prot · G50982 · 1981-12-31 00:00:00 — Såsom redan tydligt harförklarat är det uppenbart att ansvaret i detta fall ligger på . Men det finns några andra faktorer i svaret som jag tyckerär otillfredsställande. Utrikesministern säger att det är oppositionsgrupper iEl som har uttalat en vilja till förhandlingar. Så är inte fallet. Delär inte några oppositionsgrupper det är fråga om. Det är, som FDR;s ledareManguel Ungo sade vid etl besök i , ett enat folk som fördömer Duarteregimenspolifik och de mord och den tortyr som förekommer. Jag vill med anledning av svaret slälla några ytterligarefrågor till utrikesministern. Jag förutsätter i likhet med atl del härinnebär ett positivt bemötande av den vpk-motion som vi har lagt om ökat stöd.Redan nu vet vi att från Rädda barnen har äkl eller i dagarnakommer att åka i väg för att ta upp förhandlingar med kommittén för demänskliga rättigheterna. Jag vill då fråga; Kommer utrikesministern att bidramed medel fill Rädda barnen för framför allt barnen? En annan fråga gäller jusl fördömandet av ;s politik.Vilka ytterligare åtgärder kommer utrikesministern att vidta därvidlag? En tredje fråga gäller flyktingarnas status. Flyktingarnaerkänns inle som politiska flyktingar, vilket inte inom någotsammanhang tagit upp. Kommer utrikesministern att verka för att länderna iområdet ger flyktingarna den status de har rätt att kräva? Om de politiska förhållandena i Får jag bara erinra talarna om att när fråga besvaras fårdet första anförandel frän varje talare räcka längst , del andralängst tvä minuter och varje följande anförande längst en minut. Det är nog så, , atljag ochDaniel Tarschys-och säkert de övriga företrädarna för demokratiska partier iriksdagen - inte vill alt blir en kommunistisk stat. Det vore altbyta ell slags förtryck mot etl annat. Rätten att säga det har vi. Jag menar atl , som är en demokraii, förvaltar sinuppgift som demokratins försvarare mycket dåligt genom att missförstå helasituationen, och därmed oavsiktligt eller avsiktligt stöder odemokrafiskakrafter i . tycker all det är bra att jag höjer rösten.Jag har sagt detsamma som jag allfid har sagt. Jag tycker att det är felmed militär inblandning varifrån den än kommer. får gärna uppfatta del jag sade som stödför den socialdemokratiska mofionen vad avser det vi nu diskuterar. 19 (); Jag ställde två frågor fill utrikesministernsom jag inte fick besvarade. Jag upprepar dem. Avser utrikesministern alt kalla upp den amerikanskeambassadören för att delge honom den syn på Reaganspolitik? Hur avser utrikesministern att i del internationellasamarbetet ta upp dessa frågor? Med detta, herr talman, hoppas jag ha frågat inom dentidsram jag har till mitt förfogande. Om de politiska förhållandena i 20EVA (vpk): Jag skall inte här ta upp någon diskussionmed om demokralibegreppet. Jag vill bara säga att jag inte harmycket lill övers för den "demokrati" som bidrar till folkmordet i ElSalvador. Den regimen har jag svårt att inlemma under det begreppet. Ocksä jag ställde tre konkreta frågor. Jag frågade för detförsta efter konkreta åtgärder för atl fördöma ;s politik. Min andra frågagällde bidrag till Rädda barnen, om organisationen lyckas i sina ansträngningaratt få kontakt med kommittén för de mänskliga rättigheterna och att lindraframför allt flyktingbarnens situation. För det tredje frågade jag på vilketsätt kommer att ta upp just det faklum alt flyktingarna från ElSalvador av de övriga länderna inte erkänns som politiska flyktingar och intefår möjlighel all arbeta och försörja sig. Det är en fråga som lidigareinte tagit upp men som är oerhört väsentlig. Kammarens stränga lidsregler gäller även mig.Därför får jag besvara frågorna replik för replik. Det är ingen sidovördnad motdem som frågar att de inle får alla svaren . Jag har vid åtskilliga tillfällen tagit upp den här sakenmed den amerikanska regeringen via ambassadörer och på annat sätt. Jag tänkerfortsätta med det. Jag kan f. ö. nämna att jag mycket ofta - för att inte