prot · G509155 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersomfrafikunderlagef ofta begränsar möjligheterna att utnyttja flygplan av denstorlek som motsvaras av 100-110 passagerare för direktlinjer, har mandiskuterat förutsättningarna för att ha hnjer från och viaLandvetter och . Jag hoppas verkligen aft detta skall ge resultat. Man kan naturligtvis tycka attinvesteringar har gjorts i stora flygplatser som inte har utnyttjats, men manmåste bedöma detta efter de förhållanden som rådde när flygplatserna byggdes,då man genom en gynnsam utveckling av flygtrafiken hade helt andraförutsättningar för planeringen. Aft de planer man då bedömde som möjliga sedaninte har kunnat genomföras är något för vilket man inte kan lasta de polifikersom beslutade den gången. 72GUNHILD (): , , fattaderiksdagen beslut om nedläggning av jettrafiken på ochöverföring av densamma till . Defta beslut var frånregionalpohtisk synpunkt närmast en katastrof för ett län som . Enförnyad framställning om omprövning av beslutet har gjorts, men behandlingen iriksdagen förändrade inte det tidigare beslutet. För det gotländska näringslivet, för organisationer ochför den offentiiga sektorn i vårt län är det en nödvändighet att Brommabibehålls som flygplats för inrikesflyget. Vi har som bekant endast färjetrafikensom alternativ kommunikation, varför jag vill påstå att flygets betydelseär större för gotlänningarna än för någon annan landsändas befolkning. Det harockså från länet, från kommunen och från handelskammare gjortsupprepade uttalanden och framställningar om att Visbytrafiken även framdelesskall gå till . De bullerstörningar som uppgavs vara anledningen fillriksdagsbeslutet kommer framöver att vara undanröjda, enligt uppgifter somhar framkommit efter trafikutskottets besök i . Då hade, som nämntstidigare , planet 146 presenterats, vilket skulle kunna ersätta detFokkerplan som Linjeflyg använder och för vilket man hade konstateratväsentligt lägre bullervärden. Man var tydligen helt på det klara med att detdärmed skulle finnas förutsättningar för en fortsatt inrikesfrafik på . I samband med trafikpolitiska beslut gjorderiksdagen bedömningen att det krävs två trafikflygplatser i ,och därför känns det så till vida tillfredsställande att såvälkommunikationsministern som trafikutskottet anför att det inte är möjligt attavveckla som statlig flygplats. Men här kommer det in -ekonomiska aspekter, ochinrikesflygets utvecklingsmöjligheter är naturligtvis beroende av hur deekonomiska förutsättningarna kommer att bli. Hade man inte haft så bråttom medbeslutet om flyttning med ty åtföljande enorma kostnader, hade helt säkert deekonomiska resurserna tillåtit även en trafikering på för de platser somhgger inom kortdistans, som t. ex. gör. Jag beklagar de beslut somtidigare har tagits i den här frågan och kan bara uttala den förhoppningen attdenna för så vikfiga livsnerv inte kommer att klippas av. 73 (): Bara ett par ord om flygplatsen i som hävdar behovet av en flygplats i har naturligtvis rätt. Aftåstadkomma förbättrade kommunikationer för de anställda liksom för devärnpliktiga vid det fredsförband som är förlagt fill ärnaturligtvis utomordentligt betydelsefullt. , därjag själv är ordförande, besökte förbandet iArvidsjaur. Från befälets, de värnpliktigas och deras anhörigas sidaunderströks då behovet av denna flygplats. kommerockså att underrätta det ansvariga statsrådet om vikten av att den här fråganlöses. Jag anser emellerfid för min del aft man bör kunna klara detta betydligtenklare och billigare än inom ramen för de 130 milj. kr. enligt prisläget ioktober 1979 som har angivits i den socialdemokratiska reservationen. Vi är jualla medvetna om de begränsade ekonomiska resurser som vi f. n. förfogar över. Jagvill däremot starkt understryka vikten av att man på enklaste tänkbara sättordnar ett flygfält, så att transporterna kan av; Det bör emellertid infe vara nödvändigt att fa ställning till denfrågan i defta sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. Anpassning till gällande trafikpolitiska riktlinjer m. m.