prot · G509152 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:152 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 16 § Datapolitik (forts.) Fortsattes överläggningen omfinansutskottets betänkanden /82:34 och 33, utbildningsutskottetsbetänkande /82:28, näringsutskottets betänkande 1981/82:41,arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:15 samt civilutskottets betänkande1981/82:37. 96 (): Min uppgift i denna debatt är att kommenterareservationerna 3 och 4 vid arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15. I reservation 3 tar vi upp den fackligautbildningsverksamheten rörande datoranvändningen. undertecknadesett avtal på den privata arbetsmarknaden, det s. k. utvecklingsavtalet. I dettaavtal har man kommit överens om att företagen skall ge utbildning till dem somnu har arbeten inom dataområdet. Det är naturligtvis nödvändigt att så sker.Den utbildningen skall självfallet bekostas av resp. arbetsgivare. Tanken bakom detta är att tekniken behövs för att geframfida jobb, bättre löner etc. Utbildningen skall också öka de anställdaskompetens, vilket i sin tur ger den enskilde arbetstagaren en starkareställning på arbetsmarknaden. Förutom denna nödvändiga utbildning är den allmännautbildningen ett måste. De fackliga företrädarna på arbetsplatserna får mycketmerarbete på grund av denna teknik, och det är därför mer än rimligt att detockså följs upp med en utbildning. Att denna utbildning sker i de fackligaorganisationernas regi är en nödvändighet, och att samhället skall svara förkostnaderna för denna akfivitet borde vara självklart. Jag yrkarhärmed bifall till reservation 3. I vår reservation 4 argumenterar vi socialdemokrater föratt arbetarskyddsstyrelsen skall dra upp riktlinjer för datoranvändningen idet praktiska arbetet. Det gäller, som vi skriver i vår reservation, såvälensamarbete som industrirobotaroch övriga konsekvenser av ny teknik och därmed sammanhängande frågor. Skallarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen klara dessa uppgifter, måste de hatillgång till kvalificerad kompetens. Att tro att detta kan ske med neddragningen avresurser för arbetarskyddet är okunnigt. Det tyder på att kunskaperna om hurarbetarskyddet i stort fungerar är väldigt små. Om man, som utskottsmajoritetengör, i stället för en anslagsuppräkning förordar omprioriteringar ochrationaliseringar av arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet,vet man som sagt inte under vilka svårigheter verksamheten bedrivs . Bortom majoritetens skrivning kan skönjas ännu störreproblem inom denna verksamhet. Det skulle vara klädsamt om majoriteten gavbesked om vilka områden som skall försämras. Är det de mindre arbetsplatsernasom skall lämnas vind för våg, eller är det det förebyggande arbetarskyddet?Som bekant betyder att prioritera att man utesluter vissa aktiviteter som pågåri dag. Jag yrkar med det sagda bifall också till reservafion 4. Överläggningen var härmed avslutad. Principeroch riktlinjer (mom. 1) Mom. 1 e(försämrade arbetsuppgifter för de anställda) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 15 förmotion 2409 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1 h (principer och riktlinjer för datateknikensutveckling i samhället samt uppläggningen av det datapolitiska arbetet) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 68 förreservation 1 av m. fl. Övriga moment Utskottetsherhställan bifölls. ADB i statsförvaltningen (mom.2) ' Utskottets hemställan bifölls. Teknikupphandling (mom. 3) Mom. 3 a, b och e (teknikupphandling på dataområdet) Utskottets hemställan bifölls med241 röster mot 67 för reservation 2 av m. fl. Mom. 3 c och d Utskottetshemställan bifölls. Anskaffningav ADB-utrustning (mom. 4) Nr 152 Utskottets hemställan bifölls. Övriga motioner (mom. 5-8) Mom. 7 (uttalande om produktionsbeskattning) Datapolitik Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 16 förmotion 2409 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 8 (genomförande av