prot · G509106 · 1981-12-31 00:00:00 — "Färdtjänst, ledsagarservice, kollektivatransportmedel, anpassade för rörelsehindrade - är hörnstenar i en vardag däräven de människor som har svårigheter att förflytta sig kan leva ett med andramänniskor jämställt liv." Med den beskrivningen inleds vpk-gruppens motion 1119 sombehandlas i föreliggande utskottsbetänkande. Frågorna har diskuterats tidigare,kanske främst den del .som gäller färdtjänsten, och det kan vara förklaringentill att utskottsskrivningen ger ett något "trött" intryck. Men de ärlikväl mycket angelägna. Det finns anledning att vidga diskussionen någotutanför de vanliga hänvisningarna till budgetsituationen. Vi har för vpk;s deli många 10 protokoll 1981/82:105-106 Vissa åtgärder för handikappade, m. m. sammanhanganförratt vissa områden måste undantas när besparingsåtgärderna går fram överförslag om angelägna samhällsuppgifter. Dit hör skolan, barnomsorgen ochåtgärder för handikappade. Vi har i motionen ställt förslag om ett rikstäckandesystem med ledsagarservice, administrativt sammankopplat med färdtjänsten. Jagvill särskilt betona det senare, eftersom utskottet gör en koppling till denutveckling som man menar är i gång beträffande den sociala hemhjälpens roll. Nuär det väl till att börja med tvivelaktigt om det i dessa tider är riktigt atttala om utveckling på ett område där de ekonomiska nedskärningar som genomregeringens åtgärder drabbat kommunerna alltmer slår igenom. De 3-3,5miljarderna i minus för kommunerna kan väl knappast innebära att den socialahemhjälpen kan komma att åta sig helt nya uppgifter. Vi har i motionen angettatt ledsagarservice i första hand skall tillgodose synskadades behov avsällskap vid besök på institutioner eller vad det kan handla om. Men även andrahandikappade, som vill ha någon med sig när de skall gå på bio eller teatereller helt enkelt bara vill komma ut, skall ha möjlighet att rekvirera enledsagare, och då skall detta kunna ske som man begär färdtjänst. Jagbetonar än en gång: Det är den kopplingen vi har föreslagit. Nedskärningarna av de statliga bidragen till kommunernahar som sagt inneburit minskade möjligheter för handikappade på olika sätt. Bl.a. märks detta i handikappades möjligheter att delta i föreningsverksamhet,eftersom möjligheterna att förflytta sig påtagligt har begränsats. Desparplaner som regeringen genomdrivit i och uttalanden ombegränsningar av det kommunala expansionsutrymmet har fått konsekvenser ikommunerna. Och frågan ställs dä om den kommunala verksamheten jämnt över skalldrabbas av besparingsåtgärderna. Vpk vill, som sagt, undanta områden som vifinner så angelägna att inte ens ett stillastående i reformarbetet är möjligt,än mindre neddragningar. När vi ställer krav på utbyggnad av färdtjänsten, gör videt utifrån den bestämda uppfattningen att färdtjänsten inte bara är en socialserviceinrättning utan dessutom en nödvändig åtgärd från samhällets sida föratt garantera rörelsehindrade deras medborgerliga fri- och rättigheter. Det ären fråga om att även de skall omfattas av allt som vi andra uppfattar somsjälvklara saker i ett demokratiskt samhällsskick. I motionen har vi vidare ställt krav på kvalitetsnormerför färdtjänsten för att garantera en jämn kvalitet över hela landet. Härhänvisar utskottet till en pågående utvärdering av bidragsreglerna ochförutsätter att resultatet av denna kommer att ligga till grund när det gälleratt åstadkomma en rimlig minimistandard för färdtjänsten. Vi accepterar fördagen den inriktningen och kommer självfallet att med utvärderingen i bottenåterkomma till krav som då kan behöva aktualiseras. Jag yrkar bifall till motion 1119, yrkandena 1 och 3. AnL 126 GÖRANKARLSSON (s): Det är ingen konst att stiga upp i riksdagenstalarstol och säga att man är positivt inställd till de handikappades sak. Allapartiers företrädare gör det med mer eller mindre anspråk på att bli trodda. Även de två regeringspartierna försöker på alla sätt attframstå såsom pådrivande i dessa frågor. Se hur mycket anslagen