(mom. 1 och 2) Mom. 1 (luftfartens anpassning till trafikpolifiska rikthnjer m. Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 68 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (anpassning av luftfartsverkets kostnadsansvar) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 68 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Det interregionala flyglinjenätetm. (mom. 3 och 4) Utskottets hemställan bifölls. Linjeflygs utflyttning till , m. m. (mom. 5-8) Mom.5 (Linjeflygs utflyttning fill , m. I kontrapropositionsvoteringen biträddes hemställan ireservafion 4 av m.fl. med 68 röster mot 16 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till hemställan imotionerna 1841 av m. fl. och 2170 av m. fl. 240ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 252röster mot 70 för hemsfällan i reservation 4 av m. fl. 2ledamöter avstod från att rösta. Utskottets mofivering godkändes med 163 röster mot 161 förgodkännande av utskottets motivering med det tillägg som föreslagits ireservafion 3 av m. fl. Mom. 6 (spårbundna förbindelser med ) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 avBertil m. fl. med 150 röster mot 16 för utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till mofion 1615 av m.fl. i motsvarande del. 158 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen biföllsutskottets hemställan med 163 röster mot 161 för reservation 5 av BertilZachrisson m. fl. Mom. 7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 8(borgensåtagande och viss ersättning till ) Nr 155 Utskottets hemsfällan bifölls med 256 röster mot 68 förreservation 6 av den m. fl. Det interregionala flygplatssystemet m. m. (mom. 9-14) Vissa luftfartSDO- Mom. 10(kommunernas medverkan vid investeringar m. m. i statliga Utiska fråeorflygplatser) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 161 förreservation 7 av m. fl. Mom. 13 () Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 161 förreservafion 8 av m.fl. Mom. 14 (projektering av flygplats i ) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 159 förreservafion 9 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. organisation, ekonomi m. m. (mom. 15 och16) Mom. 15 (rampverksamhefen) Utskottefs hemsfällan bifölls med 257 röster mot 67 förreservation 10 av m. fl. Mom. 16 (investeringarna för /83) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 68 förreservation 11 av m.fl. Riktlinjer i övrigt m. m. (mom. 17)Utskottets hemställan bifölls. Övriga anslagsfrågor (mom. 18 och19) Utskottets hemställan bifölls. 10 § Föredrogs kulturutskottets betänkande 1981/82:27 omnordiskt kultursamarbete m. m. 1981/82:200). Utskottets hemställan bifölls. Nordiskt radio-och TV-samarbete via satellit m. m. Nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit m. m. Regeringens proposifion om nordisktkultursamarbete har föranlett diskussion på en punkt: den om sändningar avradio- och TV-program med nyttjande av satellit. Jag vill därför någotkommentera just denna fråga. uttalade de nordiska parlamentarikerna attåtgärder skyndsamt bör vidtas för att öka möjligheten att se grannländernasTV-program i de nordiska länderna. har ministerrådet, dvs. denordiska regeringarna, studerat frågan. Vid Nordiska rådefs 30:e session iHelsingfors fattades ett beslut som jag hoppas är sista anhalfeninför ett slutligt, positivt ställningstagande. Regeringarna i , ,och rekommenderades att uppta förhandlingar i syfte att träffaavtal om den fortsatta utvecklingen av ett radio- och telesamarbefe baserat påöverföring via ett satellitsystem. För aft ett sådant avtal skall kunna träffasmåste nu en studiefas inledas. I studiefasen ingår att noga studera tekniska,ekonomiska och juridiska frågor samt frågor rörande programsamarbete.Studiefasen omfattar , och slutrapport skall föreligga i april 1984.Detta är i mycket korta drag bakgrunden fill den proposition nu skallta ställning fill. Helsingforsbeslutet bygger på