prot · G50934 · 1981-12-31 00:00:00 — De förslag tillutformning av försöksverksamheten med betygsfri intagning som skolöverstyrelsenredovisat visar emellertid på de stora svårigheter som ett genomförande ävensådan intagning möter. a. skulle omfattningen av s. k. omvalssyo ochintervjuverksamhet bli betydande enligt undersökning. Eftersom möjligheterna attgenomföra en betygsfri intagning i hög grad sammanhänger med gymnasieskolansorganisation har regeringen kommit fram till att en försöksverksamhet medbetygsfri intagning bör genomföras först sedan klarhet vunnits omgymnasieskolans framtida organisation. 59MARGOT (); Jag tackar för svaret på min fråga. Jag skall inte upprepa de elakaste omdömen som framförtsom både skolministern, regeringen och beslutet om att uppskjuta försöket medbetygsfri intagning till gymnasieskolan i . Men i och Norakommuner, där man hunnit längst med förberedelserna inför försöket, kallar manregeringens beslut ett bedrägeri. Elever och lärare har lagt upp sitt arbete iskolan med tanke på att försöket skall bli av. Och det är klart att man nu - tvåmånader före ansökan till gymnasieskolan - känner sig besviken över regeringenshandlande. Är förberedelsearbete, med utbildning av personal,nya arbetsrutiner, information m. m. till spillo? Är skolministern okunnig omde lokala 3 protokoll 1981/82:34-36 Om intagningen ull gymnasieskolan förhållandena,om hur mycket man hunnit med i de två kommuner som vill starta delta försök1982/83? Regeringen vill vänta på gymnasieutredningen. Men det ärväl tvärtom så att en försöksverksamhet nu kan ge nyttiga erfarenheter förearbetet med den nya gymnasieskolan. Såväl och somgymnasieulredningen har backat upp det här försöket. Var har egentligenregeringen sökt och fått stöd för idén att uppskjuta verksamheten? Man vill juinte tro att skolministerns personliga uppfattning i betygsfrågan har fått vägatyngre än riksdagsbeslutet om en försöksverksamhet. Jag tyckeralt frågesvaret är torftigt. Det argument som först och främst förs fram är de storasvårigheter som ett genomförande skulle innebära. Men trots de svårigheterna ärman ju beredd att börja 1982/83 i och kommuner. Man hararbetat hårt, och man har även nått enighet kring en start för försöket i dekommunerna. Det andra argumentet som framförs är att man skall väntapå gymnasieutredningen. Det innebär att man skjuter den härförsöksverksamheten på en avlägsen framtid. Varför skulle inte erfarenheternafrån betygsfri intagning vara värdefulla innan man börjar arbeta med den nyagymnasieskolan? vill jag påminna om mål medförsöksverksamheten, nämligen att öka den enskilde elevens ansvar för sin fortsattautbildning och yrkesverksamhet, att skapa bättre förutsättningar för att tillgodose valetav studieväg för elever med särskilda behov, och att så långt möjligt dimensionera gymnasieskolan medutgångspunkt i elevernas val. Det är viktigt att skolministern ger besked. På vilketsätt bryr sig regeringen om elever, lärare och övrig personal på berördaskolor? På vilket sätt ger gymnasieutredningen anledning att uppskjuta försöketi ? Jag skall inte heller citera alla de positivakommentarer som jag har fått med anledning av det här beslutet. frågar om vi bryr oss om de människor somberörs av beslutet. Jag vill bara säga aft vi bryr oss om lärare och eleverjust genom att säga nej till försöksverksamhet med betygsfri intagning tillgymnasieskolan. Den kritik av betygssystemet som förekommer kan man mångagånger instämma i. Men det utgör naturligtvis inget skäl till att falla för ettintagningssystem som utan tvivel lämnar utrymme för subjektivitet och godtycke,även om ambitionerna har varit de bästa för att undvika delta. Det nuvarandebetygssystemet, med alla sina brister, uppfyller trots allt fler av denödvändiga kriterier som ett urvalssystem måste kunna uppfylla: en viss grad avobjektivitet, mätbarhet och jämförbarhet. Strävan efter ett bättreurvalsinstrument måste naturligtvis