prot · G509128 · 1981-12-31 00:00:00 — Man pekar på mycket stora osäkerhetsfaktorer när detgäller t. ex. hur man skall applicera dagens arbetsmarknadsbeteende på enframtida läkarkår. Man har diskuterat flödet genom utbildningssystemet, och mansäger att det är svårt att göra en bedöming. Betydligt fler avbryter sinastudier före avslutad utbildning. När det gäller legitimationen liggersiffrorna lägre än förväntat osv. Hela betänkandet genomsyras av att många faktorer ärsvårbedömda. Ta bara en sådan sak som att det plötsligt uppstod ettoerhört intresse bland de yngre läkarna för att utnyttja sin lagliga rätt tillkortare arbetstid för att kunna vara tillsammans med sina barn. Detta agerandegav genast mycket stora effekter, och det kommer - om det skulle bli fråga omett regelmässigt beteende - att ge mycket stora effekter även framöver när detgäller bedömningen av dimensioneringen av läkarlinjen. 106BERTIL () replik: var optimistisk när det gällerläkartillgången. Han hänvisade till att situationen i skulle klaras.Får jag då understryka att vi i de delar av som jag representerar -norra och periferin i övrigt - ständigt har haft brist på läkare. Dethar varit väldigt svårt att besätta tjänsterna. Människorna känner sig myckethjälplösa och rådlösa när de inte kan få läkarhjälp. Vi som står för samhälletsresurser mäste ta hänsyn till dessa förhållanden. Jag har suttit med i i36 år. Det har varit en ständig brist på läkare. Sedan jag kom till riksdagen1958 har frågan upprepade gånger diskuterats. har man sagtatt läkarutbildningen kommer att bli mer och mer omfattande. Vi får såomfattande utbildning att situationen kommer att . Men det har ej klaratsän. Jag vill här gärna ha sagt att så länge de löften som givitsinte har kunnat infrias, så länge man inte har klarat av att ge människorna ide aktuella bygderna den läkarhjälp de så väl behöver, är frågan inte löst. Densaken är helt klar. Därför måste man göra någonting. Jag är helt på det klara med att man inte skall utbildatill arbetslöshet. Men det kan inte heller vara riktigt att människor skallbehöva vara utan läkare, särskilt inte när många ungdomar inte har någontingatt syssla med. Den lilla skillnad i kostnader som uppkommer är obetydlig. Vimåste så att säga satsa på en försäkring så att människorna får den hjälp debehöver. Så skall vi få en behovsanalys.Längre fram får vi ta hänsyn till vad den säger. Det är så jag har sett saken. Jag yrkar bifall till de yrkanden som gjorts avcenterledamöterna i utskottet. 107 () replik; frågade mig omkostnadsaspekterna på överföringen av den landstingskommunala utbildningen tillstaten och sade att det egentligen inte finns några kostnader angivna ipropositionen. I utredningen tog man upp frågan om kostnaderna, som rörde sigom ca 300 milj. kr. Personalkostnaderna skulle uppgå till omkring 125 milj. kr.och praktikplatskostnaderna fill 80-110 milj. kr. - de är litet svåra attuppskatta exakt. Kostnaderna för lokaler och utrustning skulle uppgå fillungefär 100 milj. kr. Naturligtvis kan man föra över de här beloppen filldagens ekonomiska situafion utan några större svårigheter. Det är helt klartatt man skulle kunna klara av dessa kostnader vid förhandlingar mellan statenoch utan alltför stora problem. Man diskuterar ju årligenväldigt stora överföringar, och då kan man också baka in en sådan här summa.Det är ju så, som också erkänner, att det för samhället ellertotalt sett inte blir någon merkostnad. Det är fråga om var man budgetteknisktsett skall bokföra utbildningskostnaderna - på landstingen eller på staten. Sedan tror jag att om man har ett enhetligt stadigthuvudmannaskap, så kommer det att bli något billigare än om man harhuvudmannaskapet uppsplittrat på olika landsting. Jäg nämnde i mitthuvudanförande skälen för detta, och jag tror att de är hållbara. tog upp HS 90 och alla deosäkerhetsfaktorer som finns i prognoser och då speciellt i läkarprognoser. Jaghåller gärna med om att det finns många osäkerhetsfaktorer i prognoser på långsikt, som ju HS 90 har sysslat med. Men det är helt klart att om man analyserarsituationen , så finner man att vi kommer att uppnå enbalans och att vi därefter kommer att få ett överskott avläkare. Det finns ingenting som tyder på att situationen skulle förändras. Detspecifika exempel som tog upp tycker jag inteär riktigt relevant i sammanhanget. Sedan talade Berfil vältaligt om sina problem medatt skaffa läkare till . Jag tycker i och för sig att det är storaproblem, men de måste lösas på annat sätt än genom överutbildning. håller