förutsättningar som i vissaavseenden skiljer sig från tidigare tankegångar. Ambitionsnivån har satts lägre, eftersom det därigenom varmöjligt att nå bred politisk enighet. Det rör sig om att stegvis bygga upp ettsatellitsystem som ger de deltagande länderna möjlighet aft överföra programöver var sin kanal. Satellittekniken erbjuder också möjligheter för andratjänster inom telekommunikationsområdet vilka kan leda till lägre kostnader. Jag vill också något kommentera de industripolitiskaaspekterna. I Nordiska ministerrådets beslut om en studiefas för radio- ochTV-samarbetet sägs att man bör bedriva studiefasen så, aft man tar till vara deerfarenheter och den kompetens som vunnits genom arbetet att utveckla andrasatellitprojekt, särskilt Tele-X. I arbetet bör det vidare klarläggas i vilkenmån man kan tillgodogöra sig Tele-X-satellifen i ett inledande skede. Låt mig återigen betona att detta är ett nordiskt förutsätter i sitt beslut att samarbete skall skeinom ramen för , att skall hållas informeratom utvecklingen samt att ett beslut om förverkligande av ett satellitsystemskall föregås av förnyad behandling av . Frågan om radio- ochTV-samarbete via satellit diskuteras därför just nu i de övriga huvudsfäderna.I ligger nu ett förslag på bord där anslaget till detarbetet tas upp. Detta sker inom ramen för den finska tilläggsbudgeten.Avsikten är att skall fatta beslut . På samma sätt harman i för presenterat en melding där man tarupp anslaget fill studiefasen underinnevarande år. Även här räknar man med ett beslut . Detär alltså de deltagande regeringarnas gemensamma bedömning att vad sompresenterats i föreliggande proposition - att inleda studiefasen - ärnödvändigt för att ge innehåll åt Nordiska rådefs beslut. Vi måste nu fåkonkreta uppgifter om vad vår strävan att öka den kulturella gemenskapen genom satellitöverfördaradio- och TV-program till grannländerna innebär, hur tekniska, ekonomiska ochjuridiska problem skall lösas och hur programsamarbete skall åstadkommas. Dettamåste vi veta när vi senare skall ta slutlig ställning till utnyttjandet av satellittekniken. Nordisktradio-och TV-samarbete via satellit m. m. 75 (): I regeringens förslag om insatser för det nordiska kultursamarbetetbehandlas en rad frågor. Det gäller anslag för nordiskt samarbete påutbildningens och forskningens område. Det gäller också en rad anslagsposterför allmänkulturellt samarbete. Mångaav de samarbetsformer som här berörs är av mycket stor betydelse. a. på det nordiska folkrörelsesamarbetef, folkbildningen, ungdomsverksamhetoch idrottssamarbefet. Nordenshus på beräknas kunna tas i bruk . Men några egentliga resursfillskoft lämnas inte till det nordiskakultursamarbetet. Nya behov tillgodoses genom omfördelning av befintligaresurser. Det är beklagligt att det ekonomiska utrymmet inte gerförutsättningar för någon reell ökning av de samlade insatserna. Idenna proposifion kastar regeringen fram förslag om att nu sätta i gång enstudiefas angående ett permanent satellitsystem för nordiskt radio- ochTV-samarbete. Förslagettycks ha tillkommit i stor hast. Vi socialdemokrater menar att det är alltförbristfälligt för att nu skall ta ställning. Fördet första har regeringen inte kunnat prestera någon kostnadsberäkning värdnamnet. Kalkylen pendlar mellan 15 och 55 miljoner. Först tror sigregeringen veta priset. Det är så dags då! Om nu säger ja fillpropositionen, lär det bli svårt för att göra annat än betalaräkningen oavsett vad den slutligen kommer att lyda på. Manbör här lägga märke till att , sedan sagt nej fill fortsattsamarbete beträffande safellitprojekfef, får betala av den samladekostnaden, jämfört som är den normala kostnadsandelen vid nordiskaprojekt. Vitycker också att det finns starka skäl att avvakta redovisningen av denstudiefas som genomförs beträffande Tele-X, innan man påbörjar ett nyttstudiearbete. Så ohyggligt bråttom kan det inte vara aft komma i gång med dethär. Slutligenvill jag peka på att i underlaget för den studiefas som regeringen