prot · G50944 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:44 Sammanträdetfredagen den II december Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen 1 S Anf. Enligt till kammarkansliet inkommet meddelande kanjustitieministern på grund av irafikhinder inle infinna sig ikammaren förrän . Jag hemställer därför att kammaren nubeslutar atl ajournera sina förhandlingar till . Denna hemställan bifölls, varefterförhandlingarna ajournerades . 2§ Kammarens förhandlingar återupptogs . 3 § Justerades protokollet för . Med ändring av den preliminäratidsplanen blir kammarens sammanträde ettbordläggningsplenum, som lar sin början . Därvid besvaras ett antalinterpellationer och frågor. 5§ Svarpå interpellation 1981/82:84 och fråga 1981/82:118 om ifrågasatt indragningav vissa tingsställen har frågat om regeringenkommer atl pröva alternativet att överlåta lokaler till berörd kommun, innannian tar ställning till en eventuell indragning av ett tingsställe. Bertii har i en interpellation frågat mig om jagvill medverka till alt statliga organ som planerar indragning av regionalservice alltid bereder vederbörande länsstyrelse tillfälle att yttra sig iärendet innan beslut fattas. Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen Han harockså frågat om jag anser all den nu ifrågavarande indragningen av tingsställeni utgår från en tillräckligt saklig grund för all beslut skallkunna fattas. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Bakgrunden är atl regeringen uppdrog åtdomstolsverket att göra en undersökning av behovet av tingsställen utanförtingsrätternas kansliorter. I direktiven för uppdraget anges som utgångspunktvikten av att begränsa statens utgifter. Domstolsväsendets kostnader förlokaler, utrustning och personal bör därför vägas mot de nackdelar som enindragning av ett tingsställe kan medföra för staten. I bedömningen bör ocksåvägas in de olägenheter som en indragning i del enskilda fallet kan medföra förallmänheten eller för rättsvården i stort. Vidare bör de regionalpoliliska ocharbetsmarknadspoliliska effekterna av en indragning redovisas. I dessa tvåhänseenden skall samråd ske med berörda kommuner. räknar med att kunna redovisa resultatet avsin undersökning . Låt mig först understryka att det inle är domstolsverketutan regeringen som bestämmer var det skall finnas tingsställen. reglerasi förordningen (1976:904) om rikels indelning i domsagor. Del är regeringensom - bl. a. av hänsyn till budgetlägel - har funnit det angelägel attundersöka behovet av tingsställen och som har vänt sig till föratl skaffa ett ordentligt beslutsunderlag. Av min redogörelse för uppdraget framgårockså atl det inte bara är de renodlade kostnadsaspekterna som skallundersökas. Till del som skall vägas in hör också tingsställenas betydelse förallmänheten och för rättsvården i stort, liksom de regionalpoliliska ocharbetsmarknadspolitiska effekterna av en indragning. Regeringen har som nämnts angetl atl skallsamråda med kommunerna under utredningsarbetet. Däremot har den bedömningengjorts att det i vart fall på sakens nuvarande ståndpunkt inte är nödvändigtatt höra länsstyrelserna. Regeringen är självfallet oförhindrad atl i denfortsatta beredningen av ärendet inhämta länsstyrelsernas synpunkter. Innan säsker, bör vi emellertid se vad kommer fram till i sin utredning. Jag vill självfallel inle föregripa regeringensställningslagande i själva sakfrågorna genom några uttalanden, innan vi harsett resultatet av undersökning. Inte heller när det gäller fråga villjag här göra några uttalanden på förhand, innan redovisatresultatet av sin undersökning. Men utan tvivel är vi överens om atl man börförsöka begränsa driftskostnaderna för tingsställena. Detta är också ett avsyftena med uppdraget till . 