prot · G509164 · 1981-12-31 00:00:00 — För att ytterligare stärka frivilligförsvarets verksamhethar jag i propositionen anmält min avsikt att tillsätta en särskild utredareför att se över förmånssystem, ledighefsregler och kvinnors möjlighet atf fåutbildning och uppgifter inom totalförsvaret. Utredningen kommer att filisättasinom kort, och avsikten är aft den skall arbeta snabbt. Hälso- och sjukvården och har stor betydelseför befolkningens motsfåndsvilja och samhällets funktionsförmåga i kriser ochkrig. Jag anser def synnerligen angeläget atf behoven av bättre försörjningsberedskapoch skydd blir fillgodosedda. Statsrådet kommer att närmare behandladessa frågor senare under debatten. Jag vill också påpeka vikten av att polisens resurser tastill vara inom totalförsvaret. Polisen har god täckning över hela landet och enhög beredskap, och den bör även fortsättningsvis delta i kuppförsvaref. För attdessa uppgifter skall kunna skötas måste försvarsutbildning ingå som en del iden ordinarie utbildningen. Sårbarheten har ökat hos flertalet samhällsfunktioner bl.a. på teleområdet. Jag anser det angeläget att de krigsskyddsåtgärder somredan tidigare vidtagits också fullföljs. Som en konsekvens av framlagda förslag beräknas utgifternaför totalförsvaret bli ca 22 miljarder /83. Inom den ramen gescivilförsvaret och hälso- och sjukvården betydande förstärkningar. Debatten om huruvida JAS-beslufet skall fatfasnu eller efter valet bör infe få undanskymma def faktum atf det råder bredenighet om den svenska säkerhetspolitiken, om totalförsvarets inriktning istort och om näsfan allt vad gäller de civila fotalförsvarsgrenama. Vi är enseom atf ett nytt femårigt totalförsvarsbesluf skall fattas, och vi är ense omatf förbättra Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. stabiliteteni planeringen genom ett nytt priskompensationssystem. Def försvarsbeslut som nuskall fatfas bör därför gentemot omvärlden klart markera vår vilja att värnavår frihet och vårt oberoende. Min förhoppning är aft def också inåt skallbidra till stöd för och tilltro till våra samlade försvarsansträngningar. Pådetta sätt bör försvarsbeslutet bli eff stöd för vår säkerhetspolitik. 3 (): Det finns anledning att instämma i det allra senaste somförsvarsministern sade och betyga att det verkhgen är med tillfredsställelseman kan konstatera att sannolikt i mycket stor enighet - bortsettfrån ett par punkter - eller i kanske i morgon bittida kommer att beslutaom totalförsvarefs utformning för den kommande femårsperioden. Def stora antalreservationer som finns fogade fill betänkandet får inte undanskymma def faktumatf det råder stor enighet om grunddragen i vår säkerhets- och försvarspolitik. Det finns inga svårigheter för oss socialdemokrater attansluta oss till den målsättning som statsministern angivit för den svenskasäkerhets- och försvarspolitiken. Den överensstämmer ju helt med vad som angavsredan i 1968 års försvarsbeslut. Men def är ändå vikfigt aft def på nyttmarkeras att vårt lands säkerhetspolitik formas i samverkan med inte minstutrikespolifik, internafionell nedrustning, handelspolitik och biståndspolitik. Det är naturligtvis inte betydelselöst hur vi ordnar vårtmilitära försvar, civilförsvaret eller andra delar av vårt totalförsvar. Menlika visst är det först i ett vidare sammanhang som vi, i samverkan med andranationer, har utsikter att kunna bygga upp en bestående fred och trygghet föross själva och också för andra länder och folk. Det är bra atf def på nytt framhålls atf skallföra en strikt alliansfri politik och att def svenska försvaret skall ha enklar defensiv karaktär och således inte kunna uppfattas som ett hot mot någon ivår omgivning. Det bör - det vill jag gärna säga - fästas stor vikt vidde här uttalandena. Och alla som har att företräda regeringen - och riksdagenockså, för den delen - måste vinnlägga sig om att ge klara och entydiga beskedpå den här punkten, så att ingen kan tvivla på att alliansfrihet och neutralitetinte bara är