prot · G509170 · 1981-12-31 00:00:00 — LO-sekdonernai dessa kommuner har arbetat med målsättningen att inom regionen skapa en naturlig och fungerande arbetsmarknad. omfattar såväl arbete somutbildning, kultur, kommunikationer och service. En rad uppslag har arbetatsfram för regionens utveckling. Sedanfrågan förra gången behandlades av har projektet utvecklats. Sålundahar det fackliga engagemanget vidgats från LO-sektioner till berördaLO-distrikt. Inlandsovalen ingår också i ArbetsHvscentrums forskningsprojekt. Arbetsmarknadsutskottetgör en artig bugning mot området och säger att man ser positivt på de försöksom görs att gemensamt ta nya inidativ för att främja utvecklingen i dessakommuner, men sedan vill man inte gå längre. Det ankommer på länsstyrelsernaatt initiera en samverkan, anser utskottet. Menvi framför i modon 322 att Inlandsovalen bör komma i fråga som ettregionalpoHtiskt försöksprojekt, att en statlig kommitté, vari bl. a. representanterför den fackliga rörelsen ingår, bör utses för projektet, att kommitténfortlöpande rapporterar om arbetet och att en offentlig utvärdering görs senast1985, Detta är betydligt mer långtgående än att förvänta initiativ frånlänsstyrelserna. Gemensamtför behandlingen av båda de motioner som jag här har berört är att utskottetinte har förmått lyfta blicken och göra något annat än de traditionella greppen.Syftet med båda motionerna har varit just att söka få till stånd en vidgad syn.Motionerna har pekat på speciella problem och speciella förutsättningar att påett nytt sätt angripa problemen. Jag har viss förståelse för svårigheterna attbland alla anmälda problem ta upp enskilda till särskild behandling. Men ändåtror jag att det är just det som måste till. Det handlar inte om att vare sigÖstergötland eller Inlandsovalen skulle bli gynnade på andras bekostnad. Dethandlar om att söka ta nya grepp på frågorna. Här finns lämpliga uppslag föratt göra detta, och det skulle gagna regionalpolitiken i dess helhet. Dessasträvanden måste drivas vidare. Beklagligtvis måste det ske mot det ansvarigautskottets passivitet, men jag tror att i takt med de växande lokala ochregionala aktiviteterna kommer också förståelsen i utskottet och attöka. Jag yrkar, herr talman,bifall tiH motionerna 1981/82:322 och 833. 120 (): konstaterar att stor politisk enighet råder omde allmänna målen för regionalpolitiken. Huvudmålet är att skapaförutsättningar för arbete, service och en god miljö åt alla människor, oavsettvar de bor i landet. Det står "skapa" i propositionen och ibetänkandet. Men till att börja med måste vi rätt ta till vara deförutsättningar som finns i form av riiänniskor och naturfillgångar i skildadelar av landet. Enbalanserad utveckling i alla delar av vårt land vad gäller arbete och serviceär av stor vikt. Inte minst gäller det för glesbygden. Den finns i såväl norrsom söder. 1 en motion, 1981/82:1532,har jag belyst förhållandena i min hemkommun isödra , så som vi upplevde hösten och , med bl. a.besvärande ungdomsarbetslöshet, kortddsvecka i våra småindustrier. Jag ärdjupt medveten om att flera kommuner i länet och i angränsande län uppvisarmotsvarande förhållanden. kommun har varit inplacerad i stödområde 1.I kommunen har man inte upplevt att placeringen gett den förväntadeutdelningen. Uppsplittringen på en mängd oHka stödformer av mer eller mindreregionalpolitisk karaktär och ett stort antal organ som handlägger dessastödformer verkar förvirrande på de företag som stöden är avsedda för. I det beslut nu skall fatta ges länsstyrelsenökad och samordnande beslutsfunktion. Jag tror att det är bra. Med tacksamhet noterar jag att arbetsmarknadsutskottet påsid. 