sägaalltid - tar upp frågan i samtal med andra regeringars företrädare. Vi tänker fortsätta att driva frågan politiskt, EvaHjelmström, precis som vi har gjort . Jag anser inte att ären demokrati, men jag vill gärna att landet blir det. Vi har alla skäl i världen att stödja Rädda barnen och ärberedda att ta upp till positiv prövning organisationens förslag fill åtgärderoch krav på pengar sä snart en sädan framställan kommer. Det är via UNHCR som vi hittillshar stött flyktingar i Mellan- och över huvud taget. Jag ser ingetsom helst skäl att flyktingar frän skulle behandlas pä annat sättän flyktingar frän andra delar av förtryckets . 22GERTRUD (): Jag noterar att säger att han vidåtskilliga fillfällen tagit upp med representanter för denamerikanska regeringen och ämnar fortsätta med det. Eftersom dagens uttalandeär ett mycket skarpt uttalande, utgår jag ifrån att det kommer att delges denamerikanska ambassaden. Den norska höyreregeringen har också gjort elt skarptuttalande och kallat upp den amerikanska ambassadören i . Jag har ocksåtagit del av de skarpa uttalanden som , statsminister i dendanska regeringen, har gjort. och är medlemmar av NATO, men haralltså ändå ansett del befogat att göra dessa kraftiga påtryckningar. Hurutrikesministern avsåg att i det internafionella samarbetet ta upp dessa frågorfick jag inget svar på. Det är mycket vikfigt att som en neutral statkraftfullt agerar i detta sammanhang - vi har ju vår ståndpunkt gemensam medMexicos och regeringar. Därför väntar jag mig att den svenskaregeringen fortsättningsvis agerar i dessa frågor. 23 (vpk): Också jag förutsätter att avståndstagandetfrän den amerikanska politiken inte bara delges den amerikanske ambassadörenutan också förs fram i olika, internationella sammanhang. Den sista frågan jag ställde lyckerjag inte ärtillfredsställande besvarad. Vi vet att flyktingarna är oerhört mänga, att delever under ytterst svära förhållanden och att de i och Hondurasförföljs, arresteras, torteras och mördas också av de inhemska regeringarna.Ett krav som har ställts av FDR/FMLN är just alt flyktingarna erkänns sompolitiska flyktingar och ges en i de länder dit de kommer. till de regler som gäller, men här kan och bör den svenska regeringenagera kraftfullt för att förbättra förhållandena. Om de politiska förhållandena i Jag tror att jag har besvarat frågan om vadvi tänker göra internafionellt. Dels driver vi frågan i FN och vidinternationella samtal och konferenser i övrigt där det går att göra det, delshar jag just meddelat kammaren att vi har initiativ i gång för att få tillständ ett internationellt hjälpprogram för . Vi ser gärna atlfrågan kommer upp i i FN; vi är bara observatörer där och kanalltså inte agera direkt. I vad gäller flykUngarnas polifiska status förstår jaginte riktigt vad talar om. Det är självklart att flykfingar frånEl har status som politiska flyktingar i . Att lagstiftningensedan kan vara annorlunda i andra länder är ju, dess värre, ingenting som jagkan göra någonting åt annat än genom att framhålla som exempel. hänvisade till den norska och den danskaregeringen, och jag är tacksam för att också de agerar. Jag minns inte vem somvar först på plan, men vi var ute myckel tidigt med mycket skarpaavståndstaganden från såväl den amerikanska inblandningen som inblandning frånannat håll. 25 (vpk): Helt kort: Visst kanSverige trycka på för att få till stånd en förändring av bestämmelserna omflyktingarnas status också i andra länder. Del räcker inte att, somutrikesministern gör, enbart hänvisa till att har bättre bestämmelserpå det här områdei än t. ex. och . Här finns möjligheter attagera, och dem anser jag att den bör ta vara på. Överläggningenvar härmed avslutad. Om utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna 5§Svar på interpellation 1981/82:122 om utvecklingen av desvensk-sudanesiska förbindelserna har i en interpellation frågat hurjag ser pä utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna och på behovetav en fast svensk