vackra ord utan en levande reahtet för oss här i landet. Det är alltså inte om de grundläggande principerna förvårt försvar som vi är oense. Låt mig gärna säga atf regeringen i flera avseendenförberett def beslut, som vi nu går att fatta, på ett fillfredsställande sätt.Vi har getts fillfälle atf i vanlig ordning inom utredningar och kommittéer fåframföra våra åsikter och kan också konstatera atf vad vi har sagt i dessasammanhang i flera avseenden vunnit beaktande vid propositionens utformning. Jag vill också ge regeringen eff erkännande för aft den iökad utsträckning har insett, att i den samhällsekonomiska situafion där vi nulever måste också försvarskosfnaderna bli föremål för en noggrann prövning.Från det att 1977 fick bestämma försvarsanslagets omfattning ochinrikt- ning harman under de gångna fem åren i två omgångar reducerat anslaget till detmilitära försvaret. I första omgången gällde det 300 milj. kr. och i andra 250milj. kr: För innevarande budgetår är alltså medelsansvisningen fill militäraändamål 550 milj. kr. mindre än vad den skulle ha varit om man hade låtit 1977års beslut gälla. Genom denna anpassning har mittenparfierna i stort settkommit ned fill de anslagsramar som vi från socialdemokratiskt håll hela tidenhar förespråkat. Atf denna frigörelseprocess från moderafinflytandet har tagitså lång fid atf förverkliga är aft beklaga. Att däremot ånyo driveren överbudspolifik och begär ett par miljarder mer i militäranslag är inget att förvåna sig över. Vi förebrår således infe regeringen för atf den under dennu snart avslutade femårsperioden har gjort dessa avsteg års beslut.Däremot kan def finnas anledning, när vi nu skall summera erfarenheterna av defem åren, atf peka på ett par företeelser som utgör avvikelser från vad somomfattades av def förra försvarsbeslutet. Bestämmelserna om hur man skulleförfara med oförbrukade medel har exempelvis ändrats. Högst avanslagssumman skulle få överföras från ett budgetår fill ett följande. Däri lågnaturligtvis en markering av att i den mån pengarna infe behövdes för deaktuella försvarsändamålen skulle de föras tillbaka till statskassan, en mycketrimlig inställning i den situation vi nu har. När det såg ut som omkompensationsmedlen genom inflationen skulle bli större än vad man hadeberäknat, begärde man av möjligheten aft få överflytta sådana medel,inte utan , således en avvikelse från det grundläggandeförsvarsbeslutet. Detta drevs igenom med en rösts övervikt här i . Manhar också tagit sig för att utan anmälan till , inför ettbudgetårsskifte, ur försvarsanslaget förbruka 118 milj. kr. för inköp av en förvaltningsbyggnad.Ett tredje fall av nyintroducerade metoder för medelsförbrukning inför ettbudgetårsskifte inträffade då de borgerliga ledamöterna inomförsvarsutskottet, utan aft frågan hade berörts vare sig i proposition eller imotioner, tog initiativet fill utökade besfällningsbemyn-diganden förmaterielanskaffning fill marinen med 200 milj. kr. Vad jag här har nämnt visar hur stor uppfinningsrikedomdef har funnits då def gällt aft till varje pris förbruka pengar som anvisats,men som inte behövt tas i anspråk för de av beslutade ändamålen. De summor jag har nämnt visar att det inte rör sig omfuttighefer när vi socialdemokrater anmärker på regeringens och de borgerligaparfiernas handläggning av dessa ärenden. Jag tror bestämt att varken riksdageneller regeringen är betjänta av att låta fiffiga ämbetsmän finna kryphålvarigenom fattade beslut kan kringgås på olika sätt. Def är också önskvärt, detvill jag betona, när vi nu kommer överens och fatfar ett nytt försvarsbeslutatt regeringen visar en vilja aft följa det beslutet även när def gäller sådanasaker som jag har pekat på. Vad gäller Bastionen har de följsamma borgerligaledamöterna i konstitufionsutskottet sett fill att det inte skulle falla enskugga över def ansvariga statsrådet. I försvarsutskottet har visocialdemokrater haff den Säkerhets- och försvarspolitiken, m. rn. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. föresfällningenaft def åtminstone skulle vara möjligt att få de borgerliga ledamöterna med påaft borde fastställa en gräns för beslut av s. k. förvalfningskaraktär . Trots att vi har satt den gränsen så högt som 10milj. har inte de borgerliga ledamöterna velat vara med om en sådankontrollåtgärd från sida. Jag ber, fru talman, utan atf egenfiigenhysa någon förhoppning om framgång i denna sak, att få yrka bifall tillreservation 1 under punkt 5, som jag och mina socialdemokratiska kamrater iförsvarsutskottet har avgivit. Innan jag går in på flygplansfrågan, som av naturliga skältorde få ett rätt stort utrymme i den följande debatten, vill jag helt kortåtervända till planeringsramarna för femårsperioden och utgiftsramarna förnästa budgetår, som vi nu har atf fa ställning till. Genom atf dé borgerligaparfierna har skilt sig åt och nu har gått sina egna vägar har visocialdemokrater kommit att stå för utskottets förslag i dessa avseendenliksom i fråga om krigsorganisationens utveckling, vilken naturligtvis harsamband med hur mycket pengar som anvisas. Låt mig börja med att konstatera atf även om regeringensplanerings- och utgiftsramar inte avviker från vad vi socialdemokrater harföreslagit med mer än 85 milj. kr. räknat, är innehållet i dem inte defsamma som i vårt förslag. Från socialdemokratiskt håll har vi ständigt betonatvikten av att vårt värnplikfsförsvar utgör kärnan i vår försvarsorganisation. Iett demokratiskt samhälle, där det finns stor personlig frihet för människorna,finns det också goda förufsätfningar för atf bygga upp försvarsorganisationenpä medborgarnas vilja att medverka fill att skydda sitt eget samhälle. Vifinner- såsom andra socialdemokrater i försvarsutskottet kommer aft utveckla idenna debatt - det angeläget atf på olika sätt fa fill vara allt det kunnandeoch engagemang som de värnpliktiga representerar. På samma sätt vill vi att deanställda inom försvaret i all den utsträckning som det är möjligt skall gesinflytande och möjligheter till utveckling i sina arbetsuppgifter. Vi har för vår del utlovat att de värnpliktigas ekonomiskavillkor skall förbättras på ett rejält sätt. a. föreslår vi aftdagpenningen skall höjas fill . Höjning bör nuske med . i en första etapp. De borgerliga tycks infe ha räknat med enhöjning med mer än , som en omedelbar åtgärd, för att först efter ennärmare utredning vilja ta ställning fill den framfida utvecklingen. Någramedel för förbättringar av de värnpliktigas situafion har inte avdelats inomregeringens ramar! Det blir måhända samma ordning som fidigare rekommenderatsfrån borgerligt håll - om det skall ske några uppräkningar för de värnpliktigamåste göra särskilda medelsanvisningar för det ändamålet. Det ärangeläget att försvarsministern - när han nu sagt att han vill utreda den härfrågan - också ger oss ett besked om huruvida då har atf räkna medsärskilda framställningar om ökade anslag fill den militära verksamheten. Detta är på något sätt avslöjande för hur man på denborgerliga sidan ser på försvarsfrågan . Den tenderar att alltmer bli enfråga om materielen, medan de människor som skall verka inom organisationenägnas ett alltför ringa intresse. Härvidlag har def skett en klar försämringunder de som vi harhaff borgerliga regeringar. Även om inte regeringspartierna vill ge så mycketpengar till maferielanskaffningen som , tävlar de med dem om detantal Norrlandsbrigader, mekaniserade bataljoner, ubåtar, robotbatferier, tungatransporfflygplan, m. m. som skall tillföras organisationen . Jag ger faktiskt rätt i den kritik som de riktat motregeringens vaga och mycket opreciserade beskrivning av vad man villåstadkomma. Vi socialdemokrater har - för aft ta ett exempel -föreslagit två nya mekaniserade bataljoner. har menat sig ha rådtill fem. Vad säger då mittenpartierna och regeringen? Jo, i planen anger man2-5 sådana bataljoner. Vi anser oss ha råd med 12 ubåtar. Vad säger då och folkparfiet? Jo, aft 12-14 ubåtar skalltillkomma . Detsamma gäller för det