sextimmarsdagen) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 15 förmofion 2409 av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Punkterna 1 och 2 Lades till handlingarna. Mom. 1 (bred utbildning i datafrågor) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 67 förreservation 1 av Hans Nyhage m. fl. (Se dock mom. Mom. 2-7 Utskottets hemställanbifölls. (Se dock mom. Mom. 8 (fortbildning på dataområdet för lärare) Vid votering genom rösträkning avgavs 154 röster förutskottets hemställan och 154 röster för reservation 2 av m. fl. Kammaren beslöt med 154 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för att mom. 8skulle avgöras genom lottning. Mom. 1 (industripolifiska åtgärderpå dataområdet, m. I kontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 1av berg m.fl. med 140 röster mot 15 för motion 2409 av m. fl. 152 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 154röster mot 139 för reservation 1 av m. fl. 15 ledamöter avstodfrån att rösta. (Se dock mom. Mom. 2 (Verkstadstekniska utvecklingscentra) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 140 förreservation 2 av m. fl. 13 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (decentraliserade CAD/CAM-enheter) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 139 förreservation 3 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls. (Se dock mom. Mom. 5 (medel för produktionstekniskt utvecklingsarbete) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 avIngvar m. fl. med 139 röster mot 15 för motion 2409 av m.fl. i motsvarande del. 154 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 154röster mot 139 för reservation 4 av m. fl. 15 ledamöter avstodfrån att rösta. (Se dock mom. Mom. 6 (utveckling av givarteknologi) Vid votering genom rösträkning avgavs 154 röster förutskottets hemställan och 154 röster för reservation 5 av m.fl. Kammaren beslöt med 154 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för att mom. 6skulle avgöras genom lottning. Mom. 1 (ytterligare resurser till arbetsförmedlingen) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 15 förmotion 2409 av m. fl. i motsvarande del. (Se dock mom. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. (Se dock mom. Mom. 4(statsbidrag till utbildning i mindre och medelstora företag i 152samband med datorisering m. Utskottets hemställan bifölls med241 röster mot 67 för reservation 1 av m.fl. (Se dock mom. Mom. 5 (beredskapsarbeten i kombination medarbetsmarknadsutbildning, BAMU) Vid votering genom rösträkning avgavs 154 röster förutskottets hemställan och 154 röster för reservation 2 av m.fl. Kammaren beslöt med 154 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 154 röster avgavs för att mom. 5skulle avgöras genom lottning. Mom. 3 (riktlinjer på mera kort sikt) Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 66 förreservationen av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 17 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1981/82:35 omstatlig rationalisering och revision, m. m. 1981/82:100). 97LENNART (): Jag är övertygad om att jag kan fatta migkort på denna punkt, eftersom ärendet som sådant har diskuterats under denlånga debatten . Det föreligger här en reservation från moderat håll vadgäller statskontorets ställning, så till vida att vi moderater har påyrkat atten utredning skall komma till stånd för att undersöka möjligheterna attavveckla statskontoret. De motiv som åberopas för detta återfinns ireservationen och innebär sammanfattningsvis att det har variten ledande princip att i största möjliga utsträckning överföra dearbetsuppgifter som fullgörs av statskontoret fill sådaria statliga verk somhar tillräcklig kompetens för att själva klara av dessa uppgifter. Vidare påpekas att man kan generellt diskutera om en stormyndighet av statskontorets karakatär är den lämpliga organisationsformen föratt tillgodose efterfrågan på kvalificerade utredare inom detta speciellaområde. Det bör dessutom framhållas att en del av