prot · G5095 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:5 Statsföretag A B och Svenska VarvAB samt fyllnadsval till utskott 1 § till , och samt fyllnadsval till utskott Företogs val av 18 medlemmar och 18suppleanter i , 18 ledamöter med uppdrag att följa verksamhetenvid och samt en suppleant i vart och ett avkonstitutions-, finans-och utbildningsutskotten. 1 (): Valberedningen har enhälligt godkäntgemensamma listor för valen av medlemmar och suppleanter i samtledamöter med uppdrag att följa verksamheten vid och . Valberedningen har även enhälligt beslutat föreslå som nysuppleant i som ny suppleant ifinansutskottet som ny suppleant iutbildningsutskottet . 1 egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att tillherr talmannen få överlämna de gemensamma listorna. Sedan de av fördessa val avlämnade, gemensamma listorna upplästs av talmannen och godkänts avkammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagitspå resp. listor, valda: (för tidenintill dess val nästa gång ägde rum) medlemmarAllan () () () och Svenska VarvAB samt fyllnadsval till utskott () () () () ()() () Per () () GunnelJonäng (c) () () (vpk) HåkanWinberg (m) () förstevice talmannen () OlofPalme (s) UllaEkelund (c) ThagePeterson (s) Kari-ErikHäll (s) RolfClarkson (m) BengtWiklund (s) GunnarBjörk i (c) KarinFlodström (s) KerstiSwartz (fp) EivorMarklund (vpk) NilsHjorth (s) Ledamöter med uppdrag att följa verksamheten vidStatsföretag och (för återstoden av innevarande valperiod) RolfClarkson (m) () () () SvenAndersson (fp) () () Nr 5 (s) den (m) yf o, Anna-GretaLeijon (s) . () AB och Svenska EvaWinther (fp) fyllnadsval tiU (vpk) utskott () () Talmannen förklarade härefter valda- för återstoden av innevarande valperiod - till suppleant i () suppleant i finansutskottet () suppleant i utbildningsutskottet (m) 2 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Jag får härmed avsäga mig uppdraget som suppleant iutrikesutskottet. Jag får härmed avsäga mig uppdragetsom suppleant i försvarsutskottet. Undertecknad ber att få bli entledigad från uppdraget somledamot av socialförsäkringsutskottet. Dessa avsägelser godkändes. Val av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen 3 §Anmälan om val av partigruppernas företrädare i talmanskonferensen Med stöd av 1 kap. 7 S och 7 kap. 12 S riksdagsordningenhar partigrupperna till mig anmält följande personer att utgöra partiernasföreträdare i talmanskonferensen; () () iGävle (c) () (vpk) Tillsuppleanter har nominerats: () () BrittaHammarbacken (c) i (fp) (vpk) Talmannen förklarade de anmäldapersonerna valda till partigruppsföreträdare och suppleanter italmanskonferensen för tiden till dess nästa lagtima började. 4 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har med anledning avSven avgång och pa grund av avsägelse anmält följande nyarepresentanter i vissa utskott, nämligen som ledamot isocialförsäkringsutskottet , som suppleant isocialförsäkringsutskottet , som ledamot i jordbruksutskottetMartin och som suppleant i jordbruksutskottet . Vidare har moderata samlingspartiets partigrupp på grundav uppkomna vakanser och avsägelser anmält följande nya representanter,nämligen som suppleant i konstitutions- och justitieutskotten ,som suppleanter i utrikesutskottet och , som suppleant iförsvarsutskottet , som suppleant i socialförsäkringsutskottetGeorg , som ledamot i kulturutskottet , som suppleanti kulturutskottet , som suppleant i arbetsmarknadsutskottet GeorgDanell samt som suppleanter i civilutskottet och . Talmannen förklarade valda til suppleant i () suppleant I justitieutskottet () suppleanteri utrikesutskottet () () suppleant i försvarsutskottet () ledamot i socialförsäkringsutskottet () suppleanter i socialförsäkringsutskottet () () ledamot i kulturutskottet () suppleant i kulturutskottet (m) ledamot i jordbruksutskottet () suppleant i jordbruksutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () suppleanter i civilutskottet () () 5 protokoll 1981/82:1-6 5 § Talmannen meddelade att ansökan om ledighet fränuppdraget som dels hånMats för tiden den 13 oktober-den 13 november, dels från JanBergqvist för tiden den 14 oktober-den 15 november och dels från tiden den 17 oktober-den 16 november. Dessa ansökningar bifölls. Talmannen anmälde att följande ersättare skulle tjänstgörai stället för resp. ledamöter, nämligen () för ,() för och () för AnnaEliasson. 