prot · G50961 · 1981-12-31 00:00:00 — Huvudinvändningen motskatteflyktslagen var /76 att den hade en alldeles orimligkonstruktion, som i stort sett skulle skaka det svenska rättssamhället i sinagrundvalar. Det var därför jag tog upp diskussionen om vad rättssäkerhetegentligen är på det här området, en fråga som budgetministern gick förbi i sinreplik. Enligt vår uppfattning skall man inte konstruera en sådan klarmotsatsställning mellan en effektiv skattekontroll och rättssäkerhet sombudgetministern gjorde. Det tror jag är farligt, därför att de flesta nogupplever rättssäkerheten på det här området bestå i att man faktiskt betalarskatt enligt de lagar som gäller. Att man sedan allfid i all rättsfillämpningfår ta hänsyn till den personliga integriteten och allas likhet inför lagen ärsjälvklart, men motsatsställningen mellan skattekontroll och rättssäkerhet trorjag är en felkonstruktion - om den nu har uppstått i det borgerliga kansliet. När det gäller de lågförräntade eller nollförräntade lånentill de anställda var det faktiskt inte för att tillfredsställa min egennyfikenhet som jag ställde ytterligare ett par frågor till . Lästidningarna , budgefministern! Där framgår det att en ny storkampanj nu har startat för det s. k. aktiesparandet. Där bör man verkligensätta sparande inom citationstecken. Denna kampanj kommer också att pågå ute iföretagen. Man kommerpå nytt att upprepa låneerbjudanden till de anställda mot låg eller ingen räntaalls, som budgetministern här i kammaren säger att det kommer enlagstiftning på området som ändrar rättsreglerna. Jag tycker att det hade varitpå sin plats att ge ett besked till både företagen och deras anställda om attde bör vara litet försiktiga här, därför att det kommer en proposition som göratt innebörden av de avtal som de nu tecknar kan förändras. Om det är så attinnebörden inte kommer att förändras, bör det beskedet också ges just nu ijanuari månad när den här kampanjen är i gång. Att jag får möjlighet attdiskutera frågan senare med budgetministern har inte eU dugg med saken attgöra. Här gäller det faktiskt något litet rättssäkerheten i sammanhanget,nämligen att allmänheten när man nu är på väg in i nykonstruktioner och nyafonder - det är i varje fall från arbetsgivarsidan en mycket omtyckt metod attskaffa sig aktiekapital - skall ha klart för sig vilka förutsättningar som gällerskattemässigt. Sedan undrar jag om generaldirektören och docentenBergström skulle uppskatta att bli utnämnda till "fria tyckare". Jagtror inte att budgetministern har läst de båda uppsatserna. Det är faktisktinte fråga om något tyckande i den stil som och jag kan syssla med,utan vad de fört fram är rätt väl underbyggt genom studier av både rättsfalloch annat. För att ta ett av flera ganska uppenbara fall kan jagnämna ett exempel, där en far köper in en fastighet för stora pengar och sedansäljer den med förlust till sina barn för att få, som det heter, en balanseradrealisationsvinst. Detta skulle de flesta beteckna som skatteflykt, men detfallet täcks inte av generalklausulen. Detsamma gäller förskottsräntorna, somRolf var tvungen att ingripa mot. konstaterar attgeneralklausulen inte heller när det gäller ett så uppenbart fall avskatteflykt är tillämplig. 5Ekonomi- och budgetministern : Fru talman! När det gällerförskottsräntorna ingrep ju regeringen, som avslutningsvisframhöll i sin replik. Det finns naturligtvis klart definierade områden, därman måste ändra lagen i avsikt att undvika långa kedjor av transaktioner, sominte stämmer överens med skattelagstiftningens anda och där man kan prövaskattesystemets generalklausul. När det gäller sådana fall måste mannaturligtvis ingripa med en lagändring, och det har vi inte tvekat att göra idet exempel som nämnde. Låt mig, fru talman, vidare ta upp frågan omrättssäkerheten. Jagtror inte att min och uppfattning liggerså långt ifrån varandra, i varje fall inte att döma av den uttolkning somKjell-Olof gjorde i sitt