ju också med om att man icke skall utbilda för arbetslöshet. högskoleutbildning, m. m. 108ING-MARIE () replik: Jag tycker egentUgen att det är litet av attkäbbla med varandra, men jag måste få konstatera att det är ett intressant påpekandenär , alltså en moderat ledamot, säger i att kostnadsaspektenär ointressant, när det för samhället totalt sett inte innebär någonmerkostnad. Det är inte den utgångspunkten man från moderat håll har haft 8 protokoll1981/82:127-131 högskoleutbildning, m. m. vidtidigare överväganden, när man vältrat över stora kostnader på kommuner ochlandsting genom indragna statsbidrag osv. Det har inte varit några församhället totalt sett minskade kostnader, men då har tyckt att dethar varit mycket intressant att t. ex. dra in statsbidrag till skolbyggnader m.m. Vi känner till hela den där raddan, 109 () replik; och jag är helt överens om att detfinns väldigt många osäkerhetsfaktorer i sådana här prognoser. Det är därförnödvändigt att göra kontinuerliga bedömningar och avvägningar. Detta är ingetarbete som är gjort en gång för alla, utan det fortsätter konfinuerligt - detär väl medveten om, HS 90 kommer att fortsätta arbetet med att görasådana här analyser och bedömningar. och socialdepartementetgör det också kontinuerligt. Men slutsatsen i det betänkande som HS 90 just nuhar lagt fram kan man finna i en mening på s, 60, där man talar om de olikaalternativen och slutar med: "Vid en jämförelse dem emellan finner man attnuvarande brist minskar relativt snabbt för att förbytas i ett marginelltöverskott ," Det är något annorlunda än den beskrivning av ett starktöverskott som gör. 110RUNE () replik: säger att det varintressant att höra synpunkter på de 300 miljonerna. Man harminsann haft andra uppfattningar i andra sammanhang. Jag tycker inte att viskall föra den debatten nu utan diskutera den här speciella frågan. Det är helt klart att vi är för förändringen till ettenhetiigt statligt huvudmannaskap därför att vi frän moderata samlingspartiettror på att reformen samhällsekonomiskt sett kommer att bli lönsam på längresikt, Bokföringsmässigt kommer den inte, det har jag sagt, att innebära ensamhällsekonomisk merkostnad, eftersom det bara är fråga om att bokförakostnaderna på landstingen eller på staten. Men på lång sikt kommer, Ing-MarieHansson, ett enhetligt statligt huvudmannaskap att innebära att kostnadernablir lägre för dessa utbildningar. Sedan vill jag helt kort gå över till att bemöta ChristinaRogestam, som anför att HS 90 konstaterar, att det skallbli enbart ett marginellt överskott. Ja, det är HS 90;s bedömningar, men detfinns andra bedömningar som jag tycker är betydligt mer korrekta, HS 90 väverinte in alltför många uppfattningar och drar inte ut de riktiga långaperspektiven. Jag har tillgång till privata undersökningar, som klart visar 1990 har ett överskott av ungefär 4 000 läkare, och jag tror att man kanhålla sig till de faktorerna. Dessutom har man, , inte i HS 90 räknatmed att ekonomin skall befinna sig i den dåliga situation som den befinner sigi f, n. Och det måste vi också ta in i sammanhanget. 111 INGA (vpk); I tandvårdsutredningen föreslås att man skall satsa mycket meränmangörpåden förebyggande tandvården, och det anförs att en sådan skall kunnaerbjudas alla vuxna. Därför måste utbildningen av och tillgången påtandhygienister öka. har dessa mest tagit sig an de patienter somsjälva sökt den här typen av vård och bara inriktat de förebyggande insatsernapå barn och ungdom. Dethar gjorts en forskningsöversikt, som visar att omkring 1 miljon av landets 1,3miljoner pensionärer behöver tandvård. Bland de gamla på institutionerna ärtandlöshet lika vanlig som den var . Tandröta,tandlossning, dålig munhygien och dåligt fungerande proteser är oerhört vanligtbland de äldre. Just för de äldre skulle tillgång till landhygienister betydamycket, ISverige finns en mycket hög tandläkartäthet. Jag tror att den är högst ivärlden. Trots detta är köerna på vissa håll i vårt land mycket långa. Manräknar med att det finns 8 000 tandläkare, och av dem finns ungefär hälften ifolktandvården och hälften i privat tandvård. Detta skulle statistiskt settgott och väl räcka till, om de här tandläkarna alla arbetade full fid och omlandstingen fick ett totalt planeringsansvar för verksamheten. Menför bara var köerna till tandvården 250 000 människor lång. Detär årslånga köer på vissa håll i vårt land, I min hemkommun var köfiden tillfolktandvården - och då är det en tätortalldeles i närheten av , Påsenare år har det talats