representafion i . Den sudanesiska regeringen har med hänvisning lillbudgetskäl förklarat sin avsikt alt stänga ambassaden i bl. Vihar givetvis förståelse för att av ekonomiska skäl känner sig tvingatfill detta steg, men hoppas likväl att vi genom befintliga kanaler skall kunnautveckla och fördjupa kontakterna med . förbindelser med har, när det gällerofficiell representation, inte varit särskilt livliga. Ändå har våraförbindelser kunnat utvecklas bl. a. inom områdena handel, utvecklingssamarbeteoch besöksutbyte. fanns ett ambassadkansli med en utsändtjänsteman i , som var underställd ambassadören i . I regeringens proposition 1969 föreslogs attambassadkansliet i skulle dras in och alt pä nytt skulle bevakasvia ambassaden i . Behovet av fast representation i hade visatsig inte vara så stort som i vissa andra länder. Nedläggningen motiverades dels av svårigheten att utvecklahandelsförbindelserna med , dels med att biståndet till pä etttillfredsställande sätt kunde administreras av ambassaden i . Inom ramen för värt utvecklingssamarbete beviljades 1965en kredit för vattenförsörjning på 35 milj. kr. Den följdes 1970 av enkredit för samma ändamål på ytterligare 15 milj. kr. De båda länenefterskänktes sedermera. På grund av de svära försörjningsförhållanden sområdde i landets södra delar efter det segslitna inbördeskriget, anvisaderegeringen 10 milj. kr. i återuppbyggnadsbistånd till Sydsudan. Då 1976 på regeringens rekommendation beslutadealt det långsikfiga utvecklingssamarbetet med skulle upphöra, var orsakenfrämst de betydande biståndsinsatserna från annat håll, främst frånarabvärlden. Beträffande stödet till flyktingar i är Sverigetraditionellt en av de ledande biståndsgivarna. Förutom reguljära bidrag tillde internationella organ som arbetar för flyktingarna i , huvudsakligenUNHCR, har vi lämnat omfattande bidrag genom svenska frivilligaorganisationer och genom extra bidrag till FN;s flyktingprogram. 1980 utgickhärutöver elt särskilt bidrag om 5 milj. kr. till förvaltenförsörjningsprojekt i flyktinglägren. bidrag till flyktingverksamheten i harunder uppgått till sammanlagt ca 26 milj. kr. kommer regeringen att fatta beslut om stöd pä 8,7 milj. kr. verksam isödra och bistår flykfingar från Ugandaoch . 1979/80 inleddes ell bredare samarbete med Sudan.Samarbetet har hitfills främsl inriktats på sjuk- och hälsovårdsomrädet. Ettbesöksutbyte av resp. länders sjukvårdsministrar har ocksä ägt rum. Beredningenför internafionellt tekniskt samarbete (BITS) planerar projekt föruniversiteten i och , som har ett ramavtal om forskningssamarbete. Vi hoppas att BITS verksamhet kan bli elt instrument föratl utveckla det långsiktiga samarbetet med . harnyligen beslutat att genom besök i söka utröna förutsättningarnaför ökade insatser. Efter detta besök kommer vi atl kunna överväga den framtidainriktningen och omfattningen av det svensk-sudanesiska samarbetet genom BITS. Pä handelsomrädet har vi under det senaste årtiondetkunnat notera en viss ökning, men omfattningen av värt utbyte är fortfarandeblygsam. uppgick export till 52 milj. kr. och importen lill 21milj. Utsikterna alt öka exporten förefaller inte särskilt goda, då Sudansprekära ekonomiska läge inte medger någon ökning av importen, såvida den intefinansieras utifrån. Vi hoppas atl pä sikl kommer all uppnå ekonomiskstabilitet och styrka. Landet har intressanta rävarufillgångar, främst olja.Det är också möjligt alt jordbruket kan utvecklas och förvandla tilllivsmedelsexportör. I detta sammanhang kan jag nämna att är i färdmed att påbörja samarbetsprojekt med anknytning främst till jordbruksutvecklingen. Våra ansträngningar att utveckla samarbetet med böremellerfid inte grundas enbart på framtida kommersiella intressen. DettaAfrikas fill ytan största land har ett geografiskt intressant läge mellanarabvärlden och och är strategiskt placerat nära ochfarlederna till och från Gulfomrädet. Det finns alltså även ett politiskt intresse av attlångsiktigt utveckla förbindelserna