senaste inlägg. Jag har naturligtvis ingen annanuppfattning än att vi skall få in de skatter som regering och riksdag ienlighet med lagstiftningen avser att ta ut och att man i det avseendet skallförsöka utöva en kontroll som håller till . I det avseendet skiljer sigmin uppfattning alltså inte ett dyft från . Skulle det finnasmöjligheter för människor att kringgå lagarna utan att någon brydde sig om det,skulle vi inte ha ett rättssamhälle. Vi är påden punkten överens. Men när jag talar om att man ur rättssäkerhetssynpunktinte skall gå för abrupt till väga i skattelagstiftningen gäller det merafrågan om att man inte skall ha en retroaktiv lagstiftning, vilket vi nu ocksåhar blivit överens om. Det finns en regel som direkt säger att man inte får hasådan lagstiftning. När lagen stiftas gäller den alltså från den tidpunkt dådet för skattebetalarna blivit känt att den skall gälla. Ett annat krav som bör ställas på skattelagstiftningen äratt den skall ge så klara besked fill skattebetalarna att de inte behöver tvekaså mycket om vilken regel som gäller. En av de punkter som gjorde lagen omskatteflykt så svår att utforma var också att den inte är så exakt i sinformulering som man kanske skulle önska. Det var ju på den punkten som stridenstod. Det fanns bl. a. en rad remissinstanser som var tvekande införlagförslaget. Att det finns viktiga rättssäkerhetsaspekter på den lag detgäller tror jag alltså inte att vill ifrågasätta. Men vårt påstående på den punkten innebär inte att vi inställningen att man skall göra det lätt för medborgarna att komma ifrånskatter som statsmakterna har bestämt sig för att driva in. Därför har vi ocksåförstärkt även kontrollsidan med personal och dataresurser. Vi har försökt attförbättra lagstiftningen i ett trettiotal fall för att få tillstånd en bättre tingens ordning på skatteområdet. Låt mig alltså, fru talman, än en gång slå fast att detvisst har förekommit aktivitet på detta område . Anf.6 (): Allting är ju relativt, och när med att det har varit en så enastående aktivitet under hela denborgerliga regeringstiden på detta område är det fråga om en aktivitet som ärfullt jämförbar med vad som förekommit på andra områden när det gällt attförbättra situationen i vårt samhälle. Det kan ändå vara viktigt att försökakonstatera om vi är ense om att mycket av det som har kommit att kallasskatteflykt - om vi håller oss till det - är resultatet av en ganskaorganiserad verksamhet. Det är inte den enskilde skattebetalaren som vidköksbordet får någon glimrande idé om hur han skall kunna kringgåskattelagarna, utan det är fråga om personer som yrkesmässigt sysslar med sådanverksamhet och som har egen ekonomisk av att skatteflykt pågår. Förskottsräntorna var ett exempel på det. Man satte isystem skatteflyktsoperationer som både den skattskyldige och den som sköttedessa affärer skulle tjäna pengar på. Den inköpsförening som , hoppas jag,har stoppat är ett annat exempel på detta. Dessa förhållanden försätter både lagstiftningen ochlagstiftningens tillämpning i ett något annat läge. De människor som arbetarmed detta har-det kan vi vara säkra på - en betydande framförhållning. De harsom sagt stora resurser, både ekonomiskt och intellektuellt - vi skall inteunderskatta de begåvningar som attraheras till det här området. Jag vill inte påstå att vi har några enkla och självklaralösningar av de här problemen. Men jag tycker att det genomgående draget är attsamhällets åtgärder är för sena, för långsamma och ibland helt ineffektiva. Tanken med lagen om skatteflykt, som tillkom efter ettutredningsarbete som inleddes och var färdigt , var att den skulle gesamhället och samhällsinstanserna en möjlighet att snabba upp processen ochkomma en liten bit före. Man skulle kunna ingripa innan en viss typ avskatteflykt eller skatteundandragande nått en sådan omfattning attskadeverkningar redan hade uppstått. må ha haft all god vilja när det gälldeutformningen av skatteflyktslagen, men