149 i betänkandet utförHgt behandlat de problem en kommun av Ydresstruktur kan behöva hjälp med från landets gemensamma resurser. Med det förslagsom fattar beslut om ges möjlighet att erhålla investeringsbidragdH projekt av investeringskostnaderna. Jag vill avslutningsvis understryka hurviktigt det är att åtgärder från skilda centrala och regionala myndigheter draråt samma håll i regionalpoHtiken. Tyvärr är motsatsen ibland fallet. Jag villnämna ett aktuellt exempel. kommun räknar med att få bidrag förutveckling av turismen inom sitt område. Sommenområdet är i den fysiskariksplaneringen omnämnt som riksintressant från det rörliga friluftslivetssynpunkt. Just nu har kommunen att yttra sig till omvägverkets förslag att ytterligare minska trafiktiderna för färjetrafiken Korpön-Blåvik,Att trafiken upprätthålls är av största vikt och betydelse för åretruntboende.Dessutom har trafiken ett utomordentligt turistiskt värde. Att dra infärjan under större delen av året och begränsa färjetiden är attsvårt begränsa förutsättningarna för den turism som finns. Ansträngningarnaatt öka turismen med stöd av statliga insatser motverkas i hög gradav den nu planerade nerdragningen av här berörd färjetrafik. Den vänstra handen måste få veta vad den högra gör ellertänker göra. Den sentensen behöver aktualiseras i all samhällelig verksamhet,så också för en framgångsrik politik för regional balans i vårt land. Jag yrkar bifall tiH utskottets hemställan,utom i de punkter som omfattas av reservationerna 67, 70 och 80, som jag yrkarbifall till. Idetta anförande instämde (). 121RAUL BLUCHER (vpk): har en rad särdrag som gör länetsärskilt utsatt för kriserna i den kapitalistiska ekonomin. dominerassedan länge av mäktiga storbolag, som har den avgörande makten över industrinsutveckHng i regionen. har ett stort antal bruksorter där en endaindustri svarar för nästan hela sysselsättningen om man undantar kommunalverksamhet. Totalthar folkmängden minskat som industrins anställda och skogsbruketsanställda har minskat i antal. Den utvecklingen har pågått ,och dagens situation inger inga förhoppningar om en vändning. Sedanlokaliseringsstödet infördes har stora belopp ställts fill företagensförfogande. Utfästelser om nya arbeten har inte infriats helt; och den negativautvecklingen för industrisysselsättningen har inte kunnat brytas. Iår ökar arbetslösheten ytterligare jämfört med , ochfill hösten är utsikterna mycket mörka. Arbetslösheten i slog ivintras nya rekord. Vänerskog gick i konkurs, och därmed gav skogsägar-kooperationenupp sina ambifioner att håHa i gång en regional industri byggd på länets egnaråvaror. Det dominerande skogsbolaget , numerakontrollerat av , minskar planenHgt antalet produkter ochlägger ner arbetsplatser och tillverkningar. Koncentrationen fortgår, ocharbetena försvinner. Värmlandsdelegationenförde en hopplös kamp för att vända Värmlandsindustriella utveckling. De flesta och bästa idéerna fick läggas på is närstatsmakterna svek i fråga om pengar. Utvecklingsfonden arbetar vidare med attge marginella bidrag fill rekonstrukfioner och nyetableringar. Nya ungaföretagare utbildas på kurser, men tillskotten av nya företag och framför alltnya arbeten förblir marginella. Vadgör då regeringen för ? Sent, alltför sent, beviljades pengar fillytterligare beredskapsarbeten . En rad olika s. k. ungdomsinsatserhar formulerats, men de fungerar inte i praktiken. I övrigt hoppas dennaskrytsamma och pratsamma regering på marknadsekonomins självläkande krafter.Med chefsideologen i spetsen formulerar regeringen en luftig ideologisom tröst för de tusenden som drabbas av arbetslösheten. Förrom åren riktade vpk tyngdpunkten i kritiken mot den regionala obalansen, motflyttlasspolitiken. Det fanns många konkreta exempel på hur hela orterutarmades när de yngre och arbetslösa flyttade hemifrån. I t. ex.livnärde sig en stor andel av befolkningen genom att veckopendla tillindustrier i . Men drabbas också de delar av landet somen gång benämndes tillväxtregioner. T. o. m. friheten att flytta dit jobbenfinns har berövats värmlänningen. Privatkapitalethar misslyckats med uppgiften att ge en industriell utveckling. Möjlighetenatt öka förädHngen inom länet försummades. gamla basindustrier drogsin i den landsomfattande omstruktureringen, som makten ytterligarekoncentrerades till bankpalatsen i . Nukrävs en övergripande planering för att vrida utvecklingen i motexpansion och förnyelse och bryta den avveckling som härjar. Jag yrkarbifall fill mofion 471. 