med pä olika områden och genom olikakanaler, och av att öka förståelsen mellan och fördjupa kunskapen om våraländer. Möjligheten att utvidga vårt samarbete med kommer nuatt prövas genom de kanaler som står oss till buds, främst genom ambassaden iKairo och delegationsbesök. tillgodoses vårt behov av överblick överutvecklingen i och samarbetet med genom dessa arrangemang. Inomutrikesdepartementet granskas emellertid regelbundet inriktningen ochomfattningen av vår utrikesrepresentafion i ljuset av internauonella förändringaroch våra svenska behov. Om värt samarbete med skulle utvecklasoch växa i omfattning, får vi naluriigtvis på sedvanligt sätt pröva vilkaorganisatoriska konsekvenser della skulle kunna fä. Om utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna 10 protokoll 1981/82:80-84 Om utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna 27HÄDAR (); Jag ber atl få tacka utrikesministern försvaret. Det gör jag gärna, då det är elt i mänga stycken mycket positivt svarsom jag har fått på min interpellation. Ja, jag tror atl man med rälta kan sägaatl det är det starkaste ullrycket för en politisk vilja till ett vidgatsamarbete mellan och som någon svensk regering har givit tillkänna. Särskilt vill jag i svaret notera de politiska skäl somutrikesministern anför för regeringens vilja att utveckla samarbetet med Sudan.Sudan har på flera sätt visat sin vilja att bidra till fredsansträngningarna isin del av världen. Så t. ex. har solidariserat sig med de egyptiskasträvandena alt på basis av Camp David-överenskommelsen skapa fred i MellerstaÖstern. Jag vvU också erinra om att flera av grannländerunder åren har varit inblandade i allvarliga konflikter. Inte minst gällerdetta länderna i den strategiskt viktiga del av som brukar kallasAfrikas . , som har hållit sig utanför dessa konflikter, har vid fleratillfällen och inle ulan framgång fungerat som fredsmäklare i regionen. Frånsudanskt håll har man också alltid understrukit atl afrikanska problem skalllösas av afrikanerna själva. är ett rikt land - rikt på generositet när del bl.a. gällt att la emot mer än en halv miljon människor på flykt undan krig ochkonflikter i grannländer som , , och . Den storatillströmningen av flyktingar till har tagit - och har fått ta - ianspråk redan knappa ekonomiska och administrativa resurser i utvecklingslandetSudan. är ett stort land - största. Säkert finnsdär - utöver bördiga jordar vid blå och vila Nilens stränder - värdefullamineraler, olja och andra rikedomar, som kan bidra till att göra ettsvenskt samarbete med ännu intressantare - ocksä från handelssynpunkt.Men de politiska skälen, utvecklingsbehoven i och den humanitära pliktenatt mildra flyktingproblemen är orsak nog att nu utveckla samarbetet mellanSverige och . Den uttalade vilja att medverka tilldetta finner jag mycket glädjande. Mot den bakgrunden bör också, som jag ser del, dediplomatiska kanalerna mellan länderna stärkas. är inle bara stort tillytan. Det är ocksä ett av tio folkrikaste länder. I samtliga de andranio har ambassader. Det har vi dessutom i ylteriigare ell tiotal länderi . Jag är väl medveten om att sparsamhet är enstatsfinansiell nödvändighet i - liksom i . Ändå vill jag uttryckaförhoppningen att det utvidgade samarbete med , som regeringen nuinitierar, skall få en omfattning som ytterligare motiverarupprättandet av en officiell svensk representation i . Det är värdefullt att utrikesministerns svari dag ger så klart belägg för regeringens "intresse av att långsiktigtutveckla förbindelserna med på olika områden och genom olika kanaler, ochav att öka förståelsen mellan och fördjupa kunskapen om våra länder". Eftersom är nöjd med svaret, kanjag fatta mig ganska kort när jag kommenterar något av del han sade. Del ärrikligt att spelar en konstruktiv polifisk roll i många internafionellasammanhang och i intar en hållning som såvitt gällerstödet för en förhandlingslösning är den rimliga och den som kan föra dennakonflikt till en lösning om fler ansluter