mycket om att bygga ut den förebyggande vården. Det ärdärför inte i och för sig något nytt som tandvårdsutredningen lanserat. Men denförebyggande tandvården kommer aldrig att fungera om inte tillgången påtandhygienister kraffigt ökas. Vpk föreslår att 500 hygienister fårpåbörja sin utbildning. Regeringenföreslår bara 253 nybörjarplatser, och det kommer inte att räcka för allt manbehöver och vill använda tandhygienisterna till. Utskottet vill för sin delavvakta ett prognosarbete som görs på tandvårdsutredningens förslag inomsocialstyrelsen. Utskottethänvisar till att det skall finnas en balans mellan det förebyggande och detreparativa arbetet. Och till det vill jag säga att en satsning på denförebyggande tandvården inte får användas som alibi för att inte också bygga utden reparativa tandvården. PåKockums varv i har det funnits ett projekt där personalen fick gå tilltandläkare vid en speciell klinik en gång . Dessemellan följdepatienterna ett program för profylax med kontroll hostandhygienist eller tandsköterska. Besöket tog och innefattadeprofessionell tandrengöring och instruktion i munhygieniska åtgärder. Vid enutvärdering som gjordes efter tre verksamhet visade sig följande:förbättrad munhygien, minskad förekomst av tandsten, förhindrad fortsattnedbrytning av tändernas benfästen, minskat antal nya kariesskador och ett minskatantal tandförluster. I pengar innebär det rena vinster både för samhället ochför de enskilda människorna. Kommunalhögskoleutbildning, m. m. Kommunalhögskoleutbildning, m. m. Detfinns med andra ord all anledning att satsa på den förebyggande tandvården. Menför att man skall kunna komma till skott med det måste det finnas fillräckligtmed tandhygienister, och för att få det måste vpk-motionens krav om en kraftigökning av utbildningen av tandhygienister bifallas. Om detta kan man läsa i vårtandvårdsmotion, som har nr 111, Jag skall nöja mig med att yrka bifall tillvår motion nr 112, där att-satsen till denna motion återfinns. Anf.112 () replik: Det är korrekt att det finns ett stort tandvårdsbehov. Det gäller inteminst äldre människor - det har redovisat i enutredningsrapport inom sitt äldreomsorgsprogram som kom för några månadersedan. Men man måste också avväga olika personalkategoriers storlek motvarandra. Utbildningen av tandhygienister har ökat snabbt föratt möta satsningarna på den profylaktiska tandhälsovårdens område. Resultatetav tandvårdsutredning kom för inte så länge sedan. Den hade allmänttill uppgift att bedöma tandvårdsbehovet och tillgången på tandvårdspersonal avohka slag. är det möjligt att med utgångspunkt från den utredningen ochannat prognos- och utredningsmaterial bilda sig en uppfattning om hurdimensioneringen av de olika personalgrupperna skall göras. Den bedömningenkommer att ske inom ramen för det kontinuerliga dimensionerings- ochplaneringsarbetet. Regeringen får alltså ta ställning tillom man skall öka intagningen och dimensioneringen när det gällertandhygienister och i så fall med hur mycket, Anf.113 INGA (vpk) replik: debatter har visat att vi skall satsa på den förebyggandetandvården. Vi skall alltså inte ha den bara för barn och ungdom utan också förvuxna i den utsträckning det behövs. Om man inser behovet av denna tandvårdmåste man också inse behovet av att utbilda många fler tandhygienister. Jagskulle tro att vpk-motionens krav på 500 platser, som alltså är en fördubblingav vad regeringen och utskottet föreslår, också ligger för lågt. Manmenar också att tandhygienisterna och tandsköterskorna skall kunna ta över endel av det arbete som tandläkarna gör. Det blir alltså nyaarbetsuppgifter för dem. Skall man klara både äldreomsorgen och de yngstabarnens stora behov av profylaktisk tandvård måste man satsa på dennayrkesiitbildning. Det är alltså motiverat att öka utbildningen på det sätt somvi föreslår i motionen. 114 (); Personalsituationen inom vårdsektorn har under de senaste årengenomgått en markant förändring. Den brist på utbildad personal som tidigareständigt var ett faktum har vänts till ett överskottinom vissa områden. De grundutbildade sjuksköterskorna/ skötarna som saknarpåbyggnadsutbildning har svårt att få sjukskötersketjänster och -vikariat - defår i vissa fall tjänstgöra som vårdbiträde eller undersköterska/skötare vilketinte ger dem de önskade meriter vid ansökan till påbyggnadslinjerna, då endasttiden som tjänstgörande sjuksköterska/ skötare är meriterande. Fr, o, m, kommer den nyavårdutbildningen att starta där vissa av de nuvarande påbyggnadslinjerna kommeratt