prot · G509119 · 1981-12-31 00:00:00 — Sedan skulle jag gärna vilja fråga , somföreträder en kommunistisk samhällsuppfattning; Finns det, som ni ofta brukarkalla det, något socialistiskt land som inte har någon personalkontroll och somframför Lokala polisorganisationen m. m. allt intehar en personalkontroll som är mycket.hårdare och mycket merintegritetsinskränkande än den som vi har? Det klingar så falskt att höra JörnSvensson föra den här debatten om att demokratin sätts ur spel i vårt land ochatt detta sker utan konstitutionell eller parlamentarisk kontroll, när hansjälv företräder en samhällsuppfattning om personalkontroll som i de länder hanåberopar kommer till uttryck utan någon som helst demokratisk kontroll och medavsevärt mycket mer frihetsinskränkande konsekvenser. Jag bara noterar att själv i samband med enTV-debatt om konstaterade att Solidaritets medlemmar hade gått för långtoch fick skylla sig själva, när organisationen nu krossades av juntan. Medvilka metoder har det skett? Med vilken personalkontroll har det skett? Om vi skall föra debatten i de termerna, då blir denhårdhänt, , men jag vill ogärna göra det. Jag tycker att debattenskall gälla huruvida de principer för personalkontroll som vi har i vårt landär konstitutionellt och parlamentariskt godtagbara. Riksdagsmajoriteten haransett att de är det. Det finns parlamentarisk kontroll i rikspolisstyrelsen.Vad är det som är fel i detta? 133 (vpk): HerrtalmanlBjörnKörlof börjar bli litet nervös. är dethan som svävar ut och för in helt nya ämnen. Jag för gärna en diskussion om säkerhetspolisens obskyraroll i en rad östeuropeiska länder. Jag utkommer i med en bok sombehandlar bl. a. sådana ting. Men att vill föra denna diskussionhar ett enda skäl. Han vill inte besvara mina frågor. Han är rädd för defrågorna, och det visar att vi har rätt när vi säger att kontrollen inte äreffektiv. Här pågår ting som man varken har någon ordentlig insikt ieller något egentligt skydd emot, och det är detta som skall redas utordentligt. 134 (); Det är väl litet märkligt om Svenssonbeskyller mig för att vara rädd när jag för den här debatten. Jag för den ju påden grunden att vi har en konstitutionell parlamenatrisk kontroll över denverksamhet som säkerhetspolisen i de här hänseendena bedriver. Det kan jag välinte vara rädd för. Tvärtom tycker jag att jag står på utomordentligt fast ochsäker mark när jag säger detta. Däremot tycker jag att JörnSvensson i sitt resonemang har anledning att vara tveksam, med tanke på densamhällsuppfattning han har, om hur demokratin skall fungera och omparlamentarisk och demokratisk kontroll av statsmaktens verksamhet. 135JÖRN (vpk); är offer för en mycketegenartad logik. Insisterar han på att det verkligen finns en kontroll, då kanjag bara dra den slutsatsen att de oegentligheter och de egendomUgheter som harförekommit och som nudiskuteras och misstänks har skett med parlamentarikernas Nr 119 uttryckliga godkännande. Då är ju saken ännu värre. Då förtjänar den ännu Onsdaeen den mera att utredas i botten. 24 ap,ji 1909 Överläggningen var härmed avslutad. m. m. Mom. 1 och2 (inriktningen av säkerhetspolisens verksamhet m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 923 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (översyn av säkerhetspolisens verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 279'rostér möt 16 förmotion 923 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4 (författningsmässiga ändringar avpersonalkontrollkungörelsen m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 1230 av m. fl. Mom. 2(polisens resurser för narkofikabekämpningen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 148 röster mot 147 för bifall till utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservation 1 av . Mom. 7 (stödet till polisens ekonomiska rotlar) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 1578 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 8 (omfördelning av polismanstjänster för bekämpandeav ekonomisk brottslighet) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 147 förreservation 2 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 21 § Föredrogs justitieutskottets betänkande 1981/82:39om anslag till åklagarväsendet (prop. 1981/82:100). Utskottets hemställan bifölls. 