föreslårsaknas belysning av de kulturpolitiska konsekvenserna av ett permanentsatellitprojekt. Jag lade märke till att utbildningsministern i sitt anförandeinte med ett ord berörde de kulturpolitiska aspekterna. Nordiskt radio-och TV-samarbete via satellit m. m. ursprungliga motivet för en nordisk TV-safellit var attden skulle kunna bidra till aft stärka den nordiska kulfurgemenskapen. SedanDanmark övergett projektet har en helt ny situation inträff. Jag har hela tidenvarit krifisk till det s. k. totalalternativet just med tanke på desskulturpolifiskt negativa effekter. Dessa kan måhända vara mindre i det merbegränsade satellitpro-jekt som man nu har i åtanke. Men detta bör dockingående analyseras. Får jag i anslutning fill detta citera några meningar urdet anförande som , centerpartiefs representant i ,höll vid session i när den här frågandiskuterades. Hon påpekade då att flera talare i generaldebatten hade framförtindustripolitiska synpunkter på satellitsamarbetet och fortsatte: "Iblandhar man kastat in en kulturpolitisk synpunkt som jästen i ugnen. Denkulturpolitiska vinklingen kommer på sidan - trots att det fortfarande handlarom TV-samarbete och kulturgemenskap. - Ett lösligt TV-samarbete via satellit ärinte det stöd som behövs för att vi skall kunna hävda vår nordiska kulfurssärart och identitet." Logiken kräver, tycker jag, att stöder vårreservation, där det begärs att de kulturpolitiska aspekterna skall beaktasbättre än vad som sker i regeringens hastigt hopkomna proposition. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen i det betänkande som vi nu behandlar. 76ELISABETH (): Vid kulturutskottets betänkande 1981/82:27 harmoderaterna fogat ett särskilt yttrande. Vi konstaterar där att starka skäl talar för ett fastetablerat, väl utvecklat nordiskt radio- och TV-samarbete via ettsatellitsystem. Vi menar att målsättningen bör vara att skapamöjligheter för våra nordiska tittare och lyssnare aft ta del av ett så brettutbud som möjligt av vad som erbjuds i våra grannländer. Det unika samarbete som etablerats mellan våra nordiskaländer bygger på uråldrig historisk, kulturell och språklig gemenskap. länder har man en strävan aft underlätta kommunikafion över gränserna.Det är i detta perspektiv som vi bör se Nordsatprojekfet. Vårt nordiska kulturområde är internationellt settnaturligtvis av begränsad omfattning. Desto viktigare är det därför att vierbjuder varandra stöd i arbetet för den nordiska kulturens bevarande ochkonkurrenskraft. Ett genomfört Nordsafsystem kommer att stärka gemenskapen ochbidra till att skapa förutsättningar för ett intimare samarbete även på andraområden. Den enskilde tittaren-lyssnaren erbjuds flervalmöjligheter. Men, fru talman, det förutsätter - och det har gett belägg för- att man hyser tilltro till människornas kompetensatt själva avgöra vad de vill ta del av resp. avstå från. Och tyvärr måste viväl konstatera att den tilltron på många håll är svag- ja, kanske t. o. m.ibland helt saknas. Från dessa håll förordas i stället vad jag skulle viljakalla för ett myndigheternas förmynderi. Förde många invandrarna från de nordiska länderna bhr det en stor tillgång attkunna koppla in program från resp. hemländer. Förutom alla kulturella ochinformativa aspekter har detta stor betydelse för invandrarbarnens möjligheteratt befästa sin språkliga utveckling av hemspråket. Ävenindustripolitiska skäl talar för ett nordiskt satellitsamarbete. Störreunderlag skapas för forskning och utveckling på ohka områden, ochhemmamarknaden vidgas. Iproposition 200 framläggs nu förslag i enlighet med de rekommendationer somantagits av . Regeringen föreslår att godkänna derikthnjer som beslutats för den s. k. studiefasen. För svensk del innebär dettaför /83 . Totalt beräknas kostnaden förstudiefasen till under detta budgetår. Dethär förslaget innebär en begränsning av det s. k. totalalternafivet, därutrymme skulle ha skapats för ett bredare utbud av program. Moderaternaaccepterar nu den här modellen - den