prot · G50941 · 1981-12-31 00:00:00 — När man kommer in ien affär är det ett vanligt försäljningsargument att alkaliskabrunstensbatterier har längre livslängd. Representanter för detaljhandeln haruttalat sitt intresse av alt ta emot de här batterierna, men där kan man avnaturliga skäl inte klara av en distribuering fill vidarehantering. Jag har också i min motion tagit upp kadmiumbatterier, därde slutna kadmiumbatterierna är de största problemen. De finns dels ifickräknare och i blixlaggregal utan fungerande insamling, dels inmonterade iexempelvis sladdlösa Irädgårdsverklyg, i TV-apparater och i kassaapparater.Mängden kadmium som fanns i sladdlösa Irädgårdsverklyg sålda uppgickfill drygt . Den här typen av batterier hamnar också i hushållsavfallet. En av förklaringarna fill alt så många av de miljöfarligabatterierna hamnar i hushållsavfallet är att konsumenterna knappast vet om attde är miljöfarliga. Det finns ingen märkning och ingen uppmaning alt de skallåterlämnas eller i varje fall inte slängas hur som helst. Men även om dennainformation till och kunskap hos konsumenterna fanns, kunde detaljisterna inteta emot dessa batterier , därför att del inte finns någon organisation förvidarehantering. Återvinningen ger inte tillräcklig vinst för leverantörernaför all de skall vara intresserade av alt la hand om dem. Därför måsteytterligare insatser till. Och del hjälper inte all utskottet hänvisar till ennordisk ämbelsmannakommitlé. Jag motionerade också om insamlingav batterier. Även då hänvisade utskottet till denna ämbetsmannakommitté. Sedandess har åtskilliga ton miljöfarliga batterier förbränts i våra sopbränningsanlägg-ningar,och del miljöfarliga innehållet har kommit ut och förorenat den luft som viinandas. Ämbetsmannakommitléer i all ära, men de är inte särskilt operativa. Det är glädjande att industrin kraffigt har minskal sinanvändning av kadmium. Men när det gäller en så enkel sak som att ta hand omuttjänta kadmiumbatterier vill inte göra någonfing akfivl, trots alldel är fråga om en ganska enkel hantering. Den miljöfarliga metallen finns isåväl kadmiumbatterierna som de olika kvicksilverbalterierna, och de är juförpackade och fakfiskt inte särskilt utrymmeskrävande - men ändå så farliga omde hanleras fel. måste påpekas alt användningen av batterier ökarkraftigt på alla områden. De sladdlösa trädgårdsverktygen kan man läsa annonserom i alla specialtidningar för villa- och fritidshusägare. Balteridrivnaleksaker blir allt vanligare - del duger inte längre alt skruva upp sina bilareller de andra mekaniska leksakerna. I konsumentlidningen Råd och Rön kunde viför läsa om den höga milkostnaden för en leksaksbil - 50kr. 12 protokoll 1981/82:39-41 Hälso- och miljöfarliga varor Hälso-: och miljöfarliga varor De alkaliska brunstensbatterierna bringar nerdenna limkostnad. En enda leksaksaffär här i Slockholm sålde under 1979batterier för . Användningen av fickräknare ökar också. Fickräknarnahar slagit ut den gamla hederliga räknestickan, som inte hade batterier i sig.Problemet ökar, allt under del all jordbruksutskott uttalarvälvilliga ord och hänvisar till ämbetsmannakommitléer. I motionen 1361, som ligger till grund för reservationenfrån folkpartihåll i jordbruksutskottet, krävs insamling av alla demiljöfarliga batterierna och märkning av dem, så all konsumenterna lätt kan fåinformation och så all en vidarehantering underlättas. Därulöver bör även andraåtgärder övervägas, såsom införande av system när del gäller pant, inbyte ochersätlningsballe-rier, importavgifter och i vissa fall även förbud. Vi har i motionen också framfört krav på ändring avkungörelsen om hälso-och miljöfarliga varor i syfte att tvinga detaljhandelnoch leverantörerna att ta emot och vidarehantera miljöfarliga batterier, så attde kan skickas för återvinning, alternativt lagras, -detta gäller beträffande alkaliska brunslensbatterier. bör branscheninformera konsumenterna om alt samtliga batterier skall återlämnas, och enmärkning av batterierna bör därvid