136 (): När socialdemokraterna i enpartimotion förde fram en rad krav på åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten ingick där kravet på en förstärkning av åklagarnaspersonalresurser som en viktig del. 1 det föregående ärendet, om bemanningen av och resursernaför polisen i kampen mot den ekonomiska brottsligheten, har givitexempel på hur ärendemängderna ökar och antalet ej åtgärdade akter fördubblasoch tredubblas på några fa år. Exemplen kunde lika väl gälla åklagarsidan. redovisade ett exempel. Det finns många andra.Det gemensamma för dem alla är att samhället saknar kraft och resurser för attklara en efterlevnad av lagstiftningen. De ekonomiska brottslingarna liggerinte bara en god bit före polis och åklagare - de kan också öka försprånget årefter år. I en sådan situation kan vi inte tro att vi klararproblemen genom välvilliga skrivningar i betänkanden. Det enda som hjälper ärresursförstärkningar. Det var därför som vi socialdemokrater i partimotionenkrävde såväl skärpt lagstiftning som ökade resurser mot den ekonomiskabrottsligheten, bl. a. en resursförstärkning motsvarande tio nyaåklagartjänster. Ingen kan hävda att den förstärkningen inte är nödvändig,om vi skall nå någon framgång i kampen mot de ekonomiska brottslingarna. Men ijustitieutskottet har ändå den borgerliga majoriteten avvisat detta förslag,som vi anser är mycket angeläget. Vi har reserverat oss mot avslagsyrkandet, I samhällets strävan att komma till rätta med denekonomiska brottsligheten är åklagarnas insatser av mycket stor betydelse.Utskottsmajoritetens avslagsyrkande ter sig därför mycket anmärkningsvärt. Manskyller på det statsfinansiella läget. Men i de flesta fall är insatser motekonomins brottslingar plusposter för samhället. I betänkandet återger utskottet de uppgifter som fanns iårets budgetpro-posifion om hur arbetsbelastningen vid åklagarmyndigheten harökat mycket kraffigt 1980 - en ökning som torde ha fortsatt också 1981. Därredovisas också hur antalet ej avgjorda mål har ökat påtagligt. Men trots dennaredovisning säger utskottets borgerliga majoritet i avslagsmotiveringenföljande: "Enligt utskottets uppfattning råder det emellertid i fråga omresurserna för att bekämpa den ekonomiska brottsUgheten inte en sådan obalansmellan polisen och åklagarväsendets myndigheter att man för den skull i rådandestatsfinansiella läge bör gå ifrån den medelsberäkning som föreslås ibudgetpropositionen." Man kan fråga sig; Hur stor skall obalansen vara och hurmånga mål skall ligga och vänta, innan den borgerliga majoriteten i riksdagenanser det vara motiverat att sätta in fler åklagare? De ökaderesurser som polisen har tillförts för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten har medfört en kraftigt ökadbelastning på åklagarsidan. Ökningen har varit så markant att man i mångaåklagardistrikt upplever stora problem på grund av att man inte hinner följaupp och slutföra alla de mål mot ekonomiska brottslingar som kommer frånpolisen. Detta är, enligt vår mening, i högsta grad otillfredsställande. Vivill satsa mera på polisen, för att den skall kunna arbeta tillräckligteffektivt mot den ekonomiska brottsligheten. Men vi är beredda att tade konsekvenser detta medför för åklagarväsendet, genom att vi vill tillföraåklagarsidan personalförstärkningar. Det går inte att bara tala om åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. Vi måste också i handling visa att vi är bereddaatt ge dem som arbetar inom rättsväsendet en chans att klara sin uppgift - attsvara för att den lagstiftning vi beslutar om efterlevs. Den anslagsökning på 2milj. som vi har beräknat kostnaden fill för ytterligare tioåklagartjänster kommer troligen att bli en