122 (): tillhör de län som mött de svåraste verkningarna iSverige av de problem som orsakats av samtidiga strukturella och konjunkturberoendesvårigheter i industrivärlden. Länet har traditionellt haft ett relativtensidigt näringsliv med tyngdpunkt i trä- och stålbranscherna. Båda dessabranscher har under en följd av år haft problem, och det är väl känt attdetta drabbat Värmlandsföretagen mycket hårt. Många nedläggningar ochinskränkningar har skett, vilket lett till ett minskat antalindustriarbetstiHfällen. Befolkningsutvecklingenunder var mycket negativ för länet -närmare 1 000 människor mindre bodde ilänet vid det senaste årsskiftet jämfört med det närmast föregående.Födelseunderskottet är betydande, och dessutom kan vi notera att många ungdomarflyttar från länet av tvingande arbetsskäl. Arbetslösheten är näst denrelativt sett största i landet. Länsstyrelseni framför länsplaneringsrapport att utvecklingen ilänet varit i högsta grad problematisk. Det finns tydliga teckenpå att den alltmer börjar likna utvecklingen , dvs. mednettoutflyttning, sysselsättningsminskning och hög öppen arbetslöshet. Situafioneni länet motiverar därför, enligt bestämda uppfattning, attVärmlands län ägnas särskild uppmärksamhet från regeringens sida. Det allt aktivarearbetet på regional och lokal nivå måste följas upp och kompletteras med enpositiv och konkret central behandling av åtgärdsförslag och krav på insatserfrån länets sida. De av särskilt beviljadeanslagen på 12 och 20 milj. kr., för att främja den industriella utvecklingen,är tecken på att man från länets sida rönt framgång när det gäller att förafram behovet av insatser i länet. Länsplaneringsarbetet har här enligtlänsstyrelsens mening spelat en viktig roll. - vill ocksåunderstryka att det råder stor osäkerhet i länet om den framtidasysselsättnings-, arbetsmarknads- och befolkningsutvecklingen. Enligtlänsstyrelsens uppfattning är risken mycket stor för att utvecklingen under1980-talet blir väsentligt mer negativ än vad prognoser ilänsplaneringen 1980 antyder. SysselsättningsutveckHngenär mycket oroande, och det är fortfarande svårt att bedöma effekterna av depågående förändringarna. Detta gäller såväl i skogsindustrin som i järn- ochstålindustrin och i industrin i övrigt. Situadonen inom skogsindustrin ärkanske särskilt oviss, inte minst beroende på att konsekvenserna avVänerskogskonkursen ännu ej kan överblickas. Detfinns emeHertid också posifiva drag i länets utveckling. Genom riksdagsbesluthar länet tillförts särskilda resurser för att främjaden industriella utvecklingen. Detta har gjort det möjligt att bl. a. bildainvestmentbolaget . bör detta bolag kunna bidra tiU en behövlig förnyelseoch förstärkning av näringslivet. Övriga delar av de anslagna medlen har överhuvud taget möjliggjort en hög intensitet i de regionala och lokalaansträngningarna att skapa sysselsättningstillfällen i länet. Avlokaliseringsstödsverksamheten och utvecklingsfondens kreditverk- samhet framgår vidare atten rad småföretag förnyats och att en väsentlig nyetablering skett. Vivill också i detta sammanhang betona sambandet mellan en offensiv småföretagsinriktadnäringspolifik och möjligheterna till en positiv glesbygdsutveckling. Detgäller att ta till vara glesbygdens produktionsbefingel-ser i ett småskaligtsamhälls- och produktionsmönster. Samhället bör i ett sådant perspektivsfimulera och stödja kombinerade verksamheter som jordbruk/skogsbruk/fiske,malm- och mineralproduktion, energiproduktion, hemslöjd/hantverk/småindustriellverksamhet, turism/serviceverksamhet. Vihar i oHka motioner tagit upp dessa frågor och föreslagit ökat statHgt stöd försysselsättningsskapande åtgärder. När man tar dél av proposition 113 ocharbetsmarknadsutskottets betänkande nr 23 kan man konstatera att kraven i våramotioner i stora stycken är tillgodosedda. Närdet gäller tilldelningen av