göras av leverantörerna. Del har i den här debaften inte framförtssärskilt starka sakliga argument mot den här motionen. Från utskottets sida harman talat om otålighet. Jag skulle vilja säga att del inte är särskiltunderligt att motionärer visar en viss otålighet, när utskottet gång på gånghänvisar till ämbetsmannakommitléer och inte vill göra något för att förhindraden farliga spridningen av de batterier som jag här har talat om. Jag tyckerinte heller all del är angenämt att höra från utskottels talesman att vi somhar motionerat om batterier kanske inte upplever oss vara särskilt välbehandlade av utskottet. Jag är inte intresserad av vad som kan upplevas i dethär fallet, utan jag är intresserad av att få veta om utskottet vill göra någotför att förhindra alt de miljöfarliga batterierna hamnar i vårasopförbränningsanläggningar. Det har också talals om att lagstiftning på delhär området i internationella sammanhang är progressiv. Men så är inte falletjust beträffande batterier. I klarar man att samla in alla miljöfarligabatterier. Jag kan inte förstå varför man inte skulle kunna åstadkomma dettaockså i . Jag yrkar bifall till folkpartireservalionen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. I a (sammansättning avstyrelsen i en ny produktkonlroUorganisa-lion) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 17 förmotion 1980/ 81:1094 av m. fl. i motsvarande del. Mom. I b, 2 och 3 (uttalande om nyproduklkonlrollorganisalion, m. Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 155 förreservation 1 av m fl. i motsvarande del. Mom. 4 (förhandsprövning av hälso- och miljöfarliga varor)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 17 för motionerna 1980/81:272och 1980/81:1478 av m fl. Mom. 5 (uppbyggnaden av produklregistret) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avMaj Britt m. fl. i motsvarande del med 142 röster mot 17 för motion1980/81:1094 av m. fl. i motsvarande del. 152 ledamöter avstod frånatt rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 156röster mot 155 för reservation 1 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 7 (hanteringen av kvicksilverbatlerier m. )Utskottets hemställan bifölls med 262 röster möt 50 för reservation 2 av BörjeStensson och Kersfin Sandborg. Utskottets hemställan bifölls. Översyn av den statliga kontroll-och provningsverksamheten 22 § Översyn av den statliga kontroll- ochprovningsverksamheten Föredrogs näringsutskotlets betänkande 1981/82:8 omöversyn av den statliga kontroll- och provningsverksamheten. 114KERSTIN (): och jag har i motion1980/81:787 begärt en översyn av den statliga kontroll- ochprovningsverksamheten. Mycket av den verksamhet vi bedriver har förmågan att varasjälvge. Det är därför av yttersta vikt all vi är uppmärksamma ochhela fiden ifrågasätter verksamheter som ligger under vårt ansvar. Den provning som bedrivs i detta land är viktig. Det ärnaturligtvis också vikfigl alt den är opartisk. Den får emellertid inte läggaonödiga bördor på svenska företag och enskilda. Det kan inte heller vara så attvi ej skall kunna samordna olika verksamheter och utnyttja provning, förelageni andra länder, länder som har samma krav på säkerhet och kontroll som vi. Detär f, ö, av vikt att vi gör en samordning och får en överensstämmelse medinternationella normer. Alla remissvar talar också om nödvändigheten av översynoch samordning, del är sättet för hur en översyn skall företas som bedömsolika. Översyn av den statliga kontroll-och provningsverksamheten Den oro och de erfarenheter som låg till grund för RolfSellgrens och min motion har förstärkts genom de reaktioner den givit anledningtill. Enskilda och branschorganisationer har hört av sig och givit ytterligarebevis på problem som finns. Det är med tillfredsställelse jag har tagit del av attutskottet tycks förslå problemen. Man vill avvakta resultatet av pågåendegranskning. Del är i och för sig acceptabelt, men frågan får inte skjutas förlångt . Det har vi inte råd till. Herr talman!Jag har inget yrkande. I detta anförande instämde (). 