inkomst för samhället med långtstörre belopp. Jag vill, herr talman, yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen vid justifieutskottets betänkande nr 39. Under detta anförande övertog talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 137BERTIL (); Låt mig inledningsvis slå fast attåklagarväsendet har tillförts de resurser som den ansvariga myndigheten,riksåklagaren, har begärt för det kommande budgetåret. Det har inte skett någrasom helst prutningar på riksåklagarens framställningar i detta sammanhang. Efter att ha sagt detta vill jag ändå framhålla att ävenvi inom justitieutskottets majoritet är väl medvetna om att arbetsbelastningeninom åklagarväsendet är mycket besvärande och att åtgärder är nödvändiga föratt åstadkomma en bättre situation. Vi redovisar också i betänkandet lämpligaåtgärder. Man kan välja mellan två vägar. Man kan förfara som socialdemokraternagör och ''*:et ostrukturerat föreslå att man skall öka anslagen med 2 milj. kr.och säga att detta ger utrymme för ytterligare tio åklagare. Man kan Också -och bör - välja en annan väg och först undersöka om man inte genomorganisatoriska förändringar kan åstadkomma förbättringar. Ett sådantutredningsarbete pågår just nu av en arbetsgrupp som har tillsatts avriksåklagaren. Detta utredningsarbete syftar till att anpassa åklagarväsendetspersonalstyrka efter behoven i skilda distrikt och regioner samt att undersökaom ändringar av den regionala indelningen kan leda tiU rationaliseringar ochbesparingar. En liknande utredning kommer senare att tillsättas för en översynav den lokala distriktsindelningen. Skulle man i detta läge när man undersökt möjligheternatill rationaliseringar kasta fram ett förslag om ytterligare pengar till fleraåklagare, skulle man skada rationaliseringsarbetet och försämra utsikterna attnå ett resultat den vägen. Men när detta rationaliseringsarbete väl är gen'mfört och man har kommit underfund med hur arbetsbelastningen ser ut, är inteheller utskottets majoritet främmande för att medel i framtidenkan behövas för ytterligare tjänster. Det får man dock ta ställning till närman har fått en rationell organisation. Jag yrkar att måtte biträdautskottets hemställan. 138 (): Vi reservanter motsätter oss naturligtvisinte en organisationsförändring, som skulle kunna effektiviseraåklagarväsendet. Tvärtom -det ena goda får inte förta det andra. Men trotsdetta är vi med vetskap om åklagarväsendets ärendebelastning övertygade om attde av oss föreslagna tio åklagartjänsterna ändå behövs. I utskottets värderade ordförandes partiorgan. , läste jag i går på första sidan följande: "Bedrägeri, konkurs'lönande'. Myndigheterna har förlorat första ronden i kampen mot denekonomiska brottsligheten i ." Men, , så här får det väl inte fortsätta. Vimåste vidta motåtgärder. Med den passiva inställning som ni har inom denborgerliga utskottsmajoriteten till en ökning av resurserna för bekämpning avden ekonomiska brottsligheten riskerar förhållandena att bli än värre. Att nidessutom hänvisar till det dåliga statsfinansiella läget måste väl i detta fallbero på en klar felbedömning. Hur stora belopp omfattar den ekonomiska brottsligheten ? Det är naturligtvis väldigt svårt att säga detta på miljarden när. Mengjorda beräkningar visar att går statskassan förbi. Vårblygsamma anslagshöjning på 2 milj. kr. får ses såsom en mycket liten insats,som dock kan ge stor återbäring. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med148 röster mot 146 för reservationen av m. fl. 22 § Underhållsbidrag och bidragsförskott Föredrogs lagutskottets betänkande 1981/82:25 omunderhållsbidrag och bidragsförskott. 