dessa tjänster skulle kunna upphandlas på den privata marknaden.Därutöver framförs atten sådan utredning som vi förordar också bör överväga möjligheterna till enökad samordning och eventuellt en sammanslagning mellan statskontoret och RRV,. Jag vill, herr talman, avslutningsvis endast notera attdenna önskan från moderat håll naturligtvis på sitt sätt sammanhänger med atten rafionalisering av den statliga verksamheten ter sig allt angelägnare förvarje år och att den med all sannolikhet också kommer att fåformen av sammanslagningar av centrala ämbetsverk. Vi skulle finna det vara avbetydande värde att i en utredning få belyst hur detta skulle kunna låta siggöras beträffande statskontoret och dess nuvarande uppgifter. Det kan väl intehelt döljas att ett motiv för detta förslag har varit att vi från moderat hållinte har funnit att statskontoret måhända till alla delar kunnat uppfylla deönskemål som vi har tyckt oss ha rätt att ställa på verket i dess nuvarandeform. 98 (): Statskontoret är det ämbetsverk som ansvararför att den statliga verksamheten bedrivs rationellt. Verket har varit föremålför utredningar vid ett flertal tillfällen. I sin nuvarande organisation harstatskontoret verkat sedan den 1 juU 1981. Denna organisationsform grundar sigpå en proposition som lades fram för av den regering vi hade våren1981, bestående av förutom folkpartister och centerpartister också moderater.Myndigheten har alltså inte drivit verksamheten i den nuvarandeorganisationsformen ens - endast då motionen väcktes-förrän moderata samlingspartiet yrkar att man skall utreda om verksamhetenskall läggas ned. Majoriteten i finansutskottet är litet förvånad över vad somuppenbarligen har hänt i moderata samlingspartiet under det här halvåret,eftersom partiet självt var med om att lägga fram enproposition om myndighetens organisation. Kanhända har man ideologiskamotiveringar. Den som icke tillhör moderata samlingspartiet förstår ickepartiets agerande i detta sammanhang. Jag vill bara hänvisa tillfinansutskottets betänkande nr 35 och yrkar bifall till utskottets hemställan.Något bättre underlag för statsmakternas agerande får man nog begära än detvinglande hit och dit som erbjuder. 99LENNART (): Jag kan acceptera argument att detkan tyckas anmärkningsvärt att efter en omorganisation, som visserligen intevar särskilt omfattande men som skedde så relativt , ställa sig tveksamtill att nu ånyo föra in organisationsfrågan i bilden. Att vi gör det har singrund i de motiv vi framfört. Inte minst beror det på att vi ser att det finnsett betydande utrymme för att genom utomstående konsultverksamhet och även påannat sätt åstadkomma en bättre ordning. Denomständigheten att statskontoret är statens organ för rationalisering oss i skulle kunnaunderkastas en utredning som syftade till ytterligare Nr 152 rationalisering. Och utredningar tar ju dess värre sin tid. 100 (): Varför kom ni inte på de här synpunkterna Prioriterade förett knappt år sedan? 101 (): Jag kan på den punkten endast konstatera att om man vill ändra sig, så är det enutmärkt idé att göra det medan tid är. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 67 för reservationen av m.fl. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. 18§ Prioriterade bottenlån till vissa lokaler Föredrogs finansutskottets betänkande 1981/82:36 omprioriterade bottenlån till vissa lokaler (förnyad behandling). Anf.102 (): Med hänvisning till tidigare debatt i ärendet ber jag att få yrkabifall till den socialdemokratiska reservationen. Anf.103 (): Med hänvisning till tidigare debatt ber jag att få yrkabifall till finansutskottets hemställan i dess betänkande nr 36. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns i finansutskottetsbetänkande /82:25 punkt 5. Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot152 för reservationen av m.fl. Allmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts 19 § Allmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /82:52 om allmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts(prop. 1981/82:28 delvis) (förnyad behandling). 