till dehandikappades organisationer har ökat, är ett genomgående tema i derasförkunnelse. Och jag vill inte undanskymma att anslagen har höjtsunder de år som de borgerliga har suttit vid makten. Vad man i det sammanhanget glömmer är dock att ocksåomtala hur mycket inflationen har försämrat vårt penningvärde, och det är sombekant avsevärt. Räknar man med detta faktum, är vad som har inträffat intealls någonting att skryta över. I varje fall ger det inte anledning till någraovationer från de handikappade. Jag skall bara helt kort beröra två motionsförslag frånvår sida. I det ena fallet, som gäller distributionen av blindskrifter, harvårt motiönsförslag, som i sak sammanfaller med ett moderat förslag, vunnitanslutning från hela utskottet. Jag vill säga att vi är glada ät denna enighet.Den visar förståelse för de synskadades situation. Den visar också att ensidigtsparande från regeringens sida, som går ut över de mest svaga och hårdastdrabbade handikappgrupperna, ännu inte är gångbart i . Det bör varanågot att tänka på när nya sparplaner görs upp, sparplaner söm slår blint ochsom innebär att man lastar över uppgifter frän samhället på de handikappade ochderas organisationer. Den andra frågan som jag tänker beröra är anslaget till dehandikappades organisationer. I en motion från socialdemokraterna isocialutskottet har vi föreslagit att anslaget skall uppräknas med 2 milj. kr.Regeringens förslag innebär visserligen i realiteten en uppräkning , meni förhållande till penningvärdeförsämringen är det en klar minskning avanslagen. Det går naturligtvis inte att ställa ökade krav påhandikapporganisationerna och försämra deras arbetsbetingelser genomatt bevilja dem i realiteten minskade bidrag. Handikapporganisationerna skall exempelvis följa uppverksamheten med samt utvärdera det och få minskadeanslag. Det går helt enkelt inte ihop. Man måste tydligen minst varastatssekreterare i budgetdepartementet för att försöka sig på ett sådantkonststycke. Jag försäkrar att det inte skulle lyckas för honom heller. Det ärbeklagligt att det när regeringen skall spara blir de som har det svårast med slantarnasom får sitta emellan. Resultatet av det hela blir att vi får ökade klyftor ivårt land mellan rika och svaga människor- vilket blir följden av ändradekarensdagar inom sjukförsäkringen - och mellan starka och svaga organisationer,t. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen till socialutskottets betänkande. Jag vill också passa på att göra en kort kommentar tillBörje anförande. Han talade om DHR;s anläggningar och behovet av stödfrån Vissa åtgärder för handikappade, m. m. Vissaåtgärder för handikappade, m. m. samhället.Jag vill gärna instämma i vad han sade. Det är i längden omöjligt för enorganisation som DHR att driva en så uppenbart samhällsgagnande verksamhet.Kostnadsutvecklingen är skrämmande. Jag tror inte att det är möjligt för DHRatt utan samhällsstöd upprätthälla den verksamhet som man nu bedriver vidrekreationshemmen. Jag hälsar därför med stor tillfredsställelse att regeringeni årets budget har tagit upp ett anslag på 1 milj. kr. Jag hoppas också att detskall vara möjligt att i fortsättningen bevilja ett årligt anslag till detifrågavarande ändamålet. AnL 127GABRIEL (): Det är sant att det har varit en hårdbudgetprövning. Det är också sant att årets budgetproposition inte innehållernågra nya stora reformsatsningar. Men jag tror ändå att var och en som har lästbudgeten noga har upptäckt att det finns en del förbättringar, trots attutrymmet är ytterst begränsat, och det är just för handikappade. De förbättringarna innebär att vi nu tar ett första stegnär det gäller dagstidningar för synskadade. Det innebär att stödet tillflerhandikappade fördubblas och att stödet till handikapporganisationerna ökar.Därtill kommer en hel del andra åtgärder som inte innebär några särskilt storakostnader men som trots allt är förbättringar. Det mesta av det är sådant somkommer att behandlas i annat sammanhang och inte i samband med det betänkandesom