6 § Föredrogs och hänvisades Motion 1981/82:2såvitt avsåg lagförslagen 7-11 i proposition 1981/82:8 till socialförsäkringsutskotteti övrigt till socialutskottet 7 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:13om ändringar i beskattningen av vissa eldrivna fordon 1981/82:21 om ändring ibrottsbalken (ordförandebeslut i kriminalvårdsnämnden) 8 § Anmäldes och bordlades Motion 1981/82:3av Hans Nyhage m. fl. med anledning av proposition1980/81:203 om läroplan för den kommunala vuxenutbildningen 9 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1981/82:20av (vpk) till industriministern om verksamheten vid NJA, m. m.: Vid ett medlemsmöte -enligtsamstämmiga bedömare det mest välbesökta - har den fackligaorganisationen vid NJA, numera SSAB-Luleåverken, diskuterat SSAB-ledningensbeslut om nedskärningar i produktionen vid NJA. De anställda har därvid särskilt fäst sig vid verkställande direktören uttalande om attarbetarna inte bara skall kräva insatser från statens sida utan själva visa attde är lönsamma. På detta svarar arbetarna att en gång beslutat attanläggningarna skall vara av bästa europeiska standard, och man tar fasta pådetta och formulerar kravet: Verkställ besluten - då blir vi lönsamma! SSAB-ledningens beslut om ett nytt handlingsprograminnebär ett direkt avsteg från tidigare enhälligt fattade beslut omutvecklingen i . För NJA:s del innebär beslutet att Masugn 1, Sträng 3 ochtroligen också finvalsverket stängs. Dessa åtgärder omfattar ett tusentalarbetstillfällen vid NJA. Med alla följdverkningar som en så drastisk nedskärningvid järnverket i kan få för länets kustregion blir följden att bortåt 3000 arbetstillfällen försvinner i detta område. Gör man därtill en bedömning avfullt realistiska följder för andra delar av länet, så framstår SSAB-ledningensagerande helt huvudlöst. Mot detta ställer metallavdelningen vid NJA konkreta krav,som genomförda skulle betyda avgörande steg mot förverkligandet av målsättningenatt göra till ett stålcentrum. För dessa krav drivs nu i länet ennamninsamling. a) ny ugn imineralvalsverket b) upprustning avfinvalsverket d) fullproduktion i våra metallurgiska anläggningar Härföreligger således två klart utmejslade framgångslinjer för NJA: en formuleradav ledningen för - styrd av snävt företagsekonomiskt tänkande - och enannan av den fackliga organisationen, som ställer upp för att räddaarbetstillfällen vid järnverket och för länets framtid. Mot den bakgrunden villjag till industriministern ställa frågan: Vilken av dessa framgångslinjerbedömer industriministern som den mest gynnsamma för NJA och för ,och hur motiverar industriministern sin bedömning? 1981/82:21av (vpk) till bostadsministern om åtgärder mot hyreshöjningar, m.m.: Inför kommande årsskifte aviserasnu nya krav om stora hyreshöjningar. Kraven är denna gäng högre än tidigare.Många allmännyttiga bostadsföretag begär höjningar som motsvarar 200-250 kr.per månad för en normal trerumslägenhet. Privata fastighetsägare har bara attavvakta förhandlingarna mellan allmännyttan och hyresgästföreningarna för attsedan få ut motsvarande hyreshöjningar utan någon som helst kostnadsredovisningeller motprestation. Hyrorna har som bekant stigit mer än flertalet priser -särskilt . Löneutvecklingen motsvarar inte ökningen av hyroroch matpriser. statliga och kommunala stödet till bostadssektorn går iallt större utsträckning till villaägarna. av det samhälleliga stödetberäknas gä till ägare av en- och tvåfamiljshus. Genomsnittshyran för nybyggda och nyrenoverade lägenheterhåller nu på att passera 300-kronorsvallen (/m- och år). Det betyder atthyran nu är nästan