prot · G509112 · 1981-12-31 00:00:00 — Att tvingas ta emot skäll frän allmänhetenför en orättvis och onödig bestämmelse är inte särskilt lustigt för enpolisman. Det är därför inte förvånande att i sitt remissvaren gång i tiden angav att straffsanktionen när det gäller röd gubbe bör bort. Vi måste kunna ha något större förtroende för människorsförmåga att själva avgöra när de skall gå över gatan, i synnerhet som ju långtifrån alla övergångsställen har röda gubbar. Det har i synnerhet inte defariigaste övergångsställena - de vid genomfartslederna i små tätorter. När det då gäller trafiksäkerheten för barn, vilken ju ärväldigt viktig, går det inte att få barn att förstå varför de flesta människorbryter mot förbudet att gå mot röd gubbe. Inte heller kan vi invagga barn i dentron att det är helt säkert att bara gå mot gröna gubbar. Vi måste lära barnatt när man är liten måste man stanna vid röda gubbar och se sig för när mangår över vid gröna gubbar. När man är vuxen kan man bättre klara sig itrafiken. Vi måste ta upp detta med våra barn, eftersom det är den verklighetvi lever i. Med ut&kottsmajoritetens skrivning kommer nämligen inte flermänniskor att stanna för röd gubbe. Det kommer med denna skrivning inte att blifler föredömen för barnen. Och därför måste vi lära oss att hantera situationeninför barnen på ett helt annat sätt än genom att bötfälla 300 personer per årmed . Utskottsmajoriteten har inte heller med én rad talat omförbättrad övervakning av övergångsställen med röda gubbar från polisens sida.Utskottsmajoriteten vet mycket väl att de prioriterade områdena inom poUsen ärkampen mot ekonomisk brottslighet och narkotikabrott och att det inte anslås enenda krona extra till övervakning av röda gubbar. verkligen utskottsmajoriteten,och , att respekten för ökar med attvilja ha kvar denna onödiga straffsanktion? Därtillär utskottsmajoriteten ologisk när det gäller bilbälten i baksätet. Det ärlångt angelägnare att införa bestämmelse om bilbälten i baksätet än att ha kvarbötesstraff vid röd gubbe. Om det händer en olycka har det betydelse om man harbilbälte eller ej, men om det händer en olycka vid ett övergångsställe spelardet faktiskt ingen roll för skadans omfattning, om det har lyst en grön elleren röd gubbe. Jag tycker att utskottsmajoriteten är inkonsekvent, när denhävdar motsatsen. Slutiigen,herr talman: I brottstatistiken brukar man räkna med att avbrotten finns anmälda, dvs. att mörkertalen i de flesta sammanhang är väldigtstora. När det gäller det oerhörda brottet att gå mot röd gubbe kan vi knappasträkna med att de registrerade försyndelserna är , möjligtvis 1 %o, omantalet brott ens är mätbart. Jag skulle därför vilja frågautskottsmajoriteten; Vilken nivå av efterlevnad tror utskottsmajoriteten attdet är möjligt att uppnå med de åtgärder som man föreslår i sin skrivning ochresonerar om i betänkandet - 2 eller 3 %o1 Jag yrkarbifall till reservation nr 14. Riktlinjerför det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. AnL43 () replik; Jag skall fatta mig mycket kort. Vi i utskottsmajoriteten ärfortfarande övertygade om att ett avskaffande av straffsanktionen av mångaskulle uppfattas som om man också avskaffade själva förbudet, och det voremycket olyckligt. Jagvill gärna betona att en mycket avgörande faktor har varit den bedömning sombl. a. NTF har gjort, nämligen att ett sådant här avskaffande avstraffsanktionen skulle kunna uppfattas - inte minst av dem som har att arbetaför trafiksäkerhet bland barn - som ett sätt att mjuka upp vår inställning itrafiksäkerhetsfrågor, och jag tror att det skulle vara utomordentligtolyckligt. Sedan har jag oerhört svårt att förstå logiken iatt man skulle öka respekten för att använda bilbälten i baksätet genom attavskaffa en trafiksäkerhetsbestämmelse på ett annat område. AnL 44 ()replik: Det här är en fråga som går över partigränserna, och även i vårt partihar vi olika uppfattningar härvidlag. Jag kan inte låta bli att se den härfrågan som en trafiksäkerhetsfråga, och jag tycker