vi nu diskuterar. Det är ändå anledning av påminna om det, eftersom detvisar att det finns ett allvar bakom talet att de nödvändiga åtstramningarnaskall göras med social ansvarskänsla och att vi faktiskt också har kunnat göravissa förbättringar och lösa vissa kvarstående problem. trots det begränsadeutrymmet. Det finns inte någon anledning för mig att gå in närmarepå de här sakerna, eftersom de återkommer i andra sammanhang, men de hör tillbilden av årets budgetförslag. Som framgår av det betänkande vi nu diskuterar harmeningsskiljaktighe-terna inom utskottet varit ytterst små. Det finns en endareservation och den gäller en begränsad ökning av bidragen tillhandikapporganisationer med ytterligare två miljoner. Det är ingen ovanlig situation att oppositionen föreslåren mindre ökning utöver vad regeringen har föreslagit. På densocialdemokratiska regeringstiden kallade de socialdemokratiska talarna dettaför överbudspolitik. Jag avstår från karakteristik och noterar bara attoppositionen alltid kan föreslå en viss mindre ökning. Vi vet alla att det här anslaget har ökat mycket starktsedan regeringsskiftet . Det är visserligen också sant att vi har haft enviss inflation, men anslaget har ökat från 6 miljoner till nu 31 miljoner, ochnågon sådan inflation har vi inte haft, utan det har skett en kraftig verkligökning av stödet till handikapprörelsen. Det framgick också av vad utskottetsordförande sade, att han är medveten om det. På den härpunkten yrkar jag alltså bifall till utskottets förslag. När detgäller vpk-motionen, som talade för, är det riktigt att vi harbehandlat de här frågorna tidigare och att utskottet hänvisar till detta. Detär inte så konstigt - det vore ju mera märkligt om vi plötsligt intog en nyståndpunkt. Men det är inte uttryck för någon trötthet, , utantvärtom har motionen faktiskt fått ett stöd från utskottet när det gäller justkvalitetsnormerna, och det har också noterat. När det gäller de andra två yrkandena vidhåller vi denuppfattning som vi har framfört. Jag kanske skall tillägga att när detgäller ledsagartjänst råder det en viss begreppsförvirring, som utskottet harförsökt reda ut. Det handlar om två olika typer av ledsagning: dels sådan somsker på den egna hemorten, t. ex, när en människa med handikapp skall delta iolika verksamheter, dels sådan som sammanhänger med riksfärdtjänsten. Vadbeträffar riksfärdtjänsten lämnar vi i utskottsbetänkandet uppgifter om att detfaktiskt redan förekommer att man får ersättning för ledsagare under resa. Detsom händer pä hemorten tycker vi är naturligt att se i samband med den socialahemhjälpen. Med denna relativt korta motivering, herr talman, ber jagatt få yrka bifall till utskottets hemställan på alla punkter. Vissa åtgärder för handikappade, m. m. AnL 128 (): säger att de handikappade harfått det bättre under den borgerliga regeringens tid. Så till vida har hannaturligtvis rätt att anslagen har räknats upp, men när han säger att vi harhaft en viss inflation tycker jag att han tar alldeles för lätt pä saken. Vårinflation har varit förödande för handikapporganisationerna, förde handikappademedborgarna och för andra. Då kan man verkligen inte påstå att vi har haft enviss inflation, utan det är fråga om en mycket för stark inflation. Vad sedan överbuden beträffar ärdet ändå skillnad mellan den tid då vi var i regeringsställning och deborgerliga i opposition och , när ställningen är den motsatta. Vi hartäckning för varje anslag som vi har tagit upp i vår skuggbudget; det bordeGabriel också skriva sig till minnes. AnL 129EIVOR (vpk): Jag beklagar om vpk-motionen har åstadkommitså mycket besvär i utskottet att man har fått arbeta med att reda ut begreppen.Jag tycker att det framstår tämligen klart att vi menar att det vore mindrebyråkratiskt, om hela den här verksamheten i alla sina delar administreradestillsammans med färdtjänsten i stället för att man skall koppla in ytterligareen instans, nämligen den sociala hemhjälpen, i sammanhanget. Sedan noterar jag som en viss positiv