4BERTIL (): Jag vill först lacka justitieministern försvaret, även om jag tycker alt det kanske inte är fullständigt. Anledningen till denna interpellation är det sätt somdomstolsverket gått fram på när det gäller utredning om planerad indragning avtingsställen Det gäller dels frågan om vilka som bör yttra sig idetta ärende, dels materialets innehåll. Berörda tingsrätter och kommuner haruppmanats att yttra sig i frågan. Däremot har länsstyrelserna inle uppmanalsatt yttra sig. Detta är enligt min mening högst anmärkningsvärt, dålänsstyrelserna har ansvaret för den regionala utvecklingen och servicen. Placeringen av tingsställen är viktig ur lokalarbelsmarknadssynpunkl. Det är även i högsta grad en servicefråga. Det ärnödvändigt alt den statliga verksamheten utvecklas i enlighet med övergripanderegionala ambitioner. I statlig förordning SFS 1979:639 har detta också lagtsfast. Under sådana omständigheter finner jag handläggning avfrågan besynnerlig. redogör justitieministern för bakgrunden ochregeringens uppdrag till . Utgångspunkten är viklen av altbegränsa statens utgifter, säger justitieministern. Och det är naturligtvis enlovvärd sak, som alla kan ställa upp på. All del verkligen blir en besparingbetvivlar jag för min del, åtminstone i vissa fall. Kostnader för lokaler, utrustning och personal skall vägasmot de nackdelar som en indragning av ett tingsställe kan medföra för staten,säger justitieministern vidare. Han fortsätter: "I bedömningen bör ocksåvägas in de olägenheter som en indragning i det enskilda fallet kan medföra förallmänheten eller för rättsvården i stort. Vidare bör de regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska effekterna av en indragning redovisas." Del sista är viktigt och bör starkt betonas. Därför anserjag atl länsstyrelsernas ord borde ha varit med från början. I fick vi i reda på dennaundersökning, och vi meddelade vad vi tyckte. Det är viktigt är ute . Länsstyrelserna borde ha fått yttra sig. Men det framgickinte av direktiven, efter vad jag kan förstå. Av svaret framgår attdomstolsverket fick direktiven av regeringen . Jag vet att CarlAxel inte var justitieminister då, och därför skall jag inte lasta honomför vad som har gjorts tidigare. Dåvarande justitieministern är inte här ochkan inte ange synpunkter, och det ligger inte för mig atl föra debatt mot någonsom ej är närvarande och ej kan försvara sig. Jag noterar dock med tacksamhet att justitieministernsäger att det vid den fortsatta beredningen av ärendet kan bli aktuellt althöra länsstyrelsernas synpunkter. Det tycker jag är bra, därför alt man då kanreparera vad som inte har klarats ul. Den andra frågan som jag har ställt gälleruppgiftsmalerialel, som enligt min uppfattning är grovt missvisande. Att dömaav de s. k. tabeller över folkmängden i orten för tingsställets placeringverkar en indragning naturlig. Men verkligheten är en annan. Tabellerna baserasinte som sig bör på den totala folkmängd som finns i det s. k.upptagningsområdet. De upptar bara en uppgift om folkmängden i själva delsamhälle där tingsstället är placerat. Detta är ju ganska ointressant isammanhanget. En sådan presentation är missvisande, och den leder lätt tillfelbedömningar. Jag skulle vilja fråga 9 protokoll 1981/82:42-45 Om ifrågasatt indragning av vissa Ungsställen Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen justitieministernom vi inle kan vara överens om den saken, ifall han har läst och studerat dessauppgifter. Om vi ser på de aktuella orterna i , sä finner viatt tabellen för upptar en folkmängd pä 3 000 invånare. Men inomupptagningsområdet finns ca 9 800 invånare. För Filipslad uppger man siffran 7300 som folkmängd. Men om man räknar in dem som finns i upptagningsområdet, somär både och kommuner, blir det ca 20 000 personer. Ser visedan på , som är den ort där jag har mitt tingsställe, finner vi attfolkmängden är 800. Del är rätt siffra för själva samhälle, men det är jufråga om ett upptagningsområde med 17 500 invånare. Man uppger vidare förLikenäs, som ligger längre upp i , en folkmängd pä 200 personer.Det är folkmängden i själva . men i upptagningsområdet betjänas 5 500personer. Ser vi pade fyra tingsställen som eventuellt skulle drasin, finner vi att man för dem har uppgell en sammanlagd folkmängd på 11 