115 (): Näringsutskottel behandlade motioner i sammariktning . hade då likaledes att behandla ettbetänkande från näringsutskottel där del framfördes kritik; då gällde det ABSvensk Anläggningsprovning. har två utredningar tillkommit. redovisar i sill betänkande, kommer vi att få la delav en granskning från riksrevisionsverkel. Det framgår alt motionären känner sig tämligen nöjd medutskottets belänkande. Utskottet lade dessutom fram ett myckettjockt belänkande med klar redovisning av de olika områden somgranskningsmyn-dighelerna i har sig underställda. Del är alldeles klartatt ulskollet anser del viktigt att har en möjlighet att kontrolleraverksamheten. Man kan inte komma ifrån att det har förekommit kritik mot denstatliga provningsverksamheten. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. 1981/82:9 om ökad vidareförädling inom livsmedelsindustrin 1981/82:4 om redogörelse förarbetet med markhushållning i (skr. 1981/82:29) Vadutskotten hemställt bifölls. 24 § Anf.116 ; Jag får meddela all på morgondagens föredragningslistauppförs socialutskotlets betänkanden 13-15 närmast efter skatteutskottetsbetänkande 13. 25 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:143av Antdka och med anledning av proposition 1981/82:62om ändring i lagen (1941:251) om särskild varuskatt 1981/82:144 av m. fl. 1981/82:145 avLars m.fl. med anledning av proposition1981/82:37 om offentlighetsprincipen och ADB 1981/82:146av m. fl. 1981/82:147 av m.fl. 1981/82:148 avLars m.fl. med anledning av proposition1981/82:58 om ändring i tryckfrihetsförordningen och (hels motfolkgrupp m. 1981/82:149 av med anledning av proposition1981/82:60 om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.m. 1981/82:150 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:70 om ändrade regler för särskilt forskningsavdrag 1981/82:151 av m.fl. med anledning av proposition1981/82:72 om ändringar i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall (LSPV), m. m. 26 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den Idecember 1981/82:91 av () till justifieministernom klarläggande beträffande immuniteten för främmande statsfartyg: Den sovjetiska ubåten 137:savsiktliga intrång i svenskt inre territorialvatten och därtill militärtskyddsområde har rest flera frågor av säkerhetspolitisk betydelse för Sverigeför framtiden. En sådan fråga är i vilken utsträckning främmandestatsfartyg som i t. ex. underrättelsesyfle löper in i inre svenska och isärskilt skyddade områden skall anses ha immunitet mot sedvanligtstraffrättsligt förfarande. en synes vid handläggningen av U 137-affären ha utgåttifrån alt sådan immunitet föreligger. Ostridigt är att om ett främmande statsfartyg medvederbörligt tillstånd inlöper i ett lands territorialvatten fartyget åtnjuterfull immunitet. Jämställt med denna kategori torde även vara statsfartyg sominkommer i annan stats territorium på grund av nöd. Ett sådant fartyg som efteranmälan på diplomatisk väg utnyttjar rätlen till "oskadlig genomfart"genom annat lands vatten har ävenledes immunitet. Den regeln gäller dock, attfartyget i fråga skall uppträda på ett "vänskapligt sinnat sätt",dvs. följa vanliga regler och förordningar. Om fartyg ulan tillstånd däremot inlöper i svenskt vattenoch därtill skälig misstanke uppstått om underrättelse- eller annan liknandeverksamhet, blir läget ett annat. Enligt viss folkrällslig doktrin"konsumeras" även vid en juridisk bedömning i sådant fall immunitetenhelt eller delvis. Konsekvenserna av om full immunitet skulle godkännas äruppenbara. Främmande fartyg skulle i så fall utan minsta sanktion från denkränkta statens sida, även om ett grovt brott mot principerna i folkrättenföreligger, kunna lämna svenskt vatten. Under diskussion som uppstått efter ubåtsaffären harriksåklagaren begärt att ny lagstiftning i skulle övervägas, enligtvilken regeringen skulle pröva åtalsfrågan. har, efteratt ha konstaterat att vår folkrättsliga beredskap i förevarande