dubbelt så hög som den enligt hyresgäströrelsen socialtacceptabla: av en normal industriarbetarlön för en tvåa på 60 m-. De kraftigt ökade byggnadskostnaderna drabbar såväl denenskilde som kommunerna. Kommunerna, som tillsammans med staten har ansvaretför bostadsförsörjningen, hjiruppenbara svårigheter att klara ett ökat byggandetill kostnader som gör det möjligt att hyra ut de bostäder som byggs. Bostadspolitikens centrala målsättning, allas rätt tillbra bostad, kan inte uppfyllas. Höga byggkostnader och hyror samt ettotillräckligt stöd till hyressektorn har gjort att många människor inte har rådatt skaffa bostad till dagens marknadspris. finns det hundratusentalsmänniskor i vårt land som saknar egen bostad eller behöver en bättre ochrymligare bostad. Det som är mest angeläget är att stoppa nyahyreshöjningar. Kostnaderna för bostadsbyggande och boende måste pressas nedgenom räntesänkningar, ränte- och amorteringsfria lån och andra riktadesamhälls-åtgärder till hyreshus i allmännyttig regi. Sådana åtgärder ärprisstopp och prissänkningar på byggnadsmateriel, slopad moms på byggandet samtfortsatta underhålls- och hyresförlustlån till allmännyttan. En omfördelning avbostadssubventionerna från ägarsektorn till hyressektorn måste också ske, bl.a. genom tak för ränteavdragen och en effektiv reavinstbeskattning. Andra förslag som ställts i den bostadspolitiska debattenär att undanta bostadslån till allmännyttan från årlig upptrappning avräntenivån, att inte genomföra extraavtrappningen av räntesubventionerna ochatt slopa skatten på olja för bostadsuppvärmning. Bostadsministern har låtit förstå attregeringen nu inte är beredd att vidta några åtgärder i syfte att stoppahyresstegringarna och pressa ned hyrorna till en socialt acceptabel nivå. Införstundande årsskifte med hot om nya stora hyreshöjningar frågar sig emellertidallt flera människor om regeringen - inte minst av sociala och rättviseskäl -nu kan underlåta att komma med förslag och besluta om åtgärder i detta syfte. Med hänvisning till det anförda vill jag till statsrådetställa följande frågor: Kommerregeringen att föreslå någon form av riktat statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen i syfte att förhindra nya hyreshöjningar i befintligahyreshus? År regeringenberedd att nu föreslå nya underhållslån och bidrag till outhyrda lägenheter? Vilka åtgärdervill regeringen vidta för att stoppa eller begränsa kostnadsökningarna för deallmännyttiga bostadsföretagens nyproduktion? 1981/82:22av () till industriministern om vissa skogsvårdande åtgärder: Behovet av lövslybekämpning ochröjning i skogsmarkerna har varit en högaktuell fråga under de senaste åren.Behovet har växt till nästan skrämmande proportioner. Det framgår av destickprovsmässiga röjningsinventeringar som gjorts på skilda håll i landet. Framtidsaspekten har blivit direkt oroväckande sedanjordbruksministern aviserat en proposition om principiellt förbud mot kemisklövkontroll. Inom skogsnäringen och hos skogsvårdsmyndigheterna är man oroadöver följderna. Återväxten i skogen kan tryggas endast genom effektiv lövkontroll. I har tagit fram ett lokaltmaterial, som visar att röjningsproblemet verkligen är akut. Under tidenfebruari-juni 1981 genomförde en stickprovsmässigröjningsinventering i hela länet utom i , där motsvarande materialtidigare tagits fram. Inventeringen omfattade totalt på privat mark. Detta utgör av den privatägda skogsmarken utanför . Resultatet visar att röjningsbehovet är akut på avskogsarealen. På av skogsarealen är behovet så starkt attskogsvårdslagen föreskriver röjning. På minst en tredjedel av röjningsarealerna är det lövslyetsom gör röjningsbehovet så akut. Situationen är likartad inom . Från en del håll har det länge påståtts att skogsvårdenkan skötas genom och mekanisk röjning. Man hävdar att detfinns gott om arbetskraft för uppgiften, och bl. a. föreslås det att arbetslösaungdomar genast bör sättas in i arbetet med motormanuell röjning. För detta behövs emellertid utbildning, något