300,när den rätta siffran skulle vara 52 800, eller nära 53 000. Tingsställenas betydelse bevisas av att det under 1980hölls ting på kansliorterna i och på tingsställena. En annan sak som är missvisande är alt man idomstolsverkets uppgifter om reseavståndet inte tar hänsyn till möjligheten attåka kollektivt. Del är ändå inte så, atl alla har tillgång till egen bil. dras in, blir de människor som då måste tillhuvudorten tvungna att åka buss till och sedan tåg till Sunne.Färdslräckan blir då eller mer, beroende på var i kommunen man bor, istället för i tabellen angivna till kansliorten - del gäller enkelresa. Om de som skall bevista tinget och måste åka kollektivtinte skall behöva övernatta i , måste de få sitt ärende avklarat underliden mellan och 14.15. Det kan ju slumpa sig så att del går altklara detta, men vi vet alla all det är nästan omöjligt att på det sättetanpassa förhandlingar och annat till vissa tider. Om del gick att klara avärendet jag angivit, skulle liden för avresan från . ifallman reser med kollektivtrafik, bli med återkomst - annars får man övernatta i och åka hem . En indragningav tingsställe skulle kosta människorna myckel tid och pengar, bara förall minska koslnaderna med några kronor för det allmänna. Det måste vara fel. Om tingsstället i dras in, får en person frånNordvärmland - som redan nu har 6 mil till - en resväg på mer än 15 miltill . Inte heller delta är rimligt. Även andra exempel kan anföras. Atldra in tingsställena kan alltså visa sig vara missriktad sparsamhel. Det ärdetta jag har velat peka på i min interpellation. Justitieministern har, efter vad jag förstår, inle svaratpå min andra fråga. Han har visserligen sagt atl det inte ankommer på honom attnu göra några uttalanden, men det skulle ändå vara intressant att fä höra omhan anser alt den här ifrågavarande indragningen av tingsställen i länutgår från en tillräckligt saklig grund med tanke på del material som har säntsut och som jaghär har försökt redogöra för. Jag skulle uppskatta att få ta del avjustitieministerns uppfattning på den punkten, om del är möjligt. De kostnader för lokaler pä tingsställena som angetls idet av utsända underlaget kan säkert nedbringas genom samarbetemed kommunerna. Den delen har tagit upp i sin fråga, ochdärför avstår jag från att närmare kommentera den. Jag slutar med att konstatera attjustitieministern i sitt svar säger att det är regeringen, och intedomstolsverket, som bestämmer var del skall finnas tingsställen. Del ser jagsom något positivt i sammanhanget. De uppgifter som har skickals ut måstestuderas närmare. Jag hoppas att regeringen då lar hänsyn till deregionalpolitiska aspekterna och dessutom till servicen för de människor somberörs. Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen 5Tredje vice talmannen (): Det är få saker som oroar befolkningen i enbygd så starkt som när myndigheterna drar in eller skär ned på sin serviceeller verksamhet i bygden. Man tycker liksom atl det är att klassa ned bygden,och man menar all det har en betydelse rent psykologiskt urlokaliseringssynpunkt. Man är också medveten om att del i många fall innebär enförsämring i servicen för bygdens invånare, och man vet att man misterarbetstillfällen. övervägande atl dra in 22 tingsställenfrån i söder till i norr utgör inget undantag när detgäller att skapa oro. Det är tvärtom så atl det skapar mer irritation än deflesta indragningar som skett från myndigheternas sida. Dessa tingshus har byggts med skattemedel från bygdensfolk. 