det är uppenbart att de kompromisser medmoderata samlingspartiet som var nödvändiga för att få igenom en propositiontill tog bort en stor del av möjligheterna. Genom att man gjorde ettförsök till en legal definition av vad som är skatteflykt är det flerarekvisit, som det heter på lagspråk - dvs. villkor som måste vara uppfyllda-,som enligt den sakkunskap jag åberopade i de allra flesta fall inte kommer attvara uppfyllda. Det tyder också praxis på. Då är vi tillbaka igen därvi började: vid den långsamma process som skatteadministrationen tvingas föra.Därmed kan skattesmitarna ligga flera steg före. Det må vara bra att justitiekanslern skall utvärderalagstiftningen. Han skall se över om den inneburit något hot moträttssäkerheten. Jag förstår nu situationen: Man har givit ettlöfte, kompromissen är gjord, skatteflyktslagen kan icke ändras, även om denvisar sig vara ett fiasko. Det är bara att beklaga. Då får vi se till att viefter ett regeringsskifte, som jag hoppas snart skall komma, kan införa enlagstiftning som uppfyller de syften som fanns i de ursprungliga utredningarnaoch som - jag vill göra budgetministern uppmärksam på det - den borgerligautskottsmajoriteten hävdar är uppfyllda, även med den utformning lagen fickefter kompromissen med ! Syftet med lagstiftningen är alltså i grunden attmotarbeta ett organiserat mygel med skattelagarna. Det är sällan små enskildaskattebetalare har anledning att känna sig oroade av att samhället ingriper motden typen av verksamhet. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Föredrogs och hänvisades 3 § Föredrogs och hänvisades 1981/82:257och 258 till finansutskottet 1981/82:259till skatteutskottet 1981/82:260och 261 till lagutskottet Nr 61 1981/82:262 till utrikesutskottet den 1981/82:263och 264 till försvarsutskottet g 1981/82:265till socialförsäkringsutskottet 1981/82:266-269till socialutskottet q skatteflykt 1981/82:270-273till kulturutskottet 1981/82:274-276till utbildningsutskottet 1981/82:277-280till trafikutskottet 1981/82:281-283till jordbruksutskottet 1981/82:284och 285 till näringsutskottet 1981/82:286-289 till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:290-292till civilutskottet 1981/82:293till socialutskottet 1981/82:294till socialförsäkringsutskottet 1981/82:295till arbetsmarknadsutskottet 4 § Förste vicetalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle propositionerna 100 och 101 sättas sist. 5 § Anmäldes ochbordlades Motionerna 1981/82:296 av m. fl. 1981/82:297 av m.fl. till kommunfullmäktige och landsting 1981/82:298 av RolfSellgren Regionalpolitiska hänsyn vid statlig upphandling 1981/82:299 av av nödvärnsrätten 1981/82:300 av m. fl. Utvärderingen av lagen omtillfälligt omhändertagande och lagen om omhändertagande av berusade personerm. 1981/82:301 av m.fl. 1981/82:302 av från fartyg 1981/82:303 av tillensamstående adoptivföj:älder 1981/82:304 av och avavtalet mellan staten och 2 protokoll 1981/82:61-67 1981/82:305av och hälsovårdsupplysning 1981/82:306 av m.fl. Programinslag i TVpå teckenspråket 1981/82:307 av m.fl. Fler textadeTV-program för döva 1981/82:308 av Aitders m.fl. Viebäcks ochSkeppsholmens folkhögskolor 1981/82:309 av och i förskollärarutbildningen 1981/82:310 av m. fl. Avskaffande av s. k.anpassad studiegång 1981/82:311 av rn. Avskaffande av studieomdömena inom folkhögskolan 1981/82:312 av m. fl. 1981/82:313 av och iHjärtum Rätt för rörelsehindrade att utan extra tillägg få utnyttja SJ:sförstaklassvag-nar 1981/82:314 av Anläggande av industrispår mellan och 1981/82:315 av av fiskeavgifter 1981/82:316 av m.fl. 1981/82:317 av m.fl. En samlad svensklivsmedelspolitik 1981/82:318 av och Marie-AnnJohansson Ett industripolitiskt program för 1981/82:319 av Lokalisering till av statens energiverk 1981/82:320 av m. fl. 1981/82:321 av m.fl. 1981/82:322 av och Regionalpolitiskt försöksprojektför vissa kommuner i och 1981/82:323av och 61 Ett regionalpolifisktförsöksprojekt för vissa kommuner