som det oftatalats om. Men hur är det med verkställigheten? I ett sä utpräglat skogslän somVärmland har haft möjlighet att arrangera endast en kursför arbetsledare. Behovet av utbildning i skogsröjning torde enbart iVärmlands län uppgå till åtskilliga hundra personer - kanske tusentals. framhöll jag för industriministerNils G. Åsling i en riksdagsdebatt det angelägna behovet av skogsvårdandeåtgärder. Enbart i fanns då - - ett akut behovav ca 144 000 dagsverken i lövslybekämpning och annat skogsvårdsarbete. Detmotsvarade ca 700 helårsarbeten. Intresset för de beredskapsgrupper som avses utföraskogsvårdsarbete var dock inte särskilt stort, och jag framhöll angelägenhetenav att få fart på verksamheten. Industriminister svarade att regeringenallvarligt övervägde att föreslå speciella insatser på skogsvårdsområdet isamband med den proposition om skogsindustrin som skulle framläggas . Sedan detta sades har behovet av skogsvård ökatytterligare. I exempelvis har det ökat till ca 160 000 dagsverken ochytterligare minst 100 helårsarbeten. Hos skogsvårdsmyndigheterna säger man sigicke ha tagit del av konkreta regeringsinitiativ, sådana som industriministern sade sig allvarligt överväga. Det behöver knappast påpekas att en tryggad skogsåterväxthar avgörande betydelse för skogsindustrins framtida råvaruförsörjning ochdärmed för en väsentlig del av sysselsättningen i vårt land. En oroandeeftersläpning i skogsvården har redan skett - bl. a. till följd av det rådande förbudet mot kemisk lövslybekämpning. En väsentlig del av lövkontrollen måste även skegenom kemisk bekämpning - eljest kan inte 7 § i skogsvårdslagen (somföreskriver inriktning pä produktion av barrvirke) uppfyllas. Det gäller emellertid att också få till stånd en manuellröjning i tillfredsställande omfattning. i Värmlandefterlyser man intresse hos det enskilda skogsbruket för att gearbetsmarknadsmyndigheterna röjningsuppdrag, detta trots att 75-procentigtstatsbidrag utgår till löne- och lönebikostnader. Man frågar sig också om sådant beredskapsarbete kan fåutföras i enskilda skogsbrukares regi. Ytterligare en fråga gäller utbildningen av arbetskraftför motormanuell röjning och annan skogsvård. Kurser borde utan störresvårigheter kunna anordnas vid redan befintliga skogsskolor och andra lämpligautbildningsanstalter där utbildningsplatser kan ordnas. Med hänvisning till vad som här anförts ber jag att tillindustriminister . Åsling fä framställa följande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen att vidtaga för att fåtill stånd skogsröjning, lövkontroll och andra skogsvårdande insatser i sådanomfattning att man säkerställer en tillfredsställande skogsåterväxt som tryggarskogsindustrins råvarubehov och sysselsättning? 1981/82:23av (vpk) till arbetsmarknadsministern om sysselsättningen iGrums kommun: , dotterföretag tillBillerud , har aviserat en nära förestående nedläggning avindustrisäckstillverkningen vid i i . LokalaMBL-förhandlingar har strandats, och den förestående centrala förhandlingenväntas äga rum . Vid en nedläggning förlorar omkring 110 personer sinaarbeten. Av de anställda år kvinnor, och säckfabriken i är idagens läge den enda industri inom kommunen som i nämnvärd omfattning anlitarkvinnlig arbetskraft. Den enda jämförbara arbetsplatsen inom kommunen ärlandstingets sjukhem, där dock nyanställningsbehovet är litet och kön avanmälda arbetssökande redan är lång. kommun är budgetmässigt i ensituation som_ i praktiken framkallar vad som kan karakteriseras somanställningsstopp. Kommunledningen har icke heller någon information omförestående nyetableringar av industriföretag inom kommunen. detaljhandeln ökar f. n. arbetslösheten inomKarlstadsregionen. Försämringen av kvinnornas läge på arbetsmarknaden inomGrums kommun blir katastrofal, om och när nedläggningen av säckfabrikengenomförs. Då såväl länsarbetsnämnd som kommunledning saknar möjligheter attpåtagligt motverka dessa följder, synes statliga åtgärder vara påkallade. Med hänvisning till det anförda vill jag tillarbetsmarknadsministern ställa följande frågor: Hararbetsmarknadsministern uppmärksammat det akuta nödläge för den kvinnligaarbetskraften inom kommun som skulle inträda vid en nedläggning av PacsacAB:s säckfabrik i ? Ärarbetsmarknadsministern beredd att vidta åtgärder för att skaffa framersättningsarbeten för den industriarbetskraft som skulle bli arbetslös vid dennämnda nedläggningen? 