mesta av det övriga i vårkrigsorganisation och förslagen om hur den skall se ut . Även om nu mittenparfierna vill hålla igen påvärnpliktsförmånerna, så kommer de besparingar man där gör infe att räcka tillför aft man skall hålla jämna steg med i fråga ommaferielanskaffningen. Def är inte sannolikt atf regeringen ens kommer att nåupp till medeltalet av vad den ställt upp som mål för krigsorganisafionen.Mycket talar för atf regeringen när def gäller försvarets styrka och omfattninginger förväntningar som inte kan infrias. När def gäller krigsorganisationens utveckling ber jag attfå yrka bifall fill utskottets hemställan under punkt 7, mom. 2 a och 2 c, samt när det gäller planeringsramen och utgiftsramen till vad utskottet hemställt underpunkt 7 mom. 6 b. Som en konsekvens därav föreslår jag även bifall tillutskottefs hemsfällan under punkt 16, mom. 6, 7, 10, 11, 14 och 15 vad avser deolika vapengrenarna. I mitt anförande tvingas jag gå förbi flera viktigafrågor, som emellertid mina partikamrater kommer aft ta upp i den fortsattadebatten. Def gäller ändringarna i fredsorganisafionen för det militäraförsvaret men också frågor som rör civilförsvaret, det ekonomiska försvaret ochövriga delar av totalförsvaret. Det är glädjande aft def har vuxit fram effökat medvetande om att alla dessa olika delar av det svenska totalförsvaret ärmycket betydelsefulla för att vi skall kunna hålla en tillfredsställandeberedskap mot olika slag av hot mot vår säkerhet och trygghet. Låt mig i detta sammanhang göra en personlig reflexion.Det är mycket bra atf vi har fått till stånd en ordning med ett samlatfofalförsvarsbeslut, som det vi skall fatta. Men är det inte alltförambifiöst att gå in på utbildningsfrågor, värnplikfsförhållanden ochmycket annat, som så lätt kommer i skymundan och som borde ha varit föremål förmycket mera inträngande behandling? Det är värt att fundera över omvi inte kan finna en bättre ordning för handläggningen, en ordning sommöjliggör eff ökat intresse för dessa frågor, som är så utomordentligtbetydelsefulla för Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. in. bådevärnpliktiga och andra men som tyvärr inte får nämnvärt utrymme när debehandlas i skuggan av ett sådant här övergripande beslut. Jag vill uttala min glädje över aft det inom utskottet,när det gäller det förslag som föreligger från marinchefen om en totalomläggning av hela värnplikfssysfemet för marinen, varit möjligt aft enas omatt icke ge klarsignal till förslaget utan göra det till föremål för enutredning. Jag hoppas atf försvarsministern kommer atf följa vad ett enigtförsvarsutskott här har kommit fram till. När frågan betraktas ur en annansynvinkel än den marinchefen självfallet ser den ur kan vi penetrera problemenbättre och även beakta de konsekvenser som förslaget får för ,och andra orter. Som har dock luftförsvaret ochflygplansanskaffningen fått ett alltför stort utrymme i försvarsdebatfen. Å enasidan möter vi en fredsrörelse inom vilken vissa grupper ser som sinviktigaste uppgift att protestera mot att vi här i strävar efter afttillföra försvarsorganisationen eff nytt svensktillverkat plan, dåViggensysfemet börjar gå ut ur organisationen. Fredenssak gagnas inte av att små och neutrala stater som avstår frånmöjligheten att hävda sin rätt till nafionell frihet och suveränitet. Def bordeäven de mest engagerade fredsvännerna kunna inse. Å andra sidan möter vi en opinion som lika omofiveratkräver snabba och tveklösa beslut om ett nytt stridsflygplan. Trots att detgäller ett inslag i försvaret som blir en realitet först om ett tiotal år, fårenligt denna opinion inte delade meningar i högsta försvarsledningen ochovisshefer om planets prestanda och kostnader hindra oss från att här elleri morgon bittida träffa ett bindande beslut om detta flygplan. Det förtjänar erinras om att det fanns lika ivriga röstersom för ett par fre år sedan krävde ett beslut om det lätta attackplanet då sågs som en avgörande förutsättning för att vi skulle få ett