leder i rätt riktning, och det ärväsentligt att nå största möjliga uppslutning kring ett samarbete. Vi bedömerdock att intresset för de nordiska satellitsändningarna kommer att växaallteftersom utomnordiska sändningar kornmer att kunna tas emot över helaNorden. Vi kommer att få både behov av och krav på ett bredare utbud avnordiska program. ansluter sig till propositionen med den uppfattningen attutvecklingen kommer aft leda hän emot ett samarbete i linje med dettotalalternativ som vi förordar i vår motion 1980/81:1258. Det finns allanledning att aktivt verka för en sådan utveckling. Med detta, fru talman,yrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Nordisktradio-och TV-samarbete via satellit m. m. 77 (vpk): förklarade i inledningen till sitt anförande att hanhoppades att det här var den sista fasen inför ett slutligt positivtställningstagande till ett omfattande nordiskt TV-satellitsystem. Också om deborgerliga partierna i kulturutskottets betänkande försöker begränsa förslagetnågot - det är inte ett s. k. totalalternativ utan enbart en studiefas iavvaktan på ett slutligt ställningstagande - så visar utbildningsministernsuttalande liksom regeringens proposition på att detta kan peka framåt motnågonfing mer omfattande än det vi står inför. Jag skall inte upprepa alla de argument vi fidigare förf fram gentemotNordsat. Låt mig bara i korthet dra fram några skäl som avfärdas alltförlättvindigt i utskottsbetänkandet. Ett har redan berörts av ,nämligen att de kulturpolitiska skälen helt försvunnit. I stället är det deindustripolifiska aspekterna som ligger i förgrunden. Ivår motion har vi mycket klart framhållit vikten av ett ökat kulturpolitisktsamarbete mellan de nordiska länderna. Ett sådant samarbete, såväl via etern sompå en rad andra områden, är emellerfid fullt möjligt och t. o. m. lättare attgenomföra utan att så mycket hängs upp på just satellittekniken. Vi har sagtdet tidigare och vi säger det igen: Nordsat är ett typexempel på hur 11 protokoll 1981/82:154-155 Nordiskt radio-och TV-samarbete via satellit m. m. man låstsig fast vid en form och bortsett från en rad alternativa vägar, t. ex. ökatutbyte via Nordvisionen. Skall satellittekniken användas för att sända program, börde självfallet samredigeras. I annat fall kommer det ökade TV-utbudet snarastatt innebära en minskad nordism, eftersom så många av samtliga nordiska länderssändningar utgörs av anglosaxiska program. Utskottet, liksom också , drar ånyofram argumentet att det genom den snabba tekniska utvecklingenkommer att bli möjligt att ta emot TV- och radioprogram från andravästeuropeiska länder och att Nordsat då skulle utgöra ett skydd mot dessa. Vitycker att den logiken är svårbegriplig, eftersom just anskaffandet av deantenner det här gäller också möjliggör ett övrigt västeuropeiskt tittande -detta bortsett från att videotekniken gjort dessa argument överspelade. Vad vi alltså vet bestämt om Nordsatprojekfet, också idess bantade form, är att det har ett mycket tvivelaktigt kulturpolitisktvärde, att det blir mycket dyrt, inte minst för konsumenterna, att det förSveriges del innebär att vi riskerar aft få reklam i etern, vilket vi hittillsvarit förskonade från och att det för de nordiska invandrarna, som ocksåElisabeth berörde, inte innebär fördelar som inte kan åstadkommasbättre och billigare på annat sätt. Jag tänker då i första hand på de finskainvandrarna. Jag tycker, fru talman, aft det är förvånande att centernså snabbt släpper på sitt tidigare rriotstånd. Särskilt intressant är ju hur deställer sig som med sådan emfas fidigare i kammaren förklarat att ettgenomförande av Nordsat skulle få katastrofala följder för barnen och ungdomen- genom slalomtit-tande bl. Hur kan de godta ett så lösligt förslagsom nu läggs fram, där riktlinjerna pekar fram mot just de faror som de påståttsig bekämpa? I det förra ärendet var flera tidigare avvikande utkvittade. ÄrGunnel utkvittad i detta ärende? Vpk tycker infe att något beslut skall fattas på grundvalav föreliggande proposition och utskottsbetänkande. Vi har fidigare sagt attNordsat i första hand uppfyller den multinationella elektronikindustrins behovav nya marknader och mer vinster samt vissa polifiska krafters önskan omytterligare passivisering. Att kasta ut ytterligare pengar på det här projektetär felaktigt, i synnerhet som man inte känner till de reella kostnaderna. Med det anförda vill jag yrka bifall fill de bäggevpk-motionerna, 958 och 2491. 