104 (): När skulle behandla detta ärende islutet av mars månad , begärde återremiss av ärendet. Visocialdemokrater motsatte oss inte detta. Men någon ändring av förslaget kanvi inte se. Begär man återremiss förväntas att man vill ändra på någonting. majoritet håller fortfarande fast vid sitt förslag. När jag läserjustitieutskottets betänkande och ser den tveksamhet som de borgerligapartierna har inför detta förslag, kan jag inte förstå att de inte säger nejtill förslaget. Grundtanken, när antog den nuvaranderättshjälpslagen, var alla människors likhet och lika värde inför lagen. Manskulle inte kunna köpa sig till ett bättre försvar på grund av sin ekonomiskasituation. För många människor betydde och betyder rättshjälpslagen att dekunnat få sina angelägenheter prövade på ett rättvist sätt, genom domstolar ochadvokater. För oss socialdemokrater var detta förslag ett led i våra strävandenför jämlikhet mellan medborgarna. Det förslag som ligger på bord är ettförslag bort från denna grundläggande tanke, bort från de jämlikhetsmål som viuppnådde då lagen trädde i kraft. Om man skall ändra i rättshjälpssystemetmåste ett oeftergivligt krav vara att den enskildes rättsskyddsbehov skall varatillgodosett. Med denna utgångspunkt måste förslaget avvisas. När utskottet skulle behandla förslaget hade det intevarit ute på remiss. Men det är ju inte första gången detta inträffar när detgäller förslag från . Lagrådet vände sig mot detta, ochjustitieministern förklarade då att remissförfarande inte kunnat företas avtidsskäl. Utskottet insåg dock nödvändigheten av en remissbehandhng. Denborgerliga majoriteten i utskottet hyser förståelse för de kritiskarättssäkerhetssynpunkter som remissinstanserna fört fram, men menar att detfinns ett behov av att genast genomföra en provisorisk lagstiftning.Provisorisk lagstiftning blir lätt permanent. En sådan lagstiftning är intetillräckligt genomtänkt. De negativa konsekvenserna, som inte kunnat förutses,får bäras av den enskilde medborgaren. utgör denna form av lagstiftningett hot mot rättssamhället. Förslaget innebär att man inför ett nytt begrepp irättshjälpssystemet, det s. k. pilotfallet. Detta innebär för den rättssökandeen mycket stor osäkerhet. Om förslaget genomförs kan det inträffa, att enrättssökande som inte får rättshjälp får finna sig i att vara förekommen av enpart med ett oskickligt ombud, som utför sin huvudmans talan dåligt. Denrättssökande som inte fått rättshjälp kan således få vänta med att få sin angelägenhetprövad, utan att kunna vara säker på att det träffas ett avgörande som på ett riktigt och rättvist sätt är vägledande för prövningen avhans angelägenhet. Detta är bara ett av de problem som vi har pekat på i vårreservation. Det finns andra problem, som även remissinstanserna har pekat på,bl. a. svårigheterna att välja ut ett pilotfall som kan vara vägledande förandra mål och att lagtexten inte har fått den utformning som begränsar tillämpningsområdetpå det sätt som avsetts enligt mofiven till förslaget. Över huvud taget är deflesta remissinstanser ytterst tveksamma till förslaget, och några är direktnegativa. Det är därför förvånansvärt att de borgerliga partierna yrkar bifalltill propositionen. Remissinstanserna är ju ändå de myndigheter som skallarbeta med det nya förslaget. Borde man inte lyssna till de argument de har ochutforma förslaget därefter? Börjar man att ge avkall på viktiga principersom rör rättssäkerhet och allas likhet inför lagen är man illa ute. Medborgarnamåste kunna lita på oss som har fått förtroendet att i föra derastalan. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservationen, som är fogad till detta betänkande. Altmän rättshjälp innan s. k. pilot-fah har avgjorts 105MARIE-ANN (vpk): Vpk kommer att stödja den socialdemokratiskareservationen till detta betänkande, som innebär bifall till vår motion medanledning av proposition 28 i den del som behandlas. Plädering för motion och reservation kan med fördel hämtasdirekt i justitieutskottets betänkande, där utskottet på ett övertygande sättargumenterar emot ett godkännande av propositionens förslag. Att man sedanstannar för att bifalla propositionen får väl ses som ett bevis för attutskottets borgerliga ledamöter valt att underordna sig regeringsförslaget istället för att tänka och handla självständigt - trots återremiss och förlängdbetänketid. Här är några skäl för att avslå propositionsförslaget,hämtade ur utskottets överväganden: För det första bedöms det som ett problem hur man skall fåtillräckliga garantier för att ett mål, som blivit pilotmål, drivs på ettsådant sätt att det verkligen blir vägledande. För det andra framgår det av utskottets betänkande attdenna typ av läkemedelsrättegångar som lagförslaget främst avser kan få minskadaktualitet . Detta beror på att läkemedelsföretagen har åtagit sigatt utge ersättning för sådana skador som har vållats av läkemedel efter den 1juli 1982 - detta enligt utskottets betänkande. För det tredje kommer rättegångsutredningen i vår attlägga fram ett förslag, som berör dessa frågor. Också självarättshjälpssystemet är föremål för översyn. För det fjärde framgår det av förslaget attbesparingseffekten blir en så pass liten summa som 2 milj. kr., och det ärganska blygsamt i förhållande till rättshjälpskostnaderna i stort. Det finnsalltså redan i utskottets egna överväganden många goda skäl som Allmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts talar för ett avslag avseende propositionens förslag.Utskottets egen plädering för att ändock bifalla regeringsförslaget lyder somföljer: "Å andra sidan har det i ärendet framkommit att det är nu enreglering behövs - om än en provisorisk sådan. Utskottet stannar därför för attgodta regeringens förslag i princip och avstyrka bifall till motionerna imotsvarande del." Utskottet pläderar alltså på flera sidor i betänkandetemot sitt eget ställningstagande och ägnar två rader åt plädering för sittställningstagande. Om man nu kan kalla upplysningen att det i ärendetframkommit att det är nu en reglering behövts för plädering. Vad är det som harframkommit? Det vore intressant att få en något utförligare redovisning frånutskottets sida. Den redovisningen tycker jag att utskottet är skyldigt oss häri kammaren som inte har deltagit i justitieutskottets behandling av ärendetliksom också dem som får ett sämre rättsskydd om det här förslagetgår igenom. Nej, det är ett dåligt förslag utskottets majoritet gersitt bifall till. Låt mig hoppas att det inte får stöd av en majoritet här iriksdagen. Jag vill yrka bifall den socialdemokratiska reservationen. 106OVE (): Trots att jag inte tillhör utskottet ellerhar mofionerat i frågan har jag begärt ordet för att något beröra det orimligai förslaget i den proposition som hgger till grund för betänkandet. Jag villgöra det efter kontakter som jag har haft med läkemedelsskadade. Kommerriksdagen att följa utskottets skrivning, så blir det i fortsättningenpraktiskt taget omöjhgt för läkemedelsskadade att föra sin talan. Rättssäkerheten för redan hårt drabbade människor kommeratt nära nog försvinna. I läkemedelsmål är det ena fallet inte det andra likt.Jag anser det därför inte vara hållbart att hänvisa till ett pilotfall. I propositionen hänvisas till vadjustitiekanslern har sagt i sitt remissyttrande. Det är beklagligt, med tankepå det ställningstagande som han gjorde i en TT-intervju den 22 oktober 1981.Där säger han: "Det ständiga processandet mot nya läkemedel kan fåtill följd att läkemedelsindustrin inte vågar ta fram nya preparat. Vi måstenog leva med att läkemedelsföretagen gör ett och annat misstag." Att JK gör ett sådant uttalande, som regeringen sedanindirekt ställer sig bakom, tycker jag är beklämmande. Läkemedelsföretagenskall alltså få använda människor som försöksdjur och sedan slippa ansvar föreventuella skador. För att ytterligare garantera att de går fria fråneventuella skadeståndsprocesser skall vi nu också kraftigt försämrarättshjälpen! När det gäller medicinska mål kan man inte pröva bara s.k. pilotfall och garantera rättssäkerheten. Att det här också skerretroaktivt är ännu en helt orimlig åtgärd. Med dessa få ord vill jag yrka bifall tillden socialdemokratiska reservationen. 