att det vore mycket hårt motbilförarna om man skulle försätta dem i den situafionen att det -trots att dehar grönt ljus - kan komma barn, gamla eller rörelsehindrade över gatan i ännustörre omfattning än vad som är fallet. Detta kan inte leda till annat änökad olycksfrekvens. Ireservation 14 vitsordar reservanterna motionärernas uppgift att endast 635personer i hela landet bötfälldes för överträdelse av förbudet under år 1977.En uppgift som hade varit mer intressant, enligt mitt förmenande, hade Riktiinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. varituppgift om hur många olyckor som hade inträffat under på och vidIjusreglerade övergångsställen. Fotgängare som går mot rött ljus är både enfara och en fasa för bilisterna och påverkar inte trafiksäkerheten i positivriktning. Det är därför jag har tagit ställning för att inte avskaffastraffsanktionen när vi har ett förbud. AnL 45 () replik: Jag skall vända mig till först.Bötesstraff för brott mot förbudet att gå mot röd gubbe har uppenbarligen intesärskilt stor effekt, eftersom det ändå inträffar olyckor vid övergångsställen.Det är betydligt bättre att lära gångtrafikanterna ett vettigt sätt att ta sigfram i trafiken än att onödigtvis peka ut några få människor och säga,att det är just de som är brottslingar - när man låter det allra störstaflertalet gå fria. Vi har förbud mot aga av barn, som inte ärstraffsanktionerat - och vi vet mycket väl varför vi inte har detstraffsanktionerat. Men alla har stor respekt för det förbudet. Det var baranågra få moderater i den här kammaren som var mot införande av ett sådantförbud. På samma sätt som vi kan få respekt för ett sådant förbudutan straffsanktioner tror jag att man kan få respekt när det gäller förbudetmot att gå mot röd gubbe. Utskottet har i olika sammanhang yttrat att man trormycket starkt på informationsinsatser. Jag tror att det är viktigt attutskottet tar fatt i barnens trafiksäkerhetssituation. Vi skall inte inbillaoss att barn klarar trafiksituationen därför att 635 människor bötfälls per år.Vi måste upplysa barnen om att man inte ens vid grön gubbe går säker över ettövergångsställe. Det handlar om helt andra saker när man skall lära barntrafikvett än att bötfälla 635 personer . AnL 46 () replik; Hur viktigt det är med regler ochbestämmelser när det gäller trafiksäkerheten kan möjligen illustreras av attBonnie har besvär med att hålla rätt på sin plats inte bara itrafiken utan också i kammaren. Hon talade nämligen från C.-H. AnL 47 () replik: Det var väl i så faUett inlägg i debatten mot de röda gubbarna. har jag satt mig på en orangeplats. AnL 48GÖTHE (): Låt mig med hänvisning till det senastereplikskiftet säga att man inte skall påstå att det inte kan vara roligt iblandi riksdag. Jag skall i det här inlägget be att få vända mig tilltrafikutskottets ordförande och dess vice ordförande . Jag har tillsammans med och några andra moderatariksdagskolleger väckt flera motioner som behandlas i det här betänkandet. Detär speciellt en av motionerna, den som har nr 1403, som jag vill fästa Den motionen handlar om synprövningen, dvs, den undersökning av synförmågansom varje körkortssökande skall bli föremål för innan ett körkort utfärdas. Jag ber, herr talman, att få hänvisa till s, 17 och 18 itrafikutskottets betänkande nr 19, Jag ställer mina frågor för att full klarhetskall vinnas i detta ärende. För det första: Innebär trafikutskottets yttrandeatt de legitimerade optikerna får behörighet att utföra synprövning och utfärdaintyg för körkortssökande? För det andra: Innebär skrivningen att delegitimerade optikerna får den kompletterande utbildning som krävs? För dettredje: Innebär skrivningen att föreskrifter för legitimeradeoptiker ändras, så att några hinder för optikernas insats i trafiksäkerhetsarbetetinte längre föreligger? Jag vill också fråga: Är det rimligt att också begära attregeringen snabbt verkställer ändringen och får till stånd den handläggningriksdagen med det här avsnittet i betänkandet har beställt? Jag vänder