medel och fördelningen på länen säger utskottet attdet utgår från att regeringen vid fördelningen beaktar förekommandesysselsättningsproblem och utgår från att förekomsten av glesbygdskommuner medsärskilda problem beaktas vid medelstilldelningen. Utskottetsäger vidare att det möt denna bakgrund finns anledning att räkna med attVärmlands län tilldelas större resurser än vad länets andel befolkningsmässigtsett skuHe motivera. Läggerman fill detta att utskottet föreslår att och kommuner skallinplaceras i stödområde C konstaterar jag att utskottet har tagit stor hänsynfill våra motionskrav och tillmötesgått oss på flera punkter. Även om det finnskrav på ännu längre gående åtgärder, som inte har kunnat tillgodoses, finnsdet anledning att vi värmlänningar försöker att, var och en efter sin förmåga,arbeta för en positiv utveckling för vårt län öch dess invånare. Meddetta vill jag yrka bifall tiH utskottets hemställan utom på de punkter därcenterpartisterna i utskottet avgett reservationer, som jag således yrkar bifallfill. 123 KARL-ERIKSVARTBERG (s): Det är vackert i just . Vi bohuslänningar tyckernaturligtvis att det är vackert under alla årstider, men för dem utanförlandskapet är det ändå sommaren som drar mest. förbereder vi oss för denstora invasionen. Från hela söker man sig till oss och också frånudandet. HelaBohuskusten har betecknats som ett riksintresse när det gäller rekreation ochfriluftsliv, och norra har avsatts som ett primärt rekreationsområde.Det innebär stora restriktioner för området vad beträffarindustrisysselsättning. Det har vi funnit oss i i , men vi tycker ändåatt med det här riksintresset för också bör följa ett riksansvar,är inte bara sol och salta bad. Vi har i , framför allt inorra , bestående strukturproblem, som kräver samhällsinsatser. ,och har också hört till stödområdet från början. kommunfördes till den s. k, grå zonen, och sedan dennuvarande stödområdesindelningen gjordes hör de fyra kommunerna till stödområde3, Närregeringen för en fid sedan presenterade den regionalpoHfiska proposition somvi nu behandlar blev ledarrubriken i en av våra tidningar, en borgerligtidning, "Sveket mot norra ", Den rubriken sammanfattar välreakfionen på förslaget att lämna norra utanför stödområdet. Jagtänker inte ta upp kammarens tid med att , på nytt, redovisa norra , men jag skulle vilja illustrera dem genom att citera ett brev som vibohuslänska riksdagsmän har fått från en av kommunerna, . "Tanumskommun får härmed anhålla att Ni i protesterar mot regeringensförslag att ej längre skall ingå i stödområde 3, Kommunenanser att alltjämt skall ingå i stödområde 3 på grund avområdets långvariga och bestående strukturproblem. Genom hittillsvarandelokaliseringsstöd har industriella satsningar skett som medfört vissstabilisering av sysselsättningen. Området måste emellertid kontinuerligttillföras nya arbetstillfällen för att kompensera nedgången i de gamlabasnäringarna, SkuHe emellertid området inte ingå i stödområdet befaras att dentidigare starkt negafiva utveckhngstrenden kan återkomma. Kommunenanser också att hittillsvarande möjlighet till stöd åt turistanläggningar inomdet primära rekreationsområdet inom stödområde 3 bör bibehållas och även ipraktiken kunna utnyttjas. Turistsatsningar i konkurrerar intemed anläggningar inom fjällområdena eftersom områdena har helt olika karaktärur turistsynpunkt. Kommunenär starkt kritisk till att regeringen utan någon form av analys ellerundersökning föreslår slopandet av stödområde 3, Om en sådan förändring skallske måste den bygga på en omsorgsfull kartläggning och analys av respektiveområdes problem och utveckhngsmöjligheter," Så långt brevet ifrån - jagvill gärna framhålla det - det centerstyrda , Visocialdemokrater i har i en mofion hakat på den socialdemokratiskapartimotionen, vari föreslås ett nytt stödområde, stödområde D - alltså enmotsvarighet till nuvarande stödområde 3, Majoritetenföreslår nu avslag på partimofionen och därmed faller ju också yrkandena i vårmotion. Men, herr