fall visat sigvara dålig, framhållit behovet av en lagändring i åtalsfrågan med hänsyn tillatt väsentliga utrikes-och säkerhetspolitiska frågor ofta är involverade ochalt det då icke är en distriktsåklagare som bör fälla avgörandet. En lagändringbör, om den kommer till stånd, enligt mening ges stor publicitet. Med anledning av vad som sålunda förekommit hemställer jagatt till jusfitieministern få ställa följande frågor: Är detstatsrådets uppfattning att ändrad lagstiftning i åtalsfrågan behövs? Vilka åtgärderavser statsrådet eljest att vidtaga i syfte att regeringen skall kunna geklarläggande instruktioner för svenska myndigheter vid eventuellt senareliknande händelser? 1981/82:92av () till justitieministern om förstärkning av meddelarskyddet; skrev fill regeringen och begärde förstärkning av meddelarskyddet.Behovet av en sådan förstärkning illustrerades på ett drastiskt sätt genomåklagarens ingripande mot tidningen i Bild kulturfront. Därvid visadedel sig att polisen genom användande av tvångsmedel riskerade all sättatryckfrihetens bestämmelser ur kraft. tillsatte den socialdemokratiskaregeringen fleras, k. IB-utredningar. Två utredningar ledde fram till förslag ifråga om telefon- avlyssning, beslag och husrannsakan. Enligt min meninginnebar dessa förslag en rimlig avvägning mellan polisens möjligheter attbekämpa brott och möjligheterna att tillgodose de skyddsintressentryckfrihetsförordningen vill värna. Vad det handlade om var att skapagarantier för alt allmänheten skulle kunna känna förtroende för att meddelandentill massmedier inte förs vidare eller blir tillgängliga för obehöriga. Någon lagstiftning genomfördes aldrig, sedan de borgerligakom till makten. I stället fillsatte regeringen tvångsmedelsutredningenmed uppdrag all göra en samlad översyn. De viktiga frågorna om meddelarskyddetoch tvångsmedlen begravdes på så sätt i en utredning som fick deltavitlomfamnande uppdrag och som började arbeta först efter del attIB-affären visat på behovet av en förbättring av meddelarskyddet. påtalade jag denna försening i i enfrågedebalt med dåvarande justifieministern , I svaret sadejustitieminister att frågan om kollisionen mellan anonymitelsintresseloch tvångsmedlen var en av kommitténs viktigare uppgifter och all kommitténskulle arbeta med all möjlig skyndsamhet. Jag är fullt medveten om bakgrunden fill atttvångsmedelskommitién fick tilläggsdirektiv, som gick ut på allge ökade befogenheter för polis och åklagare. Förslag om införande av dennamöjlighet motiveras med de ökade svårigheter som samhället ställtsinför då del gällt att skydda enskilda människor mot den extremt grovabrottsligheten -särskilt narkotikabrotten. Detta har emellerfid ytterligare försenat arbetet med defrågor som jag här har aktualiserat. infördes i tryckfrihetsförordningenlagregler, som innebär en väsentlig förstärkning av meddelarskyddet. Men dessagrundlagregler har ännu inte, , föranlett ändringar med sammainriktning i . 1 stället innehåller det delbetänkande som just framlagtssom ett resultat av filläggsdirektiven försämringar på det område där kommitténenligt de ursprungliga direktiven och enligt förre justitieministerns svar iriksdagen skulle föreslå förbättringar. Med hänvisning till del anförda vill jag till statsrådetoch chefen för justiliedepartemenlet ställa följande frågor; Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att påskyndalösningen av frågan om hur man skall kunna skapa garantier för att polisen vidanvändande av tvångsmedel inte inkräktar på del grundlagsfästa meddelarskyddet? År statsrådet i avvaktan på förslag i det förraavseendet beredd att avstå från att lägga proposition i de delar avivångsmedelsulredningens betänkande som kan komma i kollision med det itryckfrihetsförordningen förankrade meddelarskyddet? Meddelande om in terpellation er 1981/82:93av () till industriministern om utflyttning till andra länder avstatliga företags verksamhet: Staten har med tiden fått allt större direktaägaruppgifler i industriföretag. Motiven härför har så gott somalllid varit näringspolitiska. Den av staten ägda företagsgruppen har därmed kommit attfungera som ett av statens redskap i näringspolitiken. Förutsättningen för statliga företagssektorn skall kunna spela en aktiv roll i industri- och näringspolitikenär naturligtvis att regeringen tar sill ansvar som ägare i de statliga bolagen. Jag villmed anledning av det anförda fråga industriministern; Anser industriministern all nedläggning av statligaförelags produktion i och utflyttning av densamma till andra länder ärförenlig med regeringens näringspolitik? 