1981/82:24av (vpk) till arbetsmarknadsministern om användningen avasbest: Reglerna för användning ochhantering av asbest skärptes . Något förbud mot import, i allaformer, av asbest finns inte. Asbesten är trots en minskad import miljöfara. Undersökningar har visat att förekomsten av asbest i trafikenär omfattande. Mest drabbas städerna, och i har undersökningar visatatt asbestförekomsten i trafiken är ett direkt hot rriot människors hälsa.Uppmätningen av asbestfylld luft i tunnelbanor är ytterligare ettexempel på problemets allvar. avslog vpk:s krav om förbud mot asbest i börjanpå med motivering att asbestanvändarna själva skulle finnaersättningsmaterial. Trots att nu har gått, har frågan inte kommitnärmare en lösning. Ersättningsmaterial finns, men asbestintressena förhindraratt dessa tas i bruk. Den internationella asbestindustrin är hänsynslös. Denmotverkar all annan utveckling och drar sig inte ens för att påverka svenskamyndigheter för att "lätta upp" den svenska lagstiftningen om asbest. Vpk föreslog, för , att importen avasbest måste upphöra och att gränsvärdet för asbest måste vara O (noll).Utvecklingen har gett oss rätt. Asbest måste förbjudas. Därför krävs attregeringen nu tar initiativ till att införa ett förbud mot import av asbest ialla former, även asbest som finns i importerade färdiga produkter. Ett förbudmåste kombineras med en kraftig satsning på ersättningsmaterial, så att de kantas fram snabbt för att ersätta de asbestbromsband som finns i trafiken, Medhänvisning till det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Avser regeringen att vidta åtgärder sä attasbestanvändningen stoppas genom ett totalförbud mot import av asbest och attersättningen av asbestbromsband kan ske snabbt? 1981/82:25 av (vpk) tillindustriministern om verksamheten vid Domnarvets järnverk, m. m.: SSAB-ledningen tar till drastiskaåtgärder för att påskynda nedskärningen av personal. Enligt planerna skall över 1 000 anställda i Domnarvets järnverk sägas upp från bolaget.Därefter får de arbeta under förutsättningen att statenbetalar deras löner. Åtgärderna skall ses mot bakgrunden av att anpassastill det internationella kapitalets villkor och spelregler. EG-ländernatillåter inte att produktionen drivs vidare med statligt stöd. skall ledning fastställa den slutliganedskärningsplanen för hela . 3 000 anställda kommer enligt planerna attavskedas. De tre järnverken har 13 200 anställda, och antalet skall ned till10 000 till . Katastrofen inom stålnäringen är orsakad avstorfinansintressen. Gräng-eskoncernens uppgörelse om med regeringen ärett exempel på vad storfinansen menar med samhällsansvar: ett obefintligtansvar. säljer vattenkraften dyrt och slipper undan billigt vad gällerSSAB. gigantiska nedskärning av personal sker utan attdet finns en nationell plan för handelsstålsindustrin. Vilken omfattning skallstålindustrin ha? Vilken inriktning skall man ha, och vilken satsning skallgöras för framtiden? Dessa viktiga frågor skall enligt regeringensindustripolitik avgöras av det internationella beroendet. Basnäringarna offrasför att inte andra industrigrenar skall drabbas. Det är bara det att det finns en hake i regeringensfilosofi. Vi räddar inte de andra branscherna med denna eftergiftspolitik motEG och andra internationella finansgrupper. Hela den svenska industrinsberoende av det internationella kapitalet avrustar som industrination.Därför krävs åtgärder , för att rädda såväl basnäringarna som den övrigasvenska industrin. avrustas utan plan för bruksorterna vad gällerindustri och sysselsättning. Vad skall dessa avskedade sysselsätta