i och den län Ig 1981/82:324 av m.fl. 1981/82:325av m. fl. Åtgärder på skogsindustrins område 1981/82:326 av m.fl. Tillståndenligt byggnadslagen för skogsindustrien verksamhet 6 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1981/82:116 av () till statsrådet om vissa invandrarkvinnors problem vid skilsmässa: Invandrarkvinnor kan lätt hamna ien utsatt situation. Detta gäller inte minst kvinnor som råkar ut för enskilsmässa i . Hon blir utvisad om hon skiljer sig . Då anses hon sakna anknytning till . Tvåårsgränsen gäller invandrare som får uppehållstillståndnär de gifter sig med eller flyttar ihop med någon som bor i , svenskeller utlänning. Bakgrunden till denna praxis är att skenäktenskap skallförhindras. Det skall inte vara möjligt att gifta sig till ettuppehållstillstånd. Gränsen gäller självfallet både män och kvinnor,men den tycks drabba kvinnorna hårdast. Många kvinnor kan inte återvända tillsitt hemland efter en skilsmässa. En frånskild kvinna betraktas som ratad,oduglig och utslagen i många länder. Hon stöts bort av familj och vänner, tillhörsamhällets bottenskikt, moraliskt sett, och tvingas kanske prostituera sig föratt överleva. Det förekommer i vissa invandrarfamiljer att man hämtar enbrud åt sonen i familjen från utvandringslandet. Den unga flickan vet ingentingom sitt nya hemland. Många av dessa arrangerade äktenskap lyckas. Tyvärr finnsalltför många exempel på flickor som råkar illa ut. Misshandel är inteovanligt. Måste hon då härda ut i ett inferno för att undvika att bliutvisad till utvandringslandet och bli ytterligare trakasserad? Samma problemgäller självfallet de kvinnor som träffar svenska män utomlands och i god troföljer med som hustru till . RIFFI - - har mångaexempel på invandrarkvinnor som hotas av utvisning sedan de slutat sammanlevamed en man som misshandlat eller på annat sätt plågat dem. Mot bakgrund av det anförda vill jag frågainvandrarministern: statsrådet att vidta åtgärder som syftar till attlösa de problem som uppkommerför den grupp utsatta invandrarkvinnor som tvingas avbryta ett sammanboendeförhållandeeller begära skilsmässa? 1981/82:117 av () till industriministernom de statliga företagens verksamhet och framtid: framkomuppgifter som tyder på att regeringen har för avsikt att bryta ut vinstgivandedelar ur . Industriministern har också bekräftat att han lämnatdirektiv om förändringar i den statliga företagsgruppen och att han därmedavser bl. a. en privatisering av vinstgivande företag inom denna grupp. Deaviserade förändringarna är så omfattande att den blivande verkställandedirektören i Statsföretag valt att inte tillträda sin post. I en fråga som rör tiotusentals anställda och derasfamiljer och hundratals orter runt om i är det inte acceptabelt attindustriministerns direktiv hemlighålls i industridepartementet.Industriministern måste därför tala om vad han och regeringen håller på med närdet gäller de statliga företagens verksamhet och framtid. Jag villdärför fråga industriministern: Vad är innebörden i och avsikten med de direktiv hanlämnat beträffande de statliga företagen? 1981/82:118av skogsvårdsavgiften; () till jordbruksministern om Enligt förslag i budgetpropositionens bil. 13(Jordbrukshuvudtiteln) föreslås en sänkning av skogsvårdsavgiften från 6 till 5%o. Någon närmare motivering för förslaget lämnas inte. Således förekommeringen som helst redovisning av hur skogsvårdsavgiftens medel nu används eller ivilken grad de utnyttjas för sina ändamål. I stället anför ministern att ensamlad bedömning enligt hans mening visar, "att avgiftsuttaget så som detbeslutades av blir för högt''. Enligt moderata samlingspartiets mening torde utrymmefinnas för en större sänkning. Om så inte är fallet måste en översyn avanvändningsområdena för dessa medel ses över. En halvering av uttaget till 3%<!framstår som nödvändig med hänsyn till skogsbrukets lönsamhet. Skogsvårdsavgiften var före den senaste höjningen 1981 förden genomsnittlige