1981/82:94 av () fillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att minska arbetslösheten blandinvandrarungdom: var 61 000 ungdomarunder arbetslösa. Del innebär en arbetslöshet på . En så högungdomsarbetslöshet har inte noterats sedan stafistiken började föras. Ungdomar med utländskt medborgarskap har en ännu högrearbetslös-helsnivå än unga svenska medborgare. , när arbetslöshetenbland svenska ungdomar mellan var 7,, var den 9,blandutländska medborgare. Statistiken redovisar uppgifter gällande ungdomar medsvenskt medborgarskap kontra ungdomar med utländskt medborgarskap. Siffrornatalar sitt allvarliga språk men visar ändå inte hela sanningen. Många av andragenerationens invandrare redovisas i gruppen ungdomar med svensktmedborgarskap. Detta innebär att antalet arbetslösa invandrarungdomar ärbetydligt större än vad statistiken visar. Arbetslösheten är en katastrof föralla unga människor, men inte minst för invandrarungdomen. Jag villmed anledning av det anförda fråga arbetsmarknadsministern: Vilka särskilda åtgärder ärregeringen beredd alt vidta för att minska arbetslösheten blandinvandrarungdomar? 1981/82:95av (vpk) till arbetsmarknadsministern om viss förlustgarantitill kommun; Sedan snart pågårockupationen av Eiserfabriken i . Upprinnelsen till sömmerskornasaktion är de helt otillräckliga åtgärderna för att trygga sysselsättningen förde avskedade vid fabriken. En arbetsgrupp beslående av representanter förStatsföretag, kommun och de avskedade Eisersömmerskorna har uppnåtten överenskommelse som skulle göra det möjligt att få igång fabriken. En s. k. rådrumsbeslällning av klädesplagg avsedda för SIDA:shjälpverksamhet skulle förmedlas via . Kommunen ärberedd att ikläda sig arbetsgivaransvaret, men anser en förutsättning vara alten stathg förlustgaranti på . Enligt uppgift har enframställning härom från kommun riktats fill arbetsmarknadsde- Något svar har dock inte lämnats. Med tanke på hurangeläget del är all kunna häva ockupationen i och få i gång arbetet,om än temporärt, förefaller nämnda förlustgaranti vara en rimlig stödåtgärd. Jag villdärför ställa följande fråga till arbetsmarknadsministern; Är arbetsmarknadsministern beredd medverka till en lösningav frågan genom att fillmötesgå kommuns begäran om förlustgaranti isamband med alt kommunen ikläder sig arbetsgivaransvaret för driften av viss konfektionsinduslrivid Eiserfabriken i ? 1981/82:96av (vpk) till arbetsmarknadsministern om upparbetning av svensktkärnkraflsavfall, m. m.; I ett frågesvar till undertecknadden angående upparbet-ningen av svenskt kärnbränsle sadearbetsmarknadsministern att "samråd alltså redan pågår mellan de berördamyndigheterna, helt i enlighet med träffade överenskommelser". Men det senaste - och möjligen det sista - möte som ägtrum mellan de franska och de svenska säkerhelsmyndighelerna hölls den 19-20november 1980. Att referera till gamla överläggningar och beteckna detsom pågående samråd kan inte anses som korrekta upplysningar. Sanningen är alt de möten som planerades mellan franskaoch svenska säkerhelsmyndigheler aldrig kom till stånd. Detsom är intressant är således vad arbetsmarknadsministern har avsett med uttrycketpågående samråd. En viktig fråga i sammanhanget är till- ochfråntransporterna av utbränt bränsle resp. den upparbetade produkten. Ettspecialfartyg är beställt och snart färdigbyggt. På delta fartyg skall deradioakliva produkterna forslas