139OLLE (); I lagutskottets betänkande 1981/82:25behandlas frågor om underhållsbidrag och bidragsförskott. Bidragsförskott utgåri de fall ingendera eller bara den ena föräldern har vårdnaden om barn under18 år och skall i princip återbetalas. F. n. beräknas emellertid endast ca 39 %av de utbetalade bidragsförskotten bli återbetalda. Olika vägar bör därförprövas för att få till stånd en ökad återbetalning. I en moderat motion, nr 2090 av m. fl.,framförs vissa förslag för att få till stånd ett större återflöde av deutbetalade förskotten. Ett av dessa förslag innebär att införsel för återkravockså skall kunna ske i dagersättning från arbetslöshetsförsäkring och ivuxenstudiebidrag. Ersättningar för förlorad arbetsförtjänst kan i de aktuellafallen komma att uppgå till . per dag och är alltså i många fall väl inivå med de ersättningar som t. ex. utgår i form av sjukpenning, där införselför återkrav kan ske enligt nu gällande bestämmelser. Det finns alltså ingaskäl att undanta de angivna ersättningarna från möjUgheter för införsel. Fråganhar tidigare berörts i lagrådsremiss med förslag till utsökningsbalk iproposition 1980/81:8, men fick då anstå i avvaktan utredning om enallmän arbetslöshetsförsäkring. Denna utredning aktualiserade dock intefrågan. Det finns enligt min mening ingen anledning att nu ytterligare utredadenna. Ett annat förslag i motionen av m. fl.liksom i en motion av och innebär attpreskriptionstiden för fordran för bidragsförskott skulle förlängas från tretill . var preskriptionsfiden fio år. En förlängning nutill behöver därför inte te sig alltför avskräckande. De nya reglerna om underhållsskyldighet liksom de nyapreskriptionstiderna har emellertid varit i kraft så att det ärtvivelaktigt om en ändring bör genomföras . För att få full effekt aven förlängning av preskriptionstiden skulle dessutom krävas att också tiden förinförsel i lön m. m. utökades. Någon sådan utökning har dock inte nuaktualiserats. Det finns emellertid skäl att noga följa utvecklingen avåterbetalningsbenägenheten när det gäller bidragsförskotten. Med detta yrkar jag bifall till den moderatareservationen vid mom. 2 i utskottets betänkande. 140GULLAN (): I motion 1981/82:520 av och mighar vi begärt en förlängning av preskriptionstiden för underhållsbidrag. NilsCarlshamre m. fl. har i motion 1981/82:2090 föreslagit en förlängning avpreskriptionstiden till , detta som en lämplig avvägning mellan socialahänsyn och nödvändigheten av en effektiv återkravsverksamhet. Utskottet har avstyrkt motionsyrkandena bl. a. motbakgrund av att en lagändring skedde 1978, då.preskriptionstiden förkortadesfrån tio till . Utskottet har vidare anfört som skäl för att avstyrkamotionen att det "i motionerna inte närmare påvisats vilka besparingar somskulle uppnås genom en förlängd preskriptionstid". För enskilda motionärer i riksdag är detsannerligen inte lätt att frambringa ett utredningsmaterial som kan överbevisaett mäktigt utskott. Men det utreds väldigt mycket i detta hus, och nog bordedet ha funnits möjlighet för utskottet att få fram någon liten siffra, omutskottet över huvud taget hade intresserat sig för frågan. Vi har i motionen framfört att de ändrade preskriptions-och införselregler vi förordat borde öka återbetalningarna av bidragsförskottmed i varje fall de 10 protokoll 1981/82:118-119 81miljoner för /83 som innebär oförändrat anslag förbidragsförskott jämfört med innevarande budgetår. Försäkringskassornas utestående fordringar för ickeåterbetalda bidragsförskott beräknas f. n. till . Vi motionärer är inte så orealistiska att vi tror att allautgivna bidragsförskott kan återkrävas. Men vi anser attåterbetalningsprocenten kan höjas väsentligt jämfört med nuläget. Vad gäller yrkande 2 i m. fl. motion attinförsellageri bör ändras så att införsel för fordran för bidragsförskott börkunna ske även i dagpenningersättning från arbetslöshetskassan, ivuxenstudiebidrag m.m. borde vara en självklarhet utan vidare utredning. Det ärju inkomstens storlek och icke dess art som är intressant i sammanhanget. Jag yrkarhärvid bifall till den moderata reservationen. Vad slutligen gäller förslaget om att geförsäkringskassorna rätt att ta initiativ och medverka till avtal omunderhållsbidrag till barn samt rätt att inför domstol föra talan om sådantbidrag säger utskottet att tiden inte har varit mogen för