mighovsamt till herrar och i deras egenskaper avledande företrädare för trafikutskottet - detta mot bakgrund av vad som harhänt i den här frågan. Jag är medveten om att i sitt inlägg hargått in på vad jag nu tar upp. Han konstaterade bl, a, att det faktum attsynprovet i fortsättningen kan göras på trafikskola inte får innebära attlandets kunniga kår av legitimerade optiker ställs utanför möjligheten attutföra synprövning av körkortsaspiranter. Det sade med anspelningpå att optikerna ställdes utanför när man företog denna körkortsmedicinskareform, I stället blev det trafikskolorna som skulle utföra synprövningen, I sitt anförande sade vidare;"Utskottet understryker detta med att säga att det är värdefullt att såvältrafikskolorna som de legitimerade optikerna använder en säker, enkel ochbillig synprövningsmetod. Det förutsätter anpassade utbildningsinsatser försåväl trafikskolornas personal som för de legitimerade optikerna. Med ordet'anpassade' menar jag att man måste beakta omfattningen av redan befintligakunskaper på detta område när man kräver kompletterande utbildning försynprövning," Jag har alltså, herr talman, tagit mig friheten att härläsa upp vad har sagt - detta återigen med hänvisning tillhur snett det gick rhed den här körkortsmedicinska reformen när regeringenskulle handlägga den sedan hade fattat beslut, I regeringensproposition höstas angavs det att optikerna var den lämpliga yrkeskåren,som skulle ta hand om dessa synprövningar- synfältsundersökningar etc, - närman nu inte längre behövde läkarintyg för att få körkort. Men fill allmänhäpnad och till förskräckelse för landets optiker - denna yrkeskunniga ochlegitimerade yrkeskår - och för läkarna, ja, för alla som arbetar medtrafiksäkerhet, står det i anvisningar ingenting om optikerna,I stället blev det alltså trafikskolornas personal - och inget ont sagt omderas kunnighet på sitt område - som utan att ha någon utbildning på dettaområde skulle få ta över det som läkare obligatoriskt har sysslat med tidigare. Man kundetro att det var något fel, att det var något sjukt i det hela. Riktiinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. Riktiinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. sedanutskottet behandlat vår moderata motion, undertecknad av bl, a, GullanLindblad, i och mig, är utskottets skrivning ett beskedtill regeringen, och vi utgår från att anvisningarna nu kommer att ändras så,att landets optiker får syssla med det som de har utbildning för, att de fårminst samma rättigheter som den personal som har fått något slags monopol pådetta område. Jag ber att få tacka för att jag har fått framställa dessafrågor, herr talman, AnL 49 () replik: När den obligatoriska läkarundersökningeninför körkortsprovet slopades, var det en bra reform. Det var enavbyråkratisering, en förenkling av ett krångligt system. När körskolorna fickrätt att efter införskaffande av lämplig apparatur utföra synprövning, var detockså en bra reform. Men då de legitimerade optikerna avstängdes frånsin yrkesmässiga rätt att utöva fri konkurrens på området, var det inte bra. Jag talar för min del av utskottet när jag säger att vihar med vär skrivning velat uttrycka vår önskan om att fri konkurrens skallråda på detta område och att man skall ta hänsyn till optikernas befintligakompetens och inte lägga onödiga hinder i vägen för dem att också utföra synprövning.De kan ha patienter som vill få sin synprövning utförd hos dem i stället för påkörskolorna. Det skall vara frihet för körkortsaspiranterna att använda sig avvilken synprövningsinstans som helst av de båda jag nämnde, AnL 50 () replik: Jag vill bara kort betyga att vi ansåg attregeringens ursprungliga förslag på denna punkt var oklart och möjligen skullekunna tolkas så att det skulle innebära en helt onödig kostnadsövervältring påde enskilda. Vad utskottet har skrivit har det skrivit, nämligen attbåde trafikskolorna och de legitimerade optikerna skall kunna få utföra dessaundersökningar, I den mån detta förutsätter en anpassning