bra i det förslag som har lagts. Jagsade inledningsvis att stödområdet har dragits ner starkt. "Åslinghalverar stödområdet" var en av de braskande rubrikerna. Detta är ett avde naturligaskälen till att det har blivit mycket stark oro på många håll och att förslagethar tagit så stort utrymme i debatten redan och kommer att göra det senareunder dagen - det är jag övertygad om. Vid behandlingen av ärendet har utskottet gettlänsmyndigheter och kommunala representanter tillfälle att redovisa sinasynpunkter och sin argumentafion just när det gäller placeringen av deraskommuner i stödområde eller i någon av grupperna inom stödområde. inledningsvis detta och menade att det var riktigt att utskottet hadegett god tid för uppvaktningar. Jag instämmer i detta. En del av dessauppvaktningar har verkligen tagits på allvar och gett resultat. I något fallhar utskottet förordat ändringar i proposifionen. Andra kommuner som har förts in i stödområdet genom utskottetsinitiativ är , och . De har av ett enigt utskott föreslagitsingå i stödområdet. Jag tycker att motiven för dessa ställningstaganden ärmycket starka. Jag tolkar statsrådet tystnad just på den här punktensom ett accepterande av utskottets förslag, och jag vill, herr talman, för helhjärtat instämma i utskottets förslag. 76EIVOR (vpk): En läkare i har i sitt socialmedicinskaforskningsarbete funnit att ökade svårigheter att få arbete främst drabbar fyrakategorier, nämligen ungdomar, invandrare, kvinnor och norrbottningar. Mot denbakgrunden är det helt följdriktigt att just unga kvinnor i underden gångna.helgen, som de första i landet, har genomfört en kvinnotribunal omarbetslöshet. Ett framträdande drag under denna tribunal var dessutombeskrivningar av invandrade kvinnors utsatta situation. En av våra länstidningar rubricerade sitt referat fråntribunalen med orden: Verkligheten inför domstol. Och nog dömdes verkligheten,och med den de som genom polifiska åtgärder, eller snarar.e brist på politiskaåtgärder, åstadkommit den verklighet som skildrades. Regeringen kommer att få ta del av det manifest somtribunalens "dom" utmynnade i. Det innehåller 16 punkter där kravställs om förändringar av dagens verklighet. Främst bland kraven står: Arbeteåt alla! Forskningen om arbetslöshet och ohälsa behandlades ocksåpå tribunalen. Det kommer även att behandlas här i under en senarepunkt i vårt arbete. Denna forskning har redan uppdagat ett skrämmande sambandmellan arbetslöshet och självmordsfrekvens. utgör en ort där sambandetmellan hög arbetslöshet och många självmord anses kunna påvisas. Så nog ärkravet om allas rätt fill arbete ett berättigat krav, även ur den enskildamänniskans synpunkt. Men här i sysslar vi ju, sägs det, med de stora,övergripande frågorna. Då finns det anledning att även notera attfrågan om allas rätt till arbete också har samhällsekonomiska aspekter. Välfärd skapas av människor i arbete. Även om denekonomiska krisen sägs breda ut sig alltmer och få alltmer djupgåendekonsekvenser, finns det anledning att framhålla norrbottningarnas rätt tillarbete och rätt att vara med ochbygga upp välfärd och trygghet för framtiden. Arbetslösheten är, som fidigarepåtalats i denna debatt, visserligen inte geografiskt avgränsad tillNorrbotten. Men det länet har så länge varit utsatt för det gisselarbetslösheten innebär och upplever nu en situation som av arbetsmarknadsansvarigai länet betecknas som "omöjlig att hantera". Detta gör den särskildabetoningen av situation befogad. I och för sig finns det tydligen i en enighet påden punkten. Partierna motionerar speciellt om åtgärder för , ochregeringen skiljer ut detta läns problem genom att i propositioner behandla demi speciella avsnitt. Så långt är det gott och väl. I synnerhet som en rimligregional välfärd i norr också bidrar