sig fill den linjen. Det ser ocksä utsom om så kanske trots alll blir fallet. Det är vidare klart alt del finns skäl för oss attsamarbeta med alla länder i världen, inte bara av snävt egoistiskt ekonomiskamotiv ulan även därför att vi tror pä frihandel och gärna ser att världshandelnutvidgas. Vi ser också som etl iniresse för oss alt länder kan utvecklas ekonomisktoch socialt och därmed på elt bättre sätt än nu bli en del av den världsmarknadav vilken vi alla är beroende. Självklart har vi beträffande det övergripande motivför samarbete som vi har visavi alla , nämligen alt vi behöver visa värsolidaritet med människor som har det svårare än vi. Atl vi inte harbiståndssamarbete i stor omfattning med är inte någon sidovördnad mol detlandet, ingen underskattning av behovet just i det landet, utan resultat av dennaturliga prioritering som varje land måste göra. Vi har koncentrerat vårainsatser till andra delar av , andra länder har koncentrerat sina påsådant sätt alt de kommit att betyda mer för än vi. Att vi sedan en lid inte har vare sig ambassad ellerambassadkontor i skall inte ses på något vis som en politisk markeringmot . Det är en praktisk fråga på vilket sätt man klarar förbindelsernamellan olika länder. Flera nordiska länder saknar ambassad i afrikanska länderdär vi har ambassad, och vi ser inte det som någon politisk prickning fråndessa nordiska länders sida visavi de som del gäller. Men som jag sade i mitt svar, om det samarbete som pågårsedan en tid -som i pengar inle är alldeles blygsamt - ökar, och om andra skältalar för det, kan det naturligtvis bli aktuellt att se över på vilketpraktiskt sätt det diplomafiska samarbetet med skall gä lill - om delkräver att vi öppnar ett ambassadkonlor eller om vi kan klara oss utan det. Om utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna 29HÄDAR (); Jag delar helt utrikesministerns uppfattningatl engagemanget i samarbetet mellan länder är en fråga om prioriteringar. Dåmåste man väl konstatera, herr utrikesminister, att samarbetet med underlång tid har präglats av en ganska låg prioritet från svensk sida. Jag tyckerdet kan sägas avspeglas litet grand jusl i bristen pä officiell svenskrepresentafion i - diplomatiska förbindelser har vi , ochde är goda. Jag vill erinra om att det i finns svenskaambassader i länder där vi inte har någol biståndssamarbete och där ocksä densvenska handeln är mindre än den är med . Faktum är,herr utrikesminister, atl del finns bara elt land pä jorden med Om utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna flerinvånare än där vi inte har ambassad - utrikesministern vet säkert vilketland jag åsyftar - och jag undrar om inle utrikesministern kan hålla med mig omatt detta har varit ett uttryck för en alllför låg prioritet när del gällerintresset från svensk sida för . har utrikesministern i sitt svar understrukit att manvill tillvarata möjligheterna atl utvidga värt samarbete med . Detpositiva svaret välkomnar jag för egen del. 30 (); Av svaret framgår att svensk representationdrogs in och att det mofiverades med svårigheten att utvecklahandelsförbindelserna med . får vi kanske se litet på vad som harhänt . betonade i sin replik att bl. a. har under1970-lalet vuxit fram till atl bli en politisk stabiliseringsfaktor inom sittområde. Vi kan vidare konstatera att man i ledning under hela 1970-taletintensivt arbetat på att utveckla . Landet har stora naturliga tillgångar,men de behöver utvecklas, och för det erfordras en stor insats av kapital -kapital som måste komma utifrån. Därför är situationen någol annorlundaän den var 1969, när vär bedömning beträffande indragning av representationendirekl i gjordes. Vi kan konstatera att det föreligger praktiska svårigheterför svenska affärsmän som vill utveckla handelsutbytet. Försök som görs får skeutan något som helst officiellt stöd. Jag har prakfiska exempel på detta. En svensk båtfabrikant har kontakter nere i och harskapat vissa möjligheter all exportera båtar lämpliga för