talman, vi är ändå inte direkt missnöjda därför att vårmotion har lett fill ett klargörande uttalande i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande av följande lydelse: "Utskottet vill slutligen erinra ommöjhghetema för områden utanför stödområde att få regionalpolitiskt stöd. Medhänsyn till problemen i norra bör sådant stöd även i fortsättningenkunna utgå i den länsdelen." Dettaär, herr talman, ett bra besked enligt vår uppfattning. Htar vi emellerfidinte på den nuvarande regeringen i denna fråga, ty den har ju velat avföranorra län från stödområden och regionalpoHtiken. därför attvi behöver en bättre regering och en regering som tar tag i det här problemetoch följer upp uttalande - det uttalande som om en stundkommer att göra på förslag av arbetsmarknadsutskottet. I detta (båda s). 124WIVI-ANNE RADESJÖ (s): Vi har i en lång rad inlägg fått ta delav det ytterst bekymmersamma sysselsättningsläge som landet befinner sig i. Jagvill i denna debatt belysa litet grand av de bekymmer som föreligger i norraÄlvsborgs län och som vi socialdemokrater tagit upp i motioner . Arbetslösheten i exempelvis är mycket oroande.Åmål hade , alltså 1982, en arbetslöshet på ochMellerud hade en arbetslöshet på . Dessa siffror visar att insatser måste till för att viskall kunna uppnå en bättre balans och rädda bygden. Det har varit besväriigtockså tidigare i norra delen av länet, t. ex. med denskillnaden att det då fortfarande fanns flera expanderande industrier iGötaälvdalen där många av de arbetslösa dalslänningarna kunde fåsysselsättning. är också denna del i svårigheter. I och LillaEdet har många människor friställts. Vi socialdemokrater menar att det här finnsutvecklingsmöjHgheter som bör utnyttjas. Vi har i mofion nr 444 tagit upp någraförslag som syftar till att fillvarata dessa möjligheter. a. borde mankunna utvidga den offentliga verksamheten genom att staten flyttar verksamhettill norra och också underlättar kommunikationerna till området. Man bör förstärka ställning somlokaHseringsområde och man bör stimulera underleverantörsverksamhet samtidigtsom ett ökat samarbete över gränsen till bör kunna underlättas. Det finns goda förutsättningar för att vi skall kunna fåen bra industrisysselsättning i norra , om regering och riksdagär vilHga att bistå oss. Därför har vi i motion 444 föreslagit att riksdagenhos regeringen hemställer om att ett program görs upp för näringslivetsutveckling i norra . Jag måste säga att jag är besviken påutskottets behandling av vår motion. Man avfärdar den enligt min mening alltförlättvindigt och hänvisar fill länsplaneringen, som är inriktad på industriellutveckling. Men jag inser att det inte är meningsfullt att yrka på enannan behandling. Vi får väl återkomma i denna fråga. Med anledning av proposifion 113 där ,och kommuner har placerats utanför stödområde C, har vi imotionen 2294 tagit upp detta och krävt att dessa kommuner placeras inomstödområdet. Det är naturhgtvis fillfredsställande att utskottet fill viss delhar tillmötesgått vår motion genom att placera Åmåls kommun inom stödområdet.Men jag måste naturligtvis beklaga att inte också och den myckethårt drabbade kommun har kunnat placeras inom samma 13 protokoll 1981/82:169-170 stödområde.Vi socialdemokrater från norra förutsätter dock attlänsmyndigheterna får sig tilldelade sådana resurser att de vid behov snabbtkan sätta in åtgärder i de kommuner som ställs utanför. Herr talman!Eftersom utskottet är enigt, har jag inget yrkande. Under detta anförande hadeledningen av kammarens förhandlingar övertagits av tredje vicetalmannen. I anförandet instämde och (båda s). 