skogsbrukaren en förhållandevis blygsam summa och utgjordesåledes inte någon alltför betungande belastning. beslut innebär en fördubbling av skogsvårdsavgiften,från 3 till 6 %c). hade en höjning från 0,9 %o ägt rum.Dessa höjningar i förening med de fr. o. m. taxeringsvärdena innebär en mycket kraftig höjning. Förmånga fastighetsägare har höjningen av uttaget i förening med de nyataxeringsvärdena inneburit ett 20-25 gånger förhöjt belopp. Mot denna bakgrund ter sig en noggrann redovisning av hurskogsvårdsavgiftens medel används utomordentligt angelägen. I det svåraekonomiska läge som jord- och skogsbrukarna befinner sig i har det förhöjdauttaget av skogsvårdsavgiften kommit att bli en icke obetydligkostnadsbelastning. torde inte kunna ta ställning tilljordbruksministerns förslag med mindre än att en noggrann redovisning lämnas. Med stöd av den framförda motiveringen vill jag ställaföljande fråga till jordbruksminister : För vilka ändamål och till vilka belopp harskogsvårdsavgiftens medel disponerats under innevarande budgetår? 1981/82:119 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att förhindra ökad arbetslöshet inombyggnadsindustrin: F. n. är avbyggnadsarbetarna i landet arbetslösa. Alla är ense om att den siffran kommeratt öka. om inget radikalt görs. När byggandet minskar är det många fler änbyggnadsarbetarna som drabbas, varför en låg byggverksamhet är i högsta gradarbetslöshetsskapande. En annan effekt är att byggämnesindustrin slås ut,vilket får till följd att byggnadsindustrin i ökad utsträckning blirimportberoende. Med anledning av detta hemställer jag att tillarbetsmarknadsministern få framställa följande frågor: Vilka planerhar regeringen för att få fart på byggandet och därmed förhindra utökadmassarbetslöshet bland byggnadsarbetare och andra som är beroende av byggandetför sin sysselsättning? Vilka åtgärderavser regeringen att vidtaga för att förhindra en fortsatt utslagning av vitaladelar av byggämnesindustrin? 7 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1981/82:216 av () till kommunikationsministern om planerna påframdragning av tunnelbana till : ansökteAB hos regeringen om tillstånd till framdragningovan jord av tunnelbana till . Ännu har regeringen inte lämnat något beskedi ärendet. Det är anmärkningsvärt med en sådan utdragen handläggningstid i ettärende av denna karaktär. besvärliga utan att de skall behöva riskera attytterligare förvärras genom en obeslutsam regering. Under hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till kommunikationsministern; Vill statsrådet redogöra för regeringens planering när detgäller begärd koncession för framdragning av tunnelbana till ? 1981/82:217 av () till statsrådet om inrättande av musikklasser i i : Skolstyrelsen i har begärt att genom jämkningar itimplanen för Lgr 80 få inrätta s. k. musikklasser i grundskolan.Framställningen har i allt väsentligt tillstyrkts av länsskolnämnden. Trotsdetta har avstyrkt, och frågan bereds f. n. inomutbildningsdepartementet. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet följande fråga: Hur ser statsrådet på möjligheterna att få inrättamusikklasser i i ? 1981/82:218 av (vpk) tillkommunikationsministern om ifrågasatt indragning av postställen i Nilivaara ochMarkitta: Servicen i glesbygden har varitföremål för såväl utredningar som allmänna försäkringar om att utarmning intefår ske. Trots detta inträffar av och till händelser som uppenbart bidrar tillatt utarma olika orter. Aktuellt i är nu indragningar av postställeni Nilivaara och . Åtgärden berör inte enbart en service som människornamed rätta ställer krav om, utan också frågan om sysselsättning i bygder därmöjligheterna till sådan är ytterst begränsade. Åtgärden får också följder förkollektivtrafiken i området. Medanledning härav vill jag fråga kommunikationsministern: Hur serkommunikationsministern på den aktualiserade indragningen av postställen iNilivaara och ? 8§ Kammaren åtskildes .