1970 plockade staten in de här tingshusen. På många ställen tog mandessutom fonderade medel. Det var befolkningen nöjd med, eftersom tingsställetoch kansliet blev kvar på orten. Men så kommer staten med en utredning ochsäger att nu skall vi lägga ned dessa tingsställen. Det överraskar de kommunalamyndigheterna, och det är alldeles självklart alt det vållar oro. Låt mig taett par typexempel! I fick man helt plötsligt se en annons i tidningen.Saken var inle förberedd genom kontakter med kommunstyrelsens ordförande ellermed kommunstyrelsen över huvud tagel. I annonsen bjöds tingshuset ul tillförsäljning. Del talades om alt storleken var 1 034 kvm, och det berättades atthuset innehöll två lägenheter och en rad lokaler dessutom. Så uppmanadesintresserade att komma in med anbud. Det är klart att människorna i bygden blevförvånade. Man hade byggt uppett tingshus, som var i bra skick, modernt ochändamålsenligt. Del är en centralt belägen byggnad. inkom det inte mångaanbud. En kyrklig församling sade alt vill ni skänka oss huset skall vi ta handom det. En enskild person svarade atl han kunde ge 205 000 kr.Byggnadsstyrelsen förkastade dessa anbud. Det innebär alt fastigheten inlekommer att avyttras. Men då frågar man sig: Vad hade hänt om det kommit ett braanbud? Vad hade då hänt med bygdens tingshus? Jag måste säga all det brustitväldigt mycket i kontakterna mellan och de kommunalamyndigheterna. Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen Ett annal exempel är av en annan typ. Ditreste jag, innan jag ställde denna fråga till justitieminister , ochtillade på lokalerna. har skildrat della fall ganska utförligt.I sålde man lokalerna för ett som jag tycker hyggligt pris till denkyrkliga församlingen, som anordnade ett församlingshem och inrättade lokalerför del lilla samhället. Och så hyrde man in tingsstället, som betalar 12 600kr. Då säger någon, att det var väl en lysande lösning. Ja, det tyckeralla utom tydligen och regeringen. är nämligen deltatingsställe upplaget på listan över tingsställen som man överväger atl lägganed. Då vill jag fråga; Kan det vara vettigt att man övervägeratt lägga ned ett tingsställe där kostnaden är endast . ochdär det hålls ett tjugotal ting ? Det gäller en bygd som är mycketberoende av all tingsstället ligger just där. har skildrat hurman måste la i anspråk för att kunna infinna sig inför tinget påkansliorten osv. Jag tycker alt del verkligen är underligt atl finns medpå lista. Där tycker jag att man löst del hela ändamålsenligt,praktiskt och riktigt. Sedan vill jag säga att det är sällan man ser så många felsamlade på en A 4-sida sorn på listan från , där man gjort ensammanställning över tingsställen kategori A. har tagit fleraexempel, som jag inte skall upprepa. Men låt mig fylla på med att tala om . Där sägs det att man hållit sju ting för 200 personersom bor i bygden. Det skulle innebära all nästan varenda invånare hade blivitdömd . I verkligheten är det precis som sagt att delär 5 500 människor som berörs. Jag skulle kunna fortsätta och ta många sådana exempel,men låt mig la en annan typ av exempel från denna felaktiga lista. Det sägs däralt tingshuset i kostar . Det skulle varaväldigt spännande om justitieministern ville gå upp och precisera den siffran.Hur kommer man fram till detta? Tingshuset har inte kostat någonting ianskaffning; man har inga avskrivningar att göra. Tingshuset har man byggt frånbeskattade medel i Årjängsbygden. Man har inkomster på hyror enbart frånÅrjängs kommun på , som inte är redovisade. Så skulle vi kunna fortsätta och rada upp exempel påfelaktigheter på den här A4-sidan. Jag är tacksam för del svar som har getts, och precis somBertil tycker jag all del finns en positiv underton, även omjustitieministern mycket skickligt liksom har dolt sin personliga inställning. säger att han inte vill ge klarteckenförrän regeringen har sett domstolsverkels utredning, som skall vara klar vidnyår. Då vill jag fråga; Om utredningen är klar till nyår, när kommer dåregeringens besked? Jag vill påminna om vad jag sade inledningsvis, alt bådehos myndigheter och hos enskilda invånare i de berörda bygderna, frånSimrishamn till , är man fundersam. Jag tror det är riktigt altjustitieministern arbetar för atl det ges ett besked sä snart som möjligt. I svaretstår del alt "ulan tvivel är vi överens om alt man bör försöka begränsadriftskostnaderna för tingsställena". Ja, det håller jag också med om. Ochjag tycker atl har gett ett mycket bra räd till regeringen ochdomstolsverket. Man har sagt; Lämna