av derasutbildning - det kan jag inte avgöra och inte någon annan i utskottet heller pånuvarande stadium -utgår vi från att en sådan anpassning sker både avtrafikskolornas personal och av optikerna. Det vill jag gärna understryka.Självfallet skall man i det sammanhanget beakta de kunskaper som finns på resp,håll. Det viktiga är att detta sker på ett enkelt och smidigt sätt och att manutnyttjar de kunskaper som redan finns. AnL 51GÖTHE () replik; Det kändes betryggande när trafikutskottetsordförande tog de bevingade orden "Det som är skrivet,så är det skrivet" i sin mun. Om jag inte minns fel, värdet PontiusPilatus som en gång fällde orden. Det liggeralltså makt uppå att utskottets och skrivning nu Regeringen måste se till att utfärdar nyaanvisningar, där landets legitimerade optiker inte längre diskrimineras utanfår minst samma självklara rätt som den andra utpekade yrkeskategorin,trafikskolorna, att utföra dessa synprövningar. Optikerna har den utbildningsom krävs. Behövs det kompletteringar i utbildningen skall givetvisdessa anvisas. Då faller det på regeringen och att se till attsådana anvisningar snabbt kommer ut. Jag förutsätter - det framgår även avutskottets skrivning - att optikerna inte skall behöva köpa in apparatur för ca10 , per st. Den behövs inte, när det är yrkeskunniga utbildade personersom sysslar med synundersökningarna. De som inte har någon som helst utbildningmåste däremot ha denna apparatur. Jag kan i sammanhanget nämna att den utbildning som gestrafikskolornas personal härvidlag, enligt uppgifter som jag fått och som jagkontrollerat, uppgår , varav ä 45minuter består av information om lagar och tillämpliga regler. De andra tvåtimmarna lär man ut vilka knappar som personalen skall trycka på. Någonutbildning av det slag optikerna får ingår inte. Optikerna har mer än fyra årsutbildning -ända upp till om man räknar om praktiktiden i deras skolningtill terminer. Jag vill, herr talman, tacka dels trafikutskottetsordförande , dels vice ordföranden för derasklarlägganden och förtydliganden av utskottets skrivning. Jag utgår från attdetta kommer att bli en för alla parter tillfredsställande lösning. Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. AnL 52GULLAN (); Trafiksäkerhetsfrågor är mycket viktiga ochengagerar människor. Det har inte minst dagens debatt här i kammaren visat.Många av de åtgärder som företas på trafiksäkerhetsområdet handlar ju om attförebygga olycksfall och skador på människor. De handlar också om att räddaliv. Den svåra gränsdragningen i trafiksäkerhetsarbetet går ytterst mellan hurlångt man skall skydda människor med regler, byråkrati och förbud och hurmycket man kan uppnå genom att lita till människors egen ansvarskänsla genomatt ge information och upplysning. Utskottet har gått en förnämlig balansgång mellanskiftande förslag och uppfattningar, och i stort sett anser jag att man harlyckats ganska väl, I många frågor har utskottet fått majoritet gentemotregeringens förslag, vari förordas ytterligare förbud och regler. Utskottet tycks anse att information är viktigare änförbud och försöker skapa så litet byråkrati som möjligt - om jag nu i minblygsamhet skall våga mig på en samlad bedömning av utskottsbetänkandet - ochjag delar helt denna grundläggande inställning. Det är alldeles självklart attdet måste finnas klara regler och förbud i de här viktiga frågorna, men deskall vara så få att de också upplevs som viktiga av människor och att man harmöjlighet att efterleva dem. Det finnsmånga reservationer till betänkandet, och det är sannerligen inte Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. lätt fören icke trafikexpert att ta ställning i en del frågor, då uppfattningarna tycksväxla ganska kraftigt inom utskottet också. Men det rör sig ju om svåraavvägningar. Jag vill uttrycka min uppskattning över attutskottet avstyrkte regeringens förslag om obligatorisk trafikskoleutbildninginnan privat utbildning får påbörjas, liksom förslaget om att nytt körprovskulle krävas för rätten att föra