sig med?Skall det bli i andra industrier, och i så fall vilka? Eller återstår baraflyttlasspolitiken? Regeringen är handlingsförlamad när det gäller industri-och sysselsättningspolitiken. kapital, kapacitet,produkter, personal och kunnande måste stoppas. SSAB-ledningens planer måsteförhindras och en nationell plan för handelsstålsindustrin upprättas utifrånbehovsinriktad produktion, nationell utveckling, regional balans,resurshushållning och värnande om miljöintressen. Med anledning av utvecklingen inom handelsstålsindustrinvill jag fråga industriministern: Avserregeringen att stoppa SSAB-ledningens nedskärningsplaner, som bl. a. gäller 1100 arbetsplatser i Domnarvets järnverk, och upprätta en nationell plan förhandelsstålsindustrins framtid? Avserregeringen att upprätta en plan för bruksorterna för framtida industri ochsysselsättning, och delar regeringen uppfattningen att inga fä ske förrän nya jobb finns i Nr 5 avskedanden och nedskärningar skal regionen? 1981/82:26 av (vpk) till industriministernom en strukturplan för stålbranschen: En omstöpning av stålbranschenpågår. Den sker dock inte utifrån en samhällsplanering, utan på privataintressens villkor. Förändrade ägandeförhållanden och företagssammanslagningarleder till nedskrotning av tillgångar och hot mot sysselsättningen för deanställda. Ett uttryck för denna förödande politik är det som nuhåller på att ske i i . Iggesundskoncernens planer på ettsamgående mellan förutsätter personalminskningari bägge företagen - för del i storleksordningen 220-350 personer. Ett förverkligande av dessa planer skulle för delinnebära ytterligare ett steg som kan äventyra kommunens existens. Det storaberoendet av och bristen på sysselsättningsalternativ skapar storaproblem såväl för de anställda som för kommunen. Särskilt allvarligt är att denna nedskrotning avstålindustrin sker i avsaknad av en samlad plan för stålproduktionen i landet.Behovet av statliga riktlinjer för stålproduktionen, där samhällsekonomiskaprinciper är vägledande och enligt vilka en satsning skall ske på högförädlingsgrad, ter sig allt mer påtagligt. Det kan inte vara rimligt attprivata kapitalintressen får bestämma vad som skall ske på detta område. Situationen i utgör en larmsignal. Det är nu högtid att statsmakterna griper in för att förhindra en nedskrotning avstålbranschen och den hotande katastrofen för de bygder där denna utgjortgrundvalen för sysselsättningen. Medhänvisning fill det anförda vill jag fråga industriministern: Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att åstadkomma en strukturplan förstålbranschen, grundad på samhällsekonomiska intressen? Är regeringenberedd att vidta åtgärder mot att privata intressen så omvandlar stålbranschen,att stora delar av stålproduktionen äventyras och de orter där sysselsättningenär grundad på denna produktion hotas? 1981/82:27av (vpk) till statsrådet omhandläggningen av flyktingärenden: Militärjuntan i har i merän lyckats upprätthålla sitt skräckregemente över landet. Efter denförsta tiden av massarresteringar, mord och försvinnanden av tusentals avdemokratins försvarare har terrorregimen stabiliserat sin organisation och sinametoder för förtryck. Arresteringar, tortyr, försvinnanden och mord tillhöralltjämt de dagliga rutinerna i polisens och militärens arbetsmetoder. När deninternationella opinionen har upplevts som alltför besvärande för juntan, harman försökt åstadkomma tillfälliga ansiktslyftningar genom att utfärdaamnestier och deklarationer om liberaliseringar av det politiska systemet. Förinte så länge sedan försökte juntan ge sig själv legitimitet genom enomröstning om en ny författning. Författningsförslaget var utformat av juntansjälv, utan minsta inflytande från oppositionen i landet, och gav följdriktigtockså juntan garantier för fortsatt maktinnehav. Alldenstund ingen organiseradopposition är tillåten i landet och juntan håller hela administrationen i ettjärngrepp, så värdet naturligtvis ingasvårigheter att få den nya författningengodkänd.