detta. Nuföreslås vidare avvaktan på ensamförälderkommitténs förslag. Vi motionärer får väl böja oss för utskottetsjuridiskt sakliga motiveringar. Men hur länge skall man vänta på utredningar?Den frågan har man anledning att ställa. Vissa förslag som behandlas i dennakammare är sannerligen inte utredda så att det stör. "Medan gräset gror dör kon", säger det gamlaordspråket. Medan riksdag utreder stiger statens skuldbörda på mångaområden - i detta fall på grund av bristande möjligheter till återkrav.Respekten för viktiga sociala lagar urholkas, därför att systemet upplevs somorättvist på grund av att vissa föräldrar får göra rätt för sig, vissa klararsig undan återbetalningsskyldighet beroende på alltför kort preskriptionstidoch bristande personella resurser. Försäkringskassornas personalsituation är brännandeaktuell f. n. Företrädare för försäkringskassornas personal anser att eneffektiv kravverksamhet på detta och andra verksamhetsområden inom kassanskulle medföra så väsentliga utgiftsminskningar, att det väl motsvaradekostnaderna för viss personal, som står inför uppsägningshot. Det är min och övriga motionärersförhoppning, att regeringen väger in våra motioner i ett större sammanhang -jag åsyftar då närmast frågan om rationaliseringen vid försäkringskassorna -och jag förväntar mig någon form av förslag i frågan. Under alla förhållanden,herr talman, ämnar vi motionärer återkomma. 141MARTIN (): I det föreUggande utskottsbetänkandetbehandlas fyra motioner, som tar upp frågor om underhållsbidrag ochbidragsförskott. I huvudsak gäller det krav på förlängning avpreskriptionstiden för fordringar för underhållsbidrag, införsel bl. a. iersättning från arbetslöshetsförsäkring och försäkringskassornas roll vidfastställande av underhållsbidrag. Närdet gäller samtliga dessa motionsyrkanden finns det anledning att erinra om attdet 1978 genomfördes en genomgripande reform äv reglerna omunderhållsskyldighet till barn och frånskilda. Reformen trädde i huvudsak ikraft , alltså för mindre än . Huvudsyftena medreformen var dels att mildra underhållsbördan för underhållsskyldiga med svagekonomi, dels att få en mer enhétiig bedömning av frågorna om underhållsbidrag. Bl.a på grund av att har gått sedan reformen trätt i kraft - alltsåmindre än - och på grund av att visst utredningsarbete pågår m.m.avstyrker lagutskottet samtliga motionsyrkanden. Iett fall är vi dock inte eniga. Det gäller frågan om möjligheten till införseli ersättning från arbetslöshetsförsäkringen m,m. Där föreligger en reservafionfrån de moderata ledamöterna i utskottet. Införsel får enligt gällande lag skefrämst i lön, pension och sjukpenning. Däremot får det inte ske iarbetslöshetsersättning eller vuxenstudiestöd. moderata reservafionen föreslås att utan utredning eller närmareöverväganden skall ändra utsökningslagen så att även arbetslöshetsersättningoch vuxenstudiebidrag får tas i anspråk genom införsel. Vi övriga ledamöter ilagutskottet kan inte ställa oss bakom det kravet. Vi hänvisar till att justdenna fråga diskuterats i en lagrådsremiss med förslag till utsökningsbalk menatt prövningen fått anstå i avvaktan utredning om allmänarbetslöshetsförsäkring. Vihänvisar även tiU att ensamförälderkommittén i sitt utredningsarbete kommer attta upp den här frågan och att kommitténs arbete beräknas avslutas i slutet avdetta år. Det finns alltså enligt utskottsmajoritetens mening all anledning attinte nu föregripa ensamförälderkommitténs utredningsarbete. Det är för ossstarka skäl för att avstyrka motionskråvet på en utvidgning av möjligheternatill införsel. GullanLindblad har här talat om bl. a. ett motionsyrkande om förlängning avpreskriptionstiden för underhållsbidrag från . Utskottet har enhälUgtavstyrkt det yrkandet, trots att det förekommer i två moderata motioner. Genomunderhållsréformen, som trädde i kraft , förkortades preskriptionstidenfrån tio till . Det ansågs då att det fanns starka sociala skäl för attförkorta preskriptionstiden. Med preskriptionstid kunde