107 (): Låt mig börja med ett litettillrättaläggande. sade att det var som hade yrkatåterremiss. Det är inte alldeles riktigt. Det var en moderat. Det var jagpersonligen som ställde det yrkandet, och jag gjorde det med motiveringen attjag inte tyckte att man skulle till kammaren släppa fram ett förslag, om vilketdet hade uppstått en diskussion om det. kunde ha vissa negativa verkningar förberörda människor. Utskottet borde, tyckte jag, få tillfälle att ytterligarestudera det problemet. - Det var motiveringen för återremissen. Den studien har vi gjort. Vi redovisar den rätt utförligtpå s. 13 i betänkandet. Vi funderar där över det konsekvensproblem somuppkommer om det är riktigt, som man säger, att folk skulle kunna lidarättsförluster. Vi har vridit och vänt på det och kommit fram fill att den härlagstiftningen inte inrymmer de risker som man har befarat. Vi har beskrivitdet ganska utförligt. Jag blev litet bekymrad över ett anförande här. Talarentog upp utskottets penetration av ärendet och sade: Ni har ju själva serveratde argument som talar emot förslaget. Jag börjar tro att vi i justitieutskottetgör fel när vi bemödar oss om att ta fram allt som talar för och emot ettförslag och sedan drar en slutsats av det. Jag tycker det är ett rimligt sättatt redovisa ett ärende för . Vi har inte undanhållit attäven vi som tillhör majoriteten har varit tveksamma fill förslaget. Dentveksamheten är nu undanröjd såvitt gäller retroaktiviteten. Det har här litet allmänt sagts att rättssäkerheten kommeri kläm genom att det kan vara ett dåligt ombud som driver pilotfallet ochsköter det oskickligt. Den erfarenhet vi har av de läkemedelsprocessersom det här är fråga om är att det är ett och samma ombud för ett flertalsakägare. Alla blir alltså ändå lika väl eller lika dåligt omhändertagna av detombud som företräder dem. Det enda som här sker är alltså en vissrationalisering av processen. Det kommer inte att föras fleraprocesser på olika ställen. har det förekommit att man fått inställaförhandlingar i en underrätt därför att advokaten varit upptagen i en annanunderrätt - med exakt samma typ av mål! Det är inget rationellt sätt attutnyttja vare sig advokater eller domstolar. Det efterlystes andra argument för detta förslag än attdet var nu en reglering behövdes. Det står visserligen så i betänkandet, mendär står också: "I ärendet har det på ett övertygande sätt visats att dennuvarande möjligheten att processa i likartade angelägenheter vidolika domstolar innebär ett ineffektivt utnyttjande av de knappa resurserna ochi vissa mål drar mycket stora kostnader. Därför är det angeläget att söka vägartill ytterligare besparingar på detta område." Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Allmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts. 108MARIE-ANN (vpk): blev bekymrad för att jaganvände utskottets argumentering som argumentering mot förslaget, och hanfrågade om det var Ahmän rättshjälp innan s. k. pilotfall har avgjorts fel närutskottet bemödade sig att väga för och emot. Det är det naturligtvis inte, tvärtomär det bra. Jag har tidigare tyckt att just justitieutskottet har behandlat t.o. m. vpk-motioner betydligt utförligare än andra utskott. Men betecknande fördetta ärende är att det är många olika överväganden i betänkandet som talaremot att godkänna propositionen - jag nämnde fyra sådana - men ganska litet somtalar för att godkänna den. Det är egentligen bara det som jag citerade att det"i ärendet framkommit att det är nu en reglering behövs". BertilLidgard utvidgade detta litet och sade att det är det ineffektiva utnyttjandetav resurserna som gör att man vill bifalla propositionens förslag omförändringar av rättshjälpssystemet.