i särskilda behållare. Fartyget byggs iFrankrike, och Uddcomb bygger, till att börja med, fyra behållare. Innan dennairansporlkombinalion kan las i bruk, måste den godkännas av svenska och franskasäkerhetsmyndigheter. Enligt vad jag har erfarit har de franska myndigheternaännu inte godkänt de svenska behållarna. Inte heller är det snart färdigbyggdafartyget godkänt av den svenska kärnkraflsinspekfionen. Enligt arbetsmarknadsministerns egna uppgifter den 13oktober skall transporterna komma i gång eller i början av1983. Det är då anmärkningsvärt att Iransporlsyslemel ännu inte prövats ochgodkänts. Vad själva avfallet beträffar är del fortfarande oklart,åtminstone för del svenska folkel, hur den produkt kommer att se ut somlevereras tillbaka till från Cogéma. KBS 1, som låg till grund förtillståndet alt ladda och starta reaktorerna 7-10, förutsatte en hårdgjord,möjligen förglasad produkt med en bestämd, låg procenlhall avklyvningsprodukler. Del nu aktuella kravet från fransk sida, som träder i kraftden , innehåller helt andra procenttal för klyvningsprodukter.Det är också oklart vart det plutonium som erhålls vid upparbetningen skall tavägen och hur det skall hanteras. den 2 deceinber 1981 Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Vilkaöverläggningar i fråga om det svenska kärnkraftsavfallets upparbetning har ägtrum med franska myndigheter efter ? Är detspecialfartyg som avses att användas för transport av del svenska avfalletgodkänt av SKI? Är de vidUddcomb tillverkade behållarna, avsedda för samma ändamål, godkända av de franskamyndigheterna? I vilken formkommer del upparbetade avfallet från Cogéma alt återlämnas till ? Vilkenprocenlhall av klyvningsprodukter kommer del att innehålla? Vilkaöverenskommelser har träffals med om del plutonium som erhålls vidupparbetningen av det svenska avfallet? 27 § Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1981/82:151 av () tillförsvarsministern om den fackliga verksamheten bland värnpliktiga: Värnpliktiga arbetsgruppen harbegärt - och erhållit - bidrag av föratt genom "upplysning och diskussion bilda opinion mot droger ute pålandets förband samt all få i gång verksamhet ute i de lokala soldalfacken . Motbakgrund av detta vill jag ställa följande fråga: Vill statsrådet medverka till all bidrag av allmänna medelinte utgår för att stimulera soldalfacklig verksamhet? 1981/82:152av tredje vice talmannen () till kommunikationsministernom åtgärder för att förhindra förseningar i tågtrafiken; Under den senaste liden har en radstörningar i form av förseningar uppstått i lågtrafiken. Många trafikanter känner irritation och osäkerhet av dennaorsak - del gäller inte minst inför den stundande jultrafiken. Då det bl. a. med hänsyn till årstiden ochIrafiksvårigheter är värdefullt att så många resenärer som möjligt använder sigav tåget som färdmedel, vill jag fråga kommunikationsministern; Planeras några åtgärder från SJ;s sida för att tågen istörre utsträckning skall hålla tiderna utan irriterande förseningar? 1981/82:153 av () tillkommunikationsministern om konkurrenssituationen för svenska rederier; Ett svenskt rederi har såltett fartyg till . Därvid har exporlkredilnämnden kunnat erbjudafinansiering till 8 1/2 procents ränta. Hade fartyget sålts till annat svenskt rederi, hademotsvarande räntesubvention inte kunnat utgå, ulan finansiering hade fått sketill sedvanlig marknadsränta. Avser kommunikationsministern att göra det möjligt försvenska rederier att på likvärdiga villkor med utländska konkurrera om svensktandrahands-tonnage? 1981/82:154 av () till försvarsministernom ifrågasatt rivning av Granhammars slott i ; Enligt uppgift skall rivningsbeslulha fallals beträffande Granhammars slott inom övningsfält i ,kommun. Utredningar och överväganden om Granhammars användninghar pågått sedan åtminstone 1960-talels milt. Forlifikalionsförvallningen ansersig inte kunna finna någon militär användning för byggnaden och har sedan längeönskat riva den. Andra intressenter, såsom bl.