det varaväldigt svårt för en underhållsskyldig, som under en följd av år drabbats avstora krav, att så att säga orka starta på nytt. Visserligen är det viktigt attsamhället får igen sina fordringar för utbetalade bidragsförskott, men det ärännu viktigare att den som exempelvis efter en skilsmässa fått storaunderhållsskyldigheter inte drabbas så hårt, att han eller hon inte orkar klarasin situation. Det blir ännu dyrare från samhällets synpunkt, om vi nu bara skallse på den ekonomiska sidan, om vederbörande går under socialt och inte kanbetala något alls av de utdömda underhållen. Utskottsmajoriteten anser att destarka sociala skäl som 1978 fanns för att förkorta preskriptionstidenföreligger även . Därför anser vi att motionsyrkandet bör avvisas. När görgällande att utskottet inte skulle vara intresserat av att behandla den härfrågan tillräckligt noggrant vill jag påpeka att det givetvis funnitsmöjligheter för hennes partivänner i utskottet att begära att motionerna skulleha remitterats, så att vi fått ett fylligare underlag för bedömningar iavvägningen mellan de sociala skälen och de eventuella ekonomiska skäl somkunde tala för en längre preskriptionstid. Någon sådan begäran har inteframställts. Det enda material vi har är de rätt knapphändiga uppgifter somfinns i motionerna, där man spekulerar över vad det här skulle ge. Dessutomkrävs i motionerna att preskriptionstiden skulle förlängas med verkan redanfrån , eftersom man talar om besparingar under kommandebudgetår. Det skulle vara att ta rätt lätt på lagstiftningen, om vi utan någonnoggrann utredning eller överblick över det hela skulle ändrapreskriptionstiden så efter det att vi förkortat den från tio till treår. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till lagutskottets hemställan på allapunkter. Anf.142 (): Reformen trädde i kraft - det är alldeles riktigt. Mennär det nu har visat sig att kravverksamheten inte fungerar tillfredsställande,anser vi motionärer att det är nödvändigt att någon form av initiativ tas ifrågan. Om vi motionärer inte har lyckats åstadkomma det fuUödigautredningsmaterial som utskottet anser sig behöva ha, hade utskottet haft fullmöjlighet att infordra ytterligare material eller ta egna initiativ. Det ärlätt för utskottet att krypa bakom gamla uttalanden i frågan och att hänvisatill ensamförälderkommitténs kommande förslag. Men om man har praktisk kontaktmed försäkringskassornas verksamhet, vet man att den här frågan ärföremål för en mycket livUg diskussion. De handläggande tjänstemännen känneratt de inte på ett tillfredsställande sätt klarar av den här uppgiften. Visstär sociala hänsyn viktiga, , men det är också oerhört viktigt attkravverksamheten fungerar och att den fungerar Uka för alla, så att inte vissafår betala och göra rätt för sig, medan vissa andra slipper undan på grund avbrist på resurser. Jag vill också än en gång betona att jag ser denhär frågeställningen som ett led när det gäller den fråga som tas upp i enannan motion och som gäller försäkringskassornas rationalisering. Man börbeakta kravverksamheten när man tar hänsyn till behovet av personal, och närman nu står inför risken att behöva säga upp personal vid försäkringskassornavore det kanske bättre att använda de resurserna just till den här typen avkravverksamhet. 143 (): Jag vill betona att det beslut om sänkning av preskriptionstiden fråntio till som togs 1978 hade föregåtts av ett omfattandeutredningsarbete, och även i utskottet behandlade vi frågan mycket noggrant. Vi brukar bl. a. görastudieresor till myndigheter som har att handlägga frågorinom ramen för den lagstiftning som vi har att bereda. Och jag vill säga att vii det sammanhanget träffat på personal från försäkringskassorna som uttalat sigför att preskriptionstiden borde vara bara . Vilken respekt skulle medborgarna få för lagstiftningen omvi 1978 fattar beslut om att minska preskriptionstiden från tio till och1982 - utan närmare underlag - fattar beslut om att öka den från tre till femår?