tillbaka tingshuset till kommunen, låtkommunen ordna med lokal för tingsstället och på det sättet behålla vissaarbetstillfällen i bygden. Låt kommunen behålla lokalerna, advokatkontoret somde fått dit tack vare tingsstället och en rad följdkontor som de har fått iÅrjäng. Jag vill - även om det inte går alt lämna klart beskedbeträffande hela den här listan - fråga; Delar justitieministern principielltArvika tingsrätts och många remissinstansers synpunkter och min egen synpunktatl man borde förbilliga det hela genom alt följa Rådaexemplet, dvs. föra överde dyrbara lokalerna till kommunen och sedan hyra lokaler eller få dem gratis isamråd med kommunen? När kommer regeringens besked? Är regeringen villig att förhandlasig fram till billigare lösningar till både kommunens och domstolsverkelsbästa? Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen Jag vill först understryka vad jag sade isvaret, nämligen alt har fåll delta uppdrag från regeringen ochkommer med sitt svar . Det är, som jag ser det, knappastmeningsfullt att nu och här diskutera det underlag som verket har för sinutredning. När utredningen kommer in får vi granska den och så fort som möjligtta ställning till den. log upp frågan om hörande avlänsstyrelserna i den här frågan. Jag vill säga alt jag tycker det är heltnaturligt att man, om det skulle bli aktuellt med någon väsentlig ändring avtingsställena, under ärendets vidare hantering tar någon form av kontakt medlänsstyrelsen i resp. län. Del lär vara inemot hälften av tingsställena i landet somägs av kommunerna och som alltså upplåts för tingsrätternas förhandlingar påtingsställena. Det är ofta fråga om lokaler som används för andra ändamål. KarlErik gav ett exempel på ett sådant ändamål. Att överlåta ett statligt tingshus till en kommun pävillkor att delta upplåts för en tingsrätts sammanträden pä orten ärnaturligtvis ibland en delikat fråga. Skulle någon kommun erbjuda sig attöverta ett statligt tingshus, blir del väl i första hand ochdomstolsverket som fär pröva, om del är lämpligt och möjligt. Jag kan givetvisinte föregripa en sådan prövning. Men jag vill för egen del gärna understrykaintresset av att man söker sig fram till praktiska lösningar och förstordentligt diskuterar olika ändamål för huset, så atl man får en ur bygdens ochstatsverkets synpunkt lämplig lösning. Slutligen undrar frågeslällarna: När kan regeringen gebesked i anledning av utredning? Givelvis beror del litet grandpå vad utredningen kommer atl innehålla. Men jag vill här säga atl jag strävarefter atl så fort som möjligt ge ett besked, för jag förslår de olägenheter somär förenade med att leva i ovisshet. Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen 7BERTIL (); Jag kan förslå justitieministern när hansäger att del inte är fruktbart art diskutera det här materialet. Det skullekanske jag också ha sagt, men ekshäri ng som jag är och van att tala ur skäggetordentligt skulle jag ge del ett litet hårdare betyg än så. Det var vad jagville säga i det sammanhanget. Det är väl bra att ärendet blir prövat, som justitieministernsäger. Huvudsaken är atl del blir sakligt prövat och atl de verkligaförhållandena tas fram. Annars skulle del alldeles säkert gå snett. Atl man från regeringens och samhällets sida är tvungenatt bringa ner utgifterna är absolut klart, i det här fallet lika väl someljest. Det är vi inte motståndare till pä något håll. Men vi måste då också tahänsyn till vad en indragning kostar de människor som skall besöka tingsställeti fråga om förlorad arbetstid, resor, service och annal. Vi kan heller intebortse från de lokaliseringspolitiska frågeställningarna. Därför måste den härfrågan faktiskt bedömas från alla synpunkter. När det gäller tingshusen får man lov att säga om dessasom om andra samhälleliga lokaler att användningen med hänsyn till kostnaderför byggande, underhåll och energiåtgång - dvs. driftkostnaderna - måste varaså stor som möjligt. Då kan man använda lokalerna till olika aktiviteter,vilket man gjort i , som nämnde. Jag