78OLLE (): Utbildningsminister ochkulturutskottets ordförande har i sina anföranden berört storadelar av innehållet i kulturutskottets betänkande nr 27 med anledning avproposifion 200 om det nordiska kultursamarbetet jämte motioner. Först vill jag nämna att under punkt 1 hemställer ettenhälligt utskott i enlighet med nämnda proposition att för Sverigesdel godkänner Nordiska ministerrådets förslag fill kulfurbudget för ochhärför anvisar ett förslagsanslag av 35,1 milj. kr., som skall täcka densvenska andelen av denna budget på totalt 113 019 000 danskakronor. Häri ingår bl. a. en ny post och kostnad för inrättande av ett nordisktforskningspolitiskt råd. Detta beslut fattade iår på grundval av en rekommendation vid 30:e session i sammamånad. I ett enhälligt yttrande från utbildningsutskottet, som är fogat tillbetänkandet, omnämns det nordiska . Det är många frågor som ryms och det är värdefullasatsningar som görs 1971 ingångna avtalet om nordiskt kulturelltsamarbete. Här har det rått en bred enighet om en rad satsningar,och därför ställs dessa sällan under debatt. Nackdelen med detta är att frågornamånga gånger inte får den belysning de är värda. Jag kan på grund av tidsnödeni kammaren inte närmare beröra dessa, men jag vill rekommendera alla dem som ärintresserade att läsa Nordiska ministerrådets berättelse rörande det nordiskakultursamarbetet, samt den kortfattade bil. 3 i proposition 200. Den läsningenger en god bild av hur omfattande detta nordiska samarbete är. Frågor som det däremot har varit svårt aft skapa enighetkring är de som berör det nordiska radio- och TV-samarbetet. Dessa frågor harockså skapat mycket debatt och i alltför hög grad domineratden nordiska kulturdebatten. Debatten har inte blivit mindre av att t. ex.samma partier i de olika nordiska länderna har. haft olika uppfattningar iNordsatfrågan. har hithörande frågor diskuterats, och sedan antog session en förhållandevis långtgåenderekommendation, om radio-TV-samarbetet i . I punkt 2 av detta kulturutskottets betänkande harutskottet inte lyckats nå enighet. Huvudfrågan här är att tar på sigsin del av kostnaderna för det inledande arbetet med den studiefas som skallföregå ett slutligt ställningstagande i frågan om nordiskt radio- ochTV-samarbete via satellit. Vid session i detta år råddestor enighet om att en studiefas skulle genomföras , ochvi hörde av statsrådet här att en slutrapport skall föreligga i april1984- Detta innebär i sin tur att ett slutligt beslut om satsning på en. gemensamnordisk satellit inte kan tas förrän tidigast vid session 1985i . Det kan vara skäl att här i kammaren erinra om med stor majoritet rekommenderade i . "rekommenderar regeringarna i , , ochSverige att uppta förhandlingar i syfte, att träffa avtal om den fortsattautvecklingen av ett radio- och TV-samarbete baserat på överföring via ettsatellitsystem. förutsätter att utvecklingen av samarbetet skerinom ramen för , att. hålls informerat omdenna utveckling samt att en eventuell realisering av ett radio- och TV- samttelesamarbefe via satelht underställs session." är antecknad på talarlistan efter mig, menjag far mig ändå friheten att nämna att i debatten i Helsingforsbetonade att denna formulering, denna skrivning, var en kompromiss för att manskulle nå Nordiskt radio-och TV-samarbete via satellit m. rh. Nordiskt radio-och TV-samarbete via satelht m. m: Och det är innehållet i denna kompromiss ochdenna skrivning som ligger till grund för förslagen i proposition nr 200 ochkulturutskottets betänkande nr 27 under punkt 2.