tung motorcykel. Det är i enlighet medmotionen 1981/82:228 av och mig. Jag är också mycket nöjd med utskottets tillkännagivande,både i betänkandet och här i kammaren, att givetvis skall följade riktlinjer som riksdag och departementschef har gett och att de legitimeradeoptikerna självklart skall ha rätt att utföra synprövning i körkortsärenden.Något annat hade ju varit horribelt. Därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan i punkterna 6a, 8 och 11. Vad gäller motionen 1981/82:1020 av och migom längre intervaller för kontrollbesiktning av privatbilar kan vi glädja ossåt en mycket välvillig skrivning från utskottets sida. Vi har menat att det här bl. a. är en samhällsekonomiskfråga. Kostnaden för färden till och från bilprovningsanläggningen blir alltmer kännbar, särskilt för glesbygdsbefolkningen. Vi har räknat med i runt tal200 miljoner i omkostnader. Många arbetsinsatser och arbetsförtjänster gårförlorade till följd av förrättningarna, och det torde också röra sig om ettpar hundra miljoner. Vi vet att bilarnas hållbarhet har förbättrats. Bilägarnavårdar sina fordon bättre, och de kör inte mer än uppskattningsvis 1 igenomsnitt . Alla de här omständigheterna talar för att mellanrummenmellan besiktningarna bör förlängas. Första besiktningen bör enligt vår meningske och den andra när bilen är . Därefter, eller kanskeförst när bilen är ännu äldre, bör årliga besiktningar äga rum. I den här frågan har vi väldigt "gott päfötterna". Vi är i sällskap med bland andra Motormännens riksförbund.Utskottet anför också, att det har gjorts en framställning till regeringen ifrågan och att denna f. n. remissbehandlas. Utskottet har vidare erfarit att svensk bilprovningundersöker möjligheterna att tillmötesgå motionens syfte och säger attutskottet ser med tillfredsställelse att de i motionen behandlade frågornautreds på det sätt som f. n. sker. I avvaktan på denna utredning bör motionenemellertid enligt utskottets mening inte föranleda någon åtgärd.Självfallet finner vi oss i detta, när vi vet att utskottet har en så positivinställning. I motion 1981/82:1022 har mina medmotionärer och jag yrkatatt helgförbudet mot trafik med tyngre lastfordon helt skall slopas elleråtminstone slopas på försök. Tyvärr har vi inte nått ända fram. mening bör "ett slopande av ifrågavarande förbud övervägasendast om uppenbara skäl föreligger". Jag anser i likhet med minamedmotionärer att det föreligger sådana skäl. Det helgförbud mot tung trafik som beslutade om1973 har medfört väsentligt ökade kostnader för åkerinäringen och helanäringslivet och har medfört stora svårigheter i vad gäller transportplaneringoch arbetstider. Ytterst drabbar detta oss alla som konsumenter. Inte minst inuvarande kärva ekonomiska läge bör näringslivets villkor på allt sättunderlättas. Åkerinäringen har sannerligen ändå tillräckligt stora problem attkämpa med . Jag delar den uppfattning som framförts av bl. a.Svenska åkeriförbundet och , att förbudetinnebär en diskriminering av nyttotrafiken på våra vägar. Jag anser att det ärnyttotrafiken som bör prioriteras framför annan trafik. Om någon skall maka åtsig, bildligt och bokstavligt, så är det enligt min uppfattning promenad- ochsemesteråkarna. Jag skulle givetvis ha mycket större förståelse förhelgförbudet, om det klart kunde bevisas att det har klaratrafiksäkerhetseffekter. Jag delar emellertid helt den uppfattning som framförsi det särskilda yttrandet av mina moderatkolleger i utskottet, nämligen attförbudet - tvärtemot sitt syfte - kan ha en menlig inverkan påtrafiksäkerheten. Förbudet gäller ju endast Europavägar och riksvägar mednumren 1-80 utom motorvägar och E 4 norr om . Alla andra vägar, somi det helt övervägande antalet fall är smalare och även i andra avseendenmycket sämre än de nämnda vägarna, får trafikeras med mycket tunga lastbilaroch andra fordonskombinationer. En sådan omfördelning av trafiken torde skapaflera problem än den löser. Även om vi motionärer inte helt fåttutskottets öra, vill jag säga att vi blivit bönhörda till hälften både avregeringen och av utskottet. Droppen urholkar stenen. Svenska åkeriförbundet.Svenska och har underårens lopp uppvaktat kommunikationsministrar av olika partifärg. 