överraskning attGabriel trots allt intar en ganska ödmjuk hållning gentemotsatsningarna på handikappområdet och inte som vanligt påstår att andra inte hartillräckligt ekonomiskt ansvar osv. betonar han verkligen att det handlar omatt man trots allt inte i budgetsammanhang har satsat på det sätt som önskvärtvore på de här viktiga områdena. Jag vidhåller mitt yrkande. Vissa åtgärder för handikappade, m. m. AnL 130GABRIEL (): Det är sant att vi har en inflation, och viskulle alla önska att den var mindre, även om den inte är så där alldelesdramatisk just . Men om man tar hänsyn till inflationen och ser på de totalastatliga anslagen för handikappåtgärder /77, som var den sistasocialdemokratiska budgeten, finner man att de då var 6,2 miljarder, I detbudgetförslag som vi nu diskuterar är de 14,8 miljarder. Det är en ökning med35 % i fast penningvärde . Anslagen till handikapporganisationerna har ökat från 6miljoner till över 31 miljoner. Det är mer än en femdubbling, och det är alltsåen ännu kraffigare verklig ökning. Även med hänsyn tagen till inflationen rör det sig alltsåom betydande förbättringar. Det är klart att det finns ännu mer att göra, och detär därför regeringen, trots den mycket hårda budgetbehandling som har varit,ändå har lyckats få utrymme för vissa förbättringar på det här området. Dettapåpekande tror jag också, herr talman, är ett svar på vad sade. AnL 131GÖRAN (); Jag konstaterar att säger att\\ just nu inte har så särskilt hög inflation. Men vi har haft det tidigare,och vi kommer säkerligen att få det även i fortsättningen. Beträffande anslagshöjningen vill jag erinra om att jag imitt inledningsanförande sade att jag inte bestrider att det har skettökningar. Men om vi tittar på vad regeringen föreslår och förbereder, finner viatt det sannerligen inte bara är förbättringar för de handikappade, utan ocksåförsämringar. Det är beklagligt, AnL 132 (); Låt oss inte nu föra någon omfattandeekonomisk-politisk debatt - jag vill i varje fall inte medverka till en sådan.Jag konstaterar bara att de handikappade har lika stort ansvar som alla andraför att vi har en fungerande samhällsekonomi. Det tror jag att de flesta hållermed om. AnL 133 (); Det är ingen som bestrider att också dehandikappade har ett ansvar. Men tendensen är tyvärr att man försämrar för dehandikappade. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(genomförande av ett rikstäckande system med ledsagarservice) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 17 förmotion 1119 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1(frågan om förstärkning av statsbidraget) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 17 förmotion.1119 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2(medelsanvisningen) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 152 förreservationen av m, fl. Bidrag till driften av folkhögskolor Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls, . 25 § Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1981/82:12om anslag till driften av folkhögskolor, m. m. (prop, 1981/82:100), Bidragtill driften av folkhögskolor AnL 134SVEN (): Det utskottsbetänkande som vi nu skallbehandla gäller bidrag till driften av folkhögskolor, och i betänkandet finnsen reservation som gäller Viebäcks folkhögskola. Detta ärende var uppe till behandling , och jagskall återvända till den debatt vi hade då, I ärendet ingick ocksåskolöverstyrelsens anslagsframställning och regeringens förslag om nyafolkhögskolor, bl, a, Viebäcks-skolan. "Regeringen var enig när budgetpropositionen skrevs.Det väcktes inga motioner med anledning av propositionen, och man tog för givetatt regeringens förslag skulle godkännas. Tyvärr inträffade i slutskedet avutskottsbehandlingen att majoriteten av utskottets ledamöter helt plötsligt ochöverraskande sade nej till budgetpropositionens förslag om att Viebäck skullebli en självständig folkhöskola från . har två folkhögskolor i län.Båda har tidigare haft andra huvudmän, men på grund av svårigheter har man