flodtrafik. Han harråkat i vissa svårigheter men kan strängt taget inte få någon hjälp via UD. startades försök via ambassaden i , och ijuni kom del ett svar att man skulle ta kontakt med konsulatet i . Iseptember skickade firman telex och skickade man brev, menfick inga svar. kom etl meddelande, atl det fanns kontaktmed . har ingenting hörts, och firman vet fortfarande intehur det är med de ekonomiska förbindelserna. Det skulle här verkligen habehövts ett officiellt svenskt stöd. Detta ärett exempel på att de kontaktbanor vi har är bristfälliga. När det gäller de svenska kontakterna i övrigt, så har viett utvecklingssamarbete. Vi kan konstatera att man arbetar på olika områden.I svaret nämns tvä organisationer med vilka det skall ske besöksulbyte - det ärBITS och . Sedan finns väl även SAREC, som har vissa kontakter. Jaguttrycker förhoppningen att det, när dessa kontakter leder lill planmässigtarbete, verkligen görs en samordning av insatserna, och jag vill frägautrikesministern om man redan nu i inledningsskedet har diskuterat hur en sädansamordning skall ske. Vad beträffar biståndsverksamheten, så avvecklades värtdirekta utvecklingsarbete på grund av att man hade uppfaltningen alt Sudanfick så stora bidrag från framför allt . Då skall vi konstatera attallfing är relafivt. President uttalade sedanbesvikelse över det ringafinansiella och ekonomiska stöd som erhöll frän och övrigaGulfstater, trots att man fält generösa löften. Exempelvis gav enskilda länder1978 totalt lill , och av dessa kom från just och övriga Gulfstater. Del är egentligen inlemycket pengar när det gäller utvecklingen av ett land av karaktär ochstorlek. Jag vill avsluta med att fråga utrikesministern om man idenna prövning av våra kontakter med kommer alt överväga olika nivåer.Kan de konsulära uppgifterna betraktas som mindre angelägna i och därförskötas som , medan regeringen däremot vill stödja utvecklingen avhandelskontakterna, möjligen i form av en fast handelssekreterarljänst iKhartoum? Om utvecklingen av de svensk-sudanesiska förbindelserna Del kanske skall göras klart att det är tvåfrågor som vi diskuterar. Den ena handlar om hur vi organiserar samarbetetmellan och regeringar. Om man inte har läst in sig på frågan -vilket nalurliglvis de deltagande i debatten har gjort - kan man av debattenlätt få intrycket atl skulle sakna diplomafiska förbindelser med Sudan.Så är det inte. och har haft dipJomariska förbindelser sedanSudan blev självständig stat. Det är bara så alt vi vad gäller , liksombeträffande mänga andra länder, inte har ansett oss ha råd alt ha en egenrepresentation i just det landet. Vi har i stället en s. k. sidoackrediteringfrän . Frågan om huruvida den ordningen skall ändras- om vi skall upprättaen ambassad i huvudstad eller om vi skall inrätta etlambassadkonlor för alt ambassaden i pä det sättet lättare skall klaraarbetet i sitt så att säga andra stafiöneringsland - fär vi ta ställning till.Avgörande för om del blir pä det ena eller det andra sättet är bl. a. i vilkenutsträckning som vi når resultat vad gäller det ekonomiska samarbetet medSudan. Det är den andra frågan som vi nu diskuterar. I vilkenomfattning har vi och skall vi ha ekonomisktsamarbele, pä biståndsområdet ellerpå annat sätl, med ? Jag har sagt att enligt min mening har alltintresse i världen av alt utveckla handeln med . Ett problem är att Sudanär i ekonomiska svårigheter och har svårt att öka sin import. har inteheller sä stort behov av att öka importen frän just . Vad gäller biståndssamarbete är alltså inte någotprogramland för . Det är inle heller elt land lill vilket vi ger biståndi programlands-liknande former. Men det är ett land med vilkel vi försökerutveckla det s. k. bredare samarbetet, som är mera varierat, mera inriktat justpå handel, industrisamarbete och forskning än pä vanligt bistånd. Därför är t.ex. den svenska organisationen , som just engagerar sig i att få tillstånd samarbete mellan svensk industri och industrier i , verksam idetta land.