1981 gjordesviktiga modifieringar vad beträffar förbudstider och förbudsvägar, och dettaår har förbudet begränsats ännu kraftigare i jämförelse med tidigare. Såledeshar lördagsförbudet avskaffats och antalet veckoslut med förbud har minskatfrån nio till åtta. Detta är bra. är det min förhoppning att erfarenheternaav denna inskränkning av förbud mot helgtrafik skall bli så goda, att stegetkan tas fullt ut . Regeringen och utskottet tycks dela uppfattningenatt en minskning av helgförbudet är förenlig med en god trafiksäkerhet. Det ärockså viktigt att det blir ordentliga dispensmöjligheter, så att näringslivetstransportvillkor väsentligt underlättas. Det får inte bli något "idiotstopp". Jag vill kraftigt understryka den uppfattningsom framförts av i utskottet i det särskilda yttrandet. Mot ett enigt utskott torde man strida förgäves. Därför,herr talman, avstår jag från vidare yrkande. Riktiinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 53TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attanslag om kvällsplenum nu har uppsatts. RiktUnjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. AnL 54ALLAN (); Jag har i en motion nr 1419 yrkat, attriksdagen hos regeringen begär att alla generella hastighetsbegränsningar somvisar mer än som högsta tillåtna hastighet och på vägar utanförtätorter skall vara rekommenderade hastigheter där överträdelse endast skallkunna beivras om en olycka skett. Detta avstyrker trafikutskottet med orden: "Utskottethar vid ett flertal tillfällen--- behandlat motioner av den innebördsom nu är i fråga. Utskottets avgörande invändning mot en generell tillämpningav rekommenderade hastighetsgränser är att de skulle kunna medföra ett ökatantal risktaganden och därmed menliga följder för trafikanterna, även de mestomdömesgilla." Jag tror, uppriktigt sagt, att de nämnda riskerna är minstlika stora . När av trafikanterna kör fortare än skyltningenvisar är riskerna stora då man kör om de få som kör sakta, som kör efterskyltningen - särskilt när någon får för sig att tvärbromsa 10 m före enbegränsningsskylt, vilket ibland händer. Naturligtvis kan man inte köra en endakm/tim fortare än vad skylten säger, men man skall köra sä fort man får tillsman kommer dit. Det kan ju inte fortgå på det här sättet. Trafikrytmenskulle bli bättre, anser jag, på de flesta vägar om hastighetsgränserna varrekommenderade gränser. Då skulle också förståelsen för trafikreglerna blistörre. Nuvarande bestämmelser upplevs inte som befogade av majoriteten avbilisterna. Det är inte bra för politikernas förtroende. Den enda i utskottet som tycks ha förstått det härproblemet är , som har avgett ett bra särskilt yttrande. Jaghoppas att det bli fler i utskottet som börjar förstå den härfrågan. Därför tänker jag återkomma med en motion kommande år, om jag fårtillfälle. Jag säger som föregående talare: Droppen urholkar stenen. Jag hoppasatt det blir på det viset att utskottet får förståelse för dennafråga, men jag inser att det är meningslöst att yrka bifall till motionen . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (målsättningen för ökad trafiksäkerhet) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 16 lörmotion 279 av m. fl. i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta, (Se dock mom, 7!) Utskottets hemställan bifölls, (Se dock mom, 7!) Mom. 3(mopedregistrering) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avBertil m, fl, med 63 röster mot 57 för reservation 2 av , 185 ledamöter avstod från att rösta, Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 197 röster mot 60 för reservation 1 av m, fl, 48 ledamöteravstod från att rösta, (Se dock mom, 7!) Mom. 4 (mopedkort) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 3 avBertil m, fl, med 61 röster mot 47 för reservation 4 av , fl, 197 ledamöter avstod frän att rösta,