intekunnat driva verksamheten vidare. Vi är i vårt län och i kommun glada och tacksammaför att har tagit över dessa folkhögskolor och kan driva demmed framgång," Jag framförde också flera andra synpunkter i debatten, menen del av dem togs upp även av ett par andra talare, och jag skall citera vadde sade, , , talade engagerat förViebäck, Hon sade följande: "Grunden till ställningstagande harvarit att vi har haft förtroende för och regeringensbedömningar när det gällt att föreslå Viebäck som självständig folkhögskola.Viktigt 1 sammanhanget är också att Viebäck verkar i en bygd med fåarbetstillfällen och har Bidrag till driften av folkhögskolor engagerat sig hårt för ungdomar i åldersgruppen 16 är ochuppåt. Enligt vår uppfattning är skälen för att ge Viebäck status somsjälvständig folkhögskola fullt tillfredsställande." Därefterframförde också kritik: "När socialdemokraterna, och nuvill utesluta Viebäcksskolan från möjligheten att bli självständig, kommerdetta att på ett mycket allvarligt sätt äventyra Viebäcksskolansförutsättningar att fortsätta sitt angelägna arbete bland framför allt ungdomarmed svårigheter att få arbete eller utbildning direkt efter ." var också uppe i debatten, och även hantalade för Viebäck. Han angav två motiv för detta och sade bl. a. följande: "Det ena motivet är att Viebäck är en f. d.folkhögskola. Lokalerna finns där. Detta är ett sätt att fortsättafolkhögskoleverksamheten på det ställe där folkhögskoleundervisningen pågåttunder åtskilliga år. Det andra motivet är att inte harhaft så stor folkhögskoleverksamhet. Att starta folkhögskolor är något relativtnytt inom . En jämförelse med Evangeliska fosterlandsstiftelsent. ex. visar att man där mycket tidigt var ute med sådan verksamhet. Därför tror jag att det är väldigt viktigtatt får fortsätta denna expansion och utvidga sin folkhögskoleverksamhet. Jag skall, fru talman, inte orda mer om detta utan slutamed att ställa en fråga till utbildningsutskottets ordförande. Det står ibetänkandet att frågan om statsbidrag till Viebäcksskolan skall prövas på nytt.Gäller det en prövning eller är det ett avslag?" svarade att det varken var ja eller nej, utandet var en fortsatt prövning av ärendet. kom tillbaka: "Detta kan man tolkaolika. Man skjuter på beslutet , därför att det finns problem somutskottet hänvisar till. Man skall ytterligare utreda den externa verksamhetenöver huvud taget inom folkhögskolevärlden, och därför vill man vänta med beslutnär det gäller Viebäcksskolan, tills den utredningen är klar. Jag kan tänka migatt det är riktigt att gå den vägen, men jag kan inte tänka mig att det ärriktigt att Viebäck får vänta mer än det år som man förhoppningsvis här talarom. Jag vill för min del göra allt för att skall få en nyfolkhögskola. Den behövs mycket väl. Att den skall kunna verka måste varamålsättningen i vårt arbete." har vi behandlat frågan igen, och då har bådeutbildningsministern och två av förra årets reservanter ändrat uppfattning.Detta förvånar många, inte minst vid Viebäcks folkhögskola. Alla riksdagsledamöter har fått brev från folkhögskolan,och jag ber att få citera något ur det. Man påminner om att det är sedanPingströrelsens första folkhögskola startades, och man skrivervidare: "I förhållande till andra folkrörelser har pingstförsamlingarnasutbildningsbehov, tidsmässigt sett, utvecklats sent. Något som vi , när detgäller statens bidrag till verksamheten, tycks få lida för. gjordes den hittillsstörsta satsningen på våra skolor när f. d. Jära folkhögskola inköptes. Undernamnet Viebäck har verksamheten redan utvecklats till en stor folkhögskola medi år totalt 120 deltagare på långkurserna och en omfattande kortkursverksamhet.Hittills har . investerats i anläggningen och via ettomfattande frivilligarbete har många av fastigheterna renoverats. Innevarandeläsår ger pingstförsamlingarna i offer och bidrag . för atttäcka de ekonomiska underskotten på skolorna. Enligt uppgift finns det f. n.ingen annan folkrörelse som i dagens läge satsar lika mycket