fill landets utveckling. Men en i skrivna och talade ord uttalad insikt omnödvändigheten av åtgärder som främjar utveckling är inte nog, sålänge dessa inte utgör delar i en medveten, planerad inriktning av åtgärderna.Så länge vi i inte kan hålla jämn takt ser stora skaror ge sig i väg på grund av brist påarbetstillfällen - och dessa skaror dessutom fill stor del utgörs av ungamänniskor - är detta uttryck för att åtgärderna inte varit effektivanog. Och tyvärr innebär inte de nu aktuella regeringsförslagen atteffekfiviteten blir nämnvärt bättre. Någon har vid ett fillfälle, på tal omgjorda regionalpolitiska insatser, uttalat att det inte räcker med att endastställa ut vatten åt hästen. Det måste också ske under sådana former att hästen drickerdet. Det "vatten" som hästen behöver måsteinnehålla åtskilligt av beståndsdelarna tekniskt, ekonomiskt och administrativtnytänkande för att utvecklingen skall gå en önskad väg. Det nytänkandet harinte kommit fill uttryck i regeringens propositioner som rör ochinte heller i det betänkande som nu behandlar. Jag påstår inte att allt det nödvändiga nytänkandet finnsi vpk-mofionerna. Men redan i kravet i motion 2355 på en planerad industriellutveckling ligger, menar vi, inledningen till det nödvändiga nytänkandet. Detkan inte fortsätta som med stödgivning i nödsituationer och tillyxadebelopp för insatser som inte står i något forfiöpande sammanhang. Den synen påutveckHngen i sammanfaller helt med det fidigare idebatten har anfört om vpk:s inställning till regionalpoHfiken i stort. Han harockså vältaligt och pedagogiskt beskrivit hur läget är i iförhållande till landet i övrigt. Utskottet nöjer sig här med att hänvisa fill länsplaneringoch fill den filisatta malmfältsutredningen. Den planering som vi vill ha skallju bygga på vad länsplanering och utredningar av olika slag kommer fram fill,men besluten fattas av de polifiska organen på central nivå. Beträffande enskilda projekt som föreslås i vår mofionmenar utskottet att sådana kan prövas vid bedömningen av regionalpolifiskteller arbetsmark-nadspoHtiskt stöd, Jag inser - särskilt efter den här dagensmånga utvikningar från debatten med hänvisningar fill hur arbetsbördan harvarit i utskottet och hur arbetet har blivit här i kammaren på grund av det -att arbetsmarknadsutskottet har haft ett omfattande arbete med detföreliggande betänkandet. men nog ärdet ändå väl lättvindigt att inte söka använda möjligheten att genom någonkommentar till enskilda projekt ge regeringen en anvisning om vad man bedömersom möjligt att göra. Självfallet avstyrker utskottet också yrkandet ivpk-motionen 2555 om en ökning till 300 milj, kr, av anslaget till särskildasysselsättningsskapande åtgärder. Också där handlar det om att med denna högresumma göra riktade insatser för konkreta projekt, I den socialdemokratiska reservationen 69 avstyrks ocksåvpk:s yrkanden beträffande konkreta projekt. Det är än mer anmärkningsvärt, isynnerhet som socialdemokraterna ju i sin utvecklingsplan för harmed kravet på ett apatitverk i - ett av de förslag som vi yrkar på ivår motion. Men ändå avstyrks yrkandet bara, utan någon mer kommentar.Handelsgödseltillverkning i och tonträproduktion i är förslagsom är förankrade även i den fackliga rörelsen i länet - en förankring somsäkerligen socialdemokraterna, åtminstone i länet, känner till. Väsentliga ärockså kraven om satsningar på ett mineraltekniskt utvecklingscentrum ochresurser till metallurgiska forskningsstationen i liksom kravet att enutbildnings- och forskningsenhet med inriktning på energifrågor inrättas vidhögskolan där. Det socialdemokratiska programmet för Norrbottensutveckling är ett framsteg jämfört med den polifik som fördes under 1950- och1960-talen och även i förhållande till den nuvarande regeringens insatser.