har varit där påandra sammanträden, och det fungerar alldeles ypperligt. Lokalerna skullekanske kunna användas på ännu fler sätt, det är möjligt. Det kanske t. o. m.går an att klara sig utan egna tingshus. Man kan använda andra lokaliteter somkommunerna har, vilket också varit inne på. Jag tyckei' att det är sådana prövningar som bör göras, omman skall satsa på all få till stånd besparingar i det här fallet. Därförhälsar jag med tillfredsställelse alt justitieministern sade att vi skall sökaoss fram till praktiska lösningar. Det är precis vad man skall göra. Då trorjag inte alt det blir så enkelt som all bara dra in dessa tingsställen. Detlöser inte problemen på dessa platser. Det är naturligtvis väsentligt atttingsrätterna fungerar effektivt, men framför allt är del viktigt att de servarmänniskorna på ett riktigt sätt, sä atl befolkningen inte drabbas av denkolossalt besvärliga attityden att allting skall dras in. Det verkar menligt påbåde företagsamhet och människors möjlighet att arbeta vidare. 8Tredje vice talmannen (); Tack, herr justitieminister, för uppgiftenatt regeringens besked korrmier . Jag tror all det ärmycket viktigt. Jag vill säga några ord till om typexemplet Råda.Justitieministern sade atl man i många kommuner löst problemet på ett vettigtsätt. Man har överlåtit lokalerna, och det fungerar fint och är billigt -mycket billigare än tidigare för . Varför finns då ett exempelpå en lösning som fungerar perfekt med på , jag vill inte direktsäga dödslista men lista över tänkbara döda tingsställen? Alt så är falletförvånar mig verkligen. Jag har gjort så att jag har ringt till häradshövdingen iområdet, eller lagmannen som det numera heter, . Han är lika förvånadsom jag över detta. Han har i ett lemperamentsfulll yttrande lämnat uppgifterpå hyreskostnader på endast . Å andra sidan skulle ennedläggning medföra högre kostnader för både myndigheter ochenskilda. Del är därför myckel beklagligt att listor av den här typen skickasut. Justitieministern sade atl om någon kommun anmäler sig ochförklarar sig villig att ta över ett statligt tingshus, skall berördamyndigheter överväga det. Del ligger något av myndighetsstolthet i detyttrandet, tycker jag. Varför kan inte i det här fallet säga attdess kostnader för tingsstället i uppgår till . Jaghar sagt att jag tror alt siffran är oriktig, men justitieministern har intedementerat den, trots all han här har haft chansen. Om uppgiften är riklig,varför vänder sig då inte till kommun och förklarar attdet är alldeles ål skogen för dyrt för statsverket att ha kvar tingshuset iÅrjäng? Varför hör man inle efter om kommunen skulle kunna länka sig att taöver tingshuset, på villkor att ting får hållas där även i fortsättningen? Detär ju precis vad tingsrätten i området föreslår. Jag tycker inte att man skall skjuta ifrån sig det härproblemet utan gå till botten med det, när man nu har oroat bygdens folk. Manmåste sträva efter att få en gemensamt så vettig lösning som möjligt förbygdens folk, för kommunen och för . Om ifrågasatt indragning av vissa tingsställen Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:156till socialutskoftet /82:157 till arbetsmarknadsutskottet 7 §Föredrogs men bordlades åter Konslitutionsulskottets betänkanden /82:15 och 16 Skatteutskottels betänkanden /82:18 och 22 betänkanden /82:12-16 betänkande 1981/82:12 betänkanden /82:16-20 betänkanden /82:12 och 14 Utbildningsutskoftels betänkande 1981/82:4 betänkanden /82:13-15, 18 och 19 betänkanden /82:4 och 7 8 §Anmäldes och bordlades 1981/82:158av m.fl. 1981/82:159av m. fl. 1981/82:160 av m.fl med anledning av proposition 1981/82:71 om nyanställningsskyddslag 9 § Anmäldes och bordlades betänkanden /82:3 om tvååriga budgetperioder 1981/82:4om begränsning av statliga monopol, m. m. 1981/82:5om förelagens uppgifislämnande 1981/82:6om offentlig upphandling 1981/82:7om redovisning av protektionistiska åtgärders konsekvenser 1981/82:8om översyn av del statliga förelagsstödet 1981/82:9om ett ändrat skatte- och bidragssystem