på sinafolkhögskolor." Man talarvidare om sina "samhällsinsatser" och skriver: "Genom förvärvet av Viebäck har ocksågjort samhället betydande tjänster. Tryggat en fortsatt folkhögskoleverksamhet i lokaler därstaten tidigare investerat . i form av bidrag och lån. Skapat 45 nya arbetstillfällen i en bygd kännetecknad avmånga företagsnedläggelser. Anordnat utbildningar för över 100 ungdomar iåldern . Samhällets f. n. mest utsatta kategori när det gäller arbets-och framtidsmöjligheter. Via LP-Sfiftelsen startat ett kristet ungdomshem förhögstadieungdomar som ej klarar av vanlig skolgång. Inte minst med tanke på detta har det varit smärtsamt attuppleva de uppenbara orättvisor staten utsatt våra folkhögskolor för när detgäller tilldelningen av bidrag. Bidrag till driften av folkhögskolor tillstyrker i sitt betänkande den 11mars att Viebäck blir en självständig folkhögskola fr. o. m. . instämmer man dock i budgetpropositionens förslag om särskilda beräkningsgrunder för Viebäcks och folkhögskolor. I praktiken tar man därmed bort de nya bidrag som Viebäcks självständighet skulle medföra. Det skäl som utbildningsutskottet angav för attsäga nej till fulla statsbidrag åt Viebäck var behovet av att först utreda hurmånga andra 'folkhögskolefilialer' som önskade självständighet. SÖ har kartlagtdetta och redovisat resultatet för regeringen. Som väntat rör det sig omytterst få 'blivande folkhögskolor'. Ingen av dessa verksamheter kan hellerjämföras med Viebäck eller här, som i vårt fall, tidigare haft självständigstatus." Jag har fogat en reservation fill utskottsbetänkandet, därdet bl. a. heter; "Mot den nu redovisade bakgrunden anser utskottet attmycket starka skäl talar för att.folkhögskoleverksamheten i Viebäck bör få blien självständig folkhögskola fr. o. m. /83, Utskottet villerinra om att ett av de skäl som SÖ anfört för att Viebäcksskolan skall få blisjälvständig folkhögskola är just det faktum att det redan tidigare funnits enfolkhögskola i lokalerna, vilka delvis byggts med statligt stöd och äravpassade för ändamålet, I detta sammanhang vill utskottet också erinra om attSÖ i skrivelse till regeringen ställt sig positiv tillfortsatt Bidrag till driften av folkhögskolor statsbidrag till , om och när den,som planeras, får ny huvudman, I detta fall har SÖ som skäl bl, a. framhållitatt folkhögskola har bedrivits på platsen och attanläggningen med byggnader och inventarier är anpassad till folkhögskoleverksamhet.Detta ärende bereds f, n, i . Utskottet anser starka skäl tala för att Viebäcksskolansom självständig folkhögskola bör få statsbidrag enligt de nu gällandegenerella reglerna och inte enligt de särbestämmelser som föreslås i budgetpropositionen.Detsamma gäller statsbidraget till Mariannelundsskolan efter det attViebäcksskolan blivit självständig. I budgetpropositionen anges attsjälvständighet för Viebäcksskolan kommer att medföra en merkostnad om ca , nästa budgetår. Utskottet anser att denna kostnad bör täckas inom ramenför de medel om 2,5 milj, kr, som i propositionen föreslås föras tillbaka tillfolkhögskolor som får särskilda problem på grund av ändrade regler förberäkning av antalet elevveckor. Utskottet har nämligen erfarit att det ärmycket svårt att i förväg beräkna hur mycket som kan komma att behövas fördetta ändamål och finner inga skäl mot att beloppet reduceras med en femtedeltill förmän för Viebäcksskolan," Med det anförda vill jag yrka bifall till reservationen,som är fogad till utskottsbetänkandet, I detta anförande instämde och (båda c). AnL 135EVERT (): Jag kommer att tala för de två motioner påvilka jag står som första namn, nämligen. 1821 om Viebäcks folkhögskola och1822 om och folkhögskolor. Den' förstnämnda är en rentsocialdemokratisk motion, medan den andra om folkhögskolorna i , ochKarlskoga, är en flerpartimotion. Båda motionerna har råkat ut för samma omildabehandling och avstyrkts av utskottet. Motionen om Viebäck har dock, som vinyss hört, föranlett en reservation av , till .vilken jag redannu yrkar bifall.