inkluderas. Detta gör det ännu mer angeläget att de grundutbildadesjuksköterskorna/skötarna ges största möjliga chans att få sin påbyggnadsutbildningså snart som möjligt för att vara lika konkurrenskraftiga på arbetsmarknadensom de sjuksköterskor/skötare som genomgått den nya vårdutbildningen. Jag har i motion 1367 vid detta som behandlas iföreliggande utskottsbetänkande hemställt i ett första yrkande "attriksdagen beslutar uttala sig för att antalet utbildningsplatser för 65 poängpå sjuksköterskelinjen minskas till förmån för en utökning av antaletutbildningsplatser inom påbyggnadslinjerna". Jag är tacksam mot utbildningsutskottet som biträder mittyrkande i detta avseende genom att föreslå att den grundutbildning som ärföreslagen i propositionen skall inskränkas till de 22 platser i tillvilka antagning redan har skett . De resurser som var tänkta förgrundutbildningen kommer i stället att överföras till påbyggnadslinjerna. Detär i detta läge viktigt att den förändringen sker. Det skapar möjligheter fördem som har grundutbildning att också få sin vidareutbildning. I motionens andra att-sats yrkar jag "att riksdagenbeslutar uttala sig för att som undersköterska/skötare eftergenomgången sjuksköterskelinje om 63, 65 eller 105 poäng blir rneritgivandejämte sjukskötersketjänst vid ansökan till de nuvarandepåbyggnadslinjerna". I detta avseende är utskottet inte lika välvilligt. Manhänvisar till UHÄ:s utbildningsplaner som fastställs i samråd medsocialstyrelsen. Jag har inget särskilt yrkande på den.punkten utan villbara notera att det viktiga här är att det skapas förutsättningar när detgäller antalet platser. Det är också viktigt att den tid under vilken det ärmöjligt för dem som har grundutbildning att få den här påbyggnadsutbildningenär sä lång att de har möjlighet till detta, så att de blir likakonkurrenskraftiga på arbetsmarknaden som de som får den nyasjuksköterskeutbildningen. Detta är vad jag har velat uppnå med min motion, ochjag vill än en gång tacka utbildningsutskottet för att det har tagit fasta pådet första yrkandet i motionen och föreslagit den förändring av propositionen somnu ligger på kammarens bord. högskoleutbildning, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. högskoleutbildning, m. m. Mom. 1(huvudmannaskap för de landstingskommunala vårdutbildningarna inom högskolan) Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 62 förreservation 1 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (huvudmannaskap för de statligasjukgymnastutbildningarna i och ) Utskottets hemställan bifölls med 138 röster mot 137 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (huvudmannaskap för sjuksköterskeskolor med enskildhuvudman) Utskottets hemställan bifölls med 138 röster mot 137 förreservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom. 12 (särskilda bidrag till s. k. FoU-tjänster) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 15 förmotion 2145 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 26 och 27 (rehabiliteringslinje) Utskottets hemställan bifölls med 198 röster mot 76 förreservation 5 av Hans Nyhage m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 28 (påbyggnadslinje för arbetsterapeuter) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 25 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1828 av m. fl. samt motion 1791 av och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 30 (social omsorgslinje) Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 74 förreservation 6 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 39 (dimensionering av läkarlinjen och medelsberäkning under utbildning för vårdyrken /83) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 59 förreservation 7 av Hans Nyhage m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 40 (dimensionering av läkarlinjen /84) Utskottets hemställan bifölls med139 röster mot 136 för reservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 41 (dimensionering av tandläkarlinjen och medelsanvisning till oförändradtandläkarutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 138 röster mot 137 förreservation 9 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Nr 128 Mom. 42 (planeringsramar för tandhygienistlinjen) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 16 förmotion 1112 av den m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. m. m. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /82:18 Gemensamma frågor (prop. 1981/82:100) Utskottets hemställan bifölls. 18 §Kammaren åtskildes .