fullgottförsvar och för att flygindusfrin i landet skulle kunna överleva. Tack och lovfanns det också den gången besinning, eljest hade vi varit i densituationen aft vi över huvud taget infe hade haft ekonomiska möjligheter att diskuterahur det framfida flygplanet skall se ut. Vi är inte betjänta av aft träffavikfiga beslut under tvång eller i osäkerhet om beslutets innebörd. Det är inte tillfredsställande att den ena halvan avriksdagens ledamöter ställs inför kravet att på sätta sig in ioch ta ställning till en så komplicerad fråga som utveckling och tillverkningav ett svenskt JAS-plan utgör. Hur inträngande informationen har varit på denborgerliga kanten har jag inte möjlighet att bedöma. Låt mig bara erinra om aftinget land , infe ens stormakterna, har gett sig på den svåra uppgiftenatt åstadkomma eff stridsflygplan som är så beskaffat atf det utanmodifieringar och förändringar i själva flygplanskroppen och dess utrustningkan fylla uppgiften att vara ett fullgott plan för såväl jakt- och attack- somspaningsfunkfionen. Jag röjer väl inga hemligheter när jag påstår att varkenkonstruktörerna, representerade av och övriga medverkande svenska företag,eller besfällareparten, representerad av flygvapnet och försvarefsmaterielverk, i dag har klart för sig hurplanet skall figurera och utrustas för att på bästa sätt fylla denna allsidigauppgift. Som i så många andra fall när man står i en valsituation kan man intefå allt det bästa på en gång. En ökad manövreringsförmåga leder till minskadlastförmåga. Ökade prestanda i fråga om instrumentering leder till ökad viktoch minskad rörelsehastighet. Detframgår av det material som vi fått till utskottet att man har godaförhoppningar att få försök slutförda och utvärderadesom kan bli avgörande för planets vingutformning och andra väsentliga ting. Somvi framhållit i vår reservation har den kostnadsram som för bara två tremånader sedan ansågs gälla för att svara mot de ställda kraven infe kunnathållas. Det har visat sig att i stället för krävs det25,. Därtill kommer att viss vapenanskaffning, som fidigareansetts böra ske och som skulle vara med i projektet, nuförts över till som ligger . En sådan väldigförändring får vi också räkna i pengar, och då blir avvikelsen inte längre 800milj. kr., utan den torde uppgå till 1 100-1 200 milj. kr. vid det här laget. Närman får fram det bättre underlaget för ställningstagandet till hurplanet skall utformas kan det bli tal om ytterligare kostnadsökningar, anmälsdet, på 300 milj. kr. Det beror på vilken väg man går och om man skall utnyttjaRockwell-vingen, som det finns option på, eller avstå från denna. Jagskall inte fortsätta aft referera reservationens innehåll, som jag antar attledamöterna med stort intresse redan har tagit del av. Vi har för vår del intekunnat komma till en annan uppfattning än att ärendet inte är färdigberett påett sådant sätt att nu bör fatta ett bindande beslut om JAS-planet.Def hade varit klokare om försvarsministern hade avstått från att föreläggariksdagen ett förslag som rymmer så mycket av osäkerhet såväl i fråga om dentekniska utformningen av planet som i fråga om kostnaderna. Låtmig upprikfigt säga att jag för min del hade hoppats att vi skulle kunna fattaett beslut i även i flygplansfrågan. Men sedan jag har tagit del avmaterialet inser jag att det infe rimhgtvis kan ske. Dessbättre finns det tid och utrymme för en bättre och grundligare penetrering avmöjhgheterna aft nå en lösning som kan förena såväl vår militärledning, somstår splittrad i frågan, som oss polifiker, som inte är överens i frågan.Vi har i reservation 8 föreslagit att en särskild kommitté tillsätts somskyndsamt skall medverka till ett mera preciserat förslag, som kan föreläggasredan nästa . Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till dennareservation. Iavvaktan på denna vidare beredning bör överläggningar äga mm mellan regeringenoch industrigruppen om en förlängning av offerten liksom om de begränsadekostnader som kan bli aktuella i sammanhanget. Jag har sett den beskyllningen riktas mot oss socialdemokrater, att viav taktiska skäl vill förhala denna fråga. Vad skulle sådant tjäna till? 2Riksdagens protokoll 1981/82:164-165 Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Jag antar aft ingen här iriksdagen vill beskylla oss socialdemokrater för bristande intresse för ochomsorg om försvarsorganisationen; har vi gång på gånggett exempel på att vi vill ha ett fullgott försvar till skydd för det samhällesom vi själva har varit med om att skapa. Det är detta som vägleder öss också . Anf.4 PER (): Det femårsbeslut som nu står i begrepp aft fatta harföregåtts av ett mycket långt och intensivt beredningsarbete med alla de fyrastora demokratiska partiernas medverkan och insyn. Erfarenheterna visar att detär av stort värde för med långsikfigt arbetande parlamentariskasäkerhets- och försvarspolitiska kommittéer. Redanår 1978 tillsattes på försvarsminister initiativ en storförsvarskommitté med vida direktiv. Kommittén, Fk 78, har med stöd av etteffektivt arbetande sekretariat och ett stort antal experter utfört ettomfattande arbete. Fk78 har under sitt arbete blivit överens på många väsentliga områden. Det ärbetydelsefullt med enighet om säkerhetspolitiken, om värdet av femårigaförsvarsramar och om värdet av ett rättvisande försvarskosfnads-index som skallmedföra att den reella köpkraften är lika stor det femte året som det första.Försvarsutskottet är också enigt i denna fråga. Defyra parfierna i försvarsutskottet är vidare överens om ökade anslag till civilförsvar,sjukvård i krig, ekonomiskt försvar och övrigt totalförsvar. För mig är detdock ur försvarspolitisk synpunkt omöjligt att förstå varför socialdemokraternavill anslå ytterligare 30 milj. kr. till beklädnad, ett område där vi i ettkrigsläge är bättre tillgodosedda än på praktiskt taget alla andrafotalförsvarsområden. Detär också värdefullt att vi i stort är överens om förändringar ifredsorganisafionen och helt överens om besparingsmålet där - minst 7,9miljarder kronor - . som i försvarsutskottet är vi överens i bedömningen attSveriges säkerhetspolifiska läge gradvis har försämrats och attdetta ställer ökade krav på vårt totalförsvar. , som ingåendestuderat utvecklingen i norra , har enhälligt konstaterat aftsupermakterna, dvs. och , fått ett starkt ökat intresse för vårtnordliga område. Det kan avläsas i den ökade spanings-och övningsverksamhefen ivårt närområde samt i förekomsten av kärnvapenbärande ubåtar i . Sovjethar också byggt upp världens starkaste bas på och bl. a.placerat många av sina stora kärnvapenutrustade ubåtar där. På önskanhar NATO lovat lagra militär materiel i ökad utsträckning i mellersta och norraNorge, detta för att bättre och snabbare kunna möta ett överraskande anfallfrån Öst. Anfallefs syfte antas vara att. komma i besittning av delar avAtianfkusten. Försvarskommitténkan tänka sig atf redan vid inledningen av ett stormaktskrig i kan detbli en kamp om strategiska posifioner i och vidNordkalotten och att det då för båda parter kan framstå som lockande att kunnautnyttja svensk mark och svenskt luftrum. OmSverige har ett svagt försvar, kan det framstå som fördelaktigt för båda parteratt försöka ta en genväg genom vårt land eller att försöka utnyttja somett basområde. Det nordiska området kan alltså bli ett "hett" områdevid en stormaktskonflikt. Även om inte är huvudmålet för anfall frånöst eller väst, är risken stor och ökande för att och kandras in i en stormaktskonflikt. Den militärpolitiska utveckhngen har medförtatt ett anfall kan komma mycket snabbt. Insikten om detta och om att ett starktsvenskt försvar är den verksammaste kraften för att avhålla en fiende från attanfalla oss har medfört att försvarsbeslut innebär väsentligaförstärkningar av försvaret i def glesbefolkade norra . Detär värt att notera att de pågående krigen i , och samtkring har det gemensamt att angriparna har gjort felbedömningenatt de anfallna saknat förmåga och vilja atf försvara sig.