125SVEN-GÖSTA (): I mofionen 1981/82:206 har vi fyrasocialdemokrafiska ledamöter från tagit upp frågan omsysselsättningsskapande åtgärder i vårt län. Arbetslösheten i länomfattar nu omkring 5 000 personer, vilket betyder att avarbetskraften går utan arbete. Det är utomordentligt nedslående för vårt län,som fidigare har haft en stabil arbetsmarknad. Antalet arbetslösa i länetligger nu klart över riksgenomsnittet. Det mest allvarliga är emellertid att omkringen tredjedel är ungdomar . Förutom den höga ungdomsarbetslösheten är den kraftigtökade arbetslösheten bland kassamedlemmar mest betecknande försysselsättningskrisen i . Sedan föregående vår har antaletarbetslösa kassamedlemmar ökat med närmare 1000 personer. De som tiHhör enerkänd arbetslöshetskassa är ju fidigare etablerade på arbetsmarknaden och harhaft fasta jobb. När arbetslösheten är stor bland dessa grupper, är det etttecken på en djupgående sysselsättningskris. Inom bygg- och anläggningssektorn är sysselsättningslägeti det närmaste katastrofalt för vårt län. har ellernärmare 700 byggnadsarbetare gått utan arbete. Vid en jämförelse med landet iövrigt är det endast som kan redovisa dystrare siffror. har 57 företag lämnatvarsel om nedläggningar och driftsinskränkningar i . Totaltberörs 1 239 personer, varav 755 varslats om uppsägning, 87 om kortfidsveckaoch 397 om permittering. Skulle de nu uteHggande varslen utlösas, kommer dettaatt innebära katastrofala följder för sysselsättningen i vårt län. Denskaraborgska industrin har en struktur, som gör att industrin till störstadelen är hänvisad till hemmamarknaden för att finna avsättning för sina produkter. Åtstramningspolitiken och en vikande köpkraftinnebär uppenbara svårigheter för hemmarknadsindustrin. är det skolavslutning i de skaraborgska skolorna.Tiotusentals ungdomar lämnar och gymnasieskolan. Vad är det församhälle de kommer att gå ut i? Jo, de går ut i borgerlighetens , där deflesta av dem inte kommer att erbjudas arbete, utan de får börja sitt vuxna livmed arbetslöshet. Jagfick ett brev, innehållande ett uttalande från skolkuratorerna iSkaraborgs län. Jag tar mig friheten att citera några avsnitt av derasuttalande. De säger följande: "Skolkuratorernai ser med oro på den tilltagande ungdomsarbetslösheten. Undervårterminen, och särskilt inför skolavslutningen, märker vi en ökande ångestoch oro hos de elever som inte kan beredas arbete eller plats i gymnasieskolaneller högskolan. En utbredd apati, en känsla av att det inte ens lönar sig attförsöka, märks hos allt fler elever. Framtidshoppet förefaller slocknat hosdessa som varken har arbete eller en gymnasie- eller högskoleplats att gå fill. Åtgärderna måste komma snabbt. Om de grupper som står utan arbete och möjlighet till studier i gymnasium eller på högskolaökar i allt snabbare takt skapas en social och politisk bomb vars konsekvenserkan bli förödande såväl för den enskilde som för samhället." Skolkuratorernaär en yrkesgrupp som väl känner till dagens ungdomsproblem. I sitt uttalandesäger skolkuratorerna vad många av oss känner, och vi delar deras oro för denframtid som dagens ungdom erbjuds. Allvarligtär också att vi har en regering och en borgerhg riksdagsmajoritet som inte tardessa frågor på fullt allvar. Det går inte att göra som alltför många borgerhgaföreträdare och bara hänvisa tiU att det är en större arbetslöshet i andraländer än i , Det är en dålig tröst för dagens ungdomar. De är värdabättre än bortförklaringar. Låt oss i stället se fill att de kan få sysselsättning. Finnsdet då något program för hur sysselsättningen skall kunna säkras i Skaraborgslän? Ja, vid senaste socialdemokratiska årskongress, , antogsett sysselsättningsprogram, Framfid för , där vi i ett flertal punkterfastslår hur vi socialdemokrater vill att vårt läns framtid skall utformas. Fårvi bara möjligheter att genomföra vårt program, då kan även vårt län gå enexpansiv framtid till mötes. attarbetslösheten i nu ligger klart över genomsnittet för riket, att byggarbetslösheten iSkaraborgs län tiUhör den högsta i landet, attungdomsarbetslösheten ständigt ökar och att av de arbetslösa ungdomarnainte uppbär något kontant stöd från vare sig A-kassa eller K AS, samt attvarselsituafionen för inger ytterligare oro för en ökadarbetslöshet. Medvår motion syftar vi till att ge regeringen till känna att det finns ett stortbehov av sysselsättningsfrämjande åtgärder i .