fortsätta. Vi får inte ge upp på denpunkten. Ä andra sidan får vi inte kasta ut barnet med badvattnet. Ett betygsom är resultatet av arbete med bedömning av elevens prestationer nåren viss grad av tillförlitlighet. Det skulle vara dumt att förneka det.Rimligheten i alt utsätta så många elever för ett experiment, som visar siginnehålla så många svårigheter och fallgropar som i det här fallet, har manrätt att starkt ifrågasätta. Om intagningen till gymnasieskolan 61 (); Fördel första förstår jag att skolministerninte vill nämna de reaktioner hon mött. Minst lika många är negativa sompositiva. Sloråsko-lan, skolinspektören. ,skolstyrelserna i och , i ärnågra exempel på sådana som anser att det är fegt av regeringen att backa urförsöksverksamheten. För det andra vill jag be attskolministern skiljer på debatten om betygens vara eller inte vara och denfråga som vi nu diskuterar, nämligen uppskjutandet av försöksverksamheten medbetygsfri intagning till gymnasieskolan i och . Där ärstämningen mycket upprörd, och man tycker att försöken skall få utvisa fördelaroch nackdelar med betyg, urvalssystem och urvalsgrunder. Det är litet underligtom skolministern innan försöksverksamheten har startat kan uttala sig om bådedet ena och det andra. Åtta av de tio berörda kommunerna i Örebrolän har faktiskt bett alt få skjuta på det här försöket. Det är uppenbart attden modell som tycks leda till intervjuer med - om man räknar med hela Sverige- ca 30 000 elever inte är en realistisk utvecklingslinje. Man kan slåfast att det finns en stor skepsis inom åtta av tio berörda kommuner. Man kanhelt enkelt inte ta på sitt ansvar att utsätta elever för sådana här experimentutan att vara säker på att förutsättningarna för framgång är någorlundarealistiska. 63 (): Det är svaga argument, måste jag säga. Det är ännu sämre att först låta elever och skolpersonal ide berörda kommunerna arbeta med förberedelser inför enförsöksverksamhet, för att sedan, projektet skall påbörjas,besluta att uppskjuta försöket. I de två kommuner som vill starta /83 ärman faktiskt enig om att sätta i gång, och man anser att man har gjort ettganska gott förberedelsearbete. Det är självklart också där reaktionerna ärstarkast. Det är skillnad på att kommunerna har bett att få börjalitet senare på grund av att de har mött vissa svårigheter iförberedelsearbetet och påståendet att de inte alls vill delta. Jag är fulltmedveten om att vissa borgerliga politiker och vissa lärare har varit emotförsöksverksamheten. Om det centrala ansvaret för kontrollen av konsumtionsvatten men nu harman i de två berörda kommunerna enats om att man vill sälta i gång. Sedan regeringen fattade beslut om attbedriva försöksverksamhet med betygsfri intagning till gymnasieskolan i har förutsättningarna för försöksverksamheten - det vill jag understryka -på många olika sätt förändrats. Jag skall nämna ett. blir det antagligen nödvändigt att i betydligtstörre utsträckning än tidigare dimensionera gymnasieskolan efterarbetsmarknadens behov. Denna syn utvecklade regeringen i förra åretsbudgetproposition. Då föreslog man en minskad dimensionering av en del av deteoretiska studievägarna till förmån för yrkesinriktade studievägar. Vi måsteundvika att eleverna kommer in på studievägar som inte har förutsättningar attleda till sysselsättning . Möjligheterna att tillfredsställaelevernas förstahandsval genom organisationsförändringar i gymnasieskolan,vilket var en av förutsättningarna för försöket med betygsfri intagning, kommerantagligen att begränsas. Del är ytterligare ett skäl för att det är mycketbättre med betyg som grund för intagning än med t. ex. intagningsintervjuer. 65 (): Jag förstår inte riktigt hur del somskolministern nu anförde kan vara ett hinder för att låta två av kommunernastarta en försöksverksamhet och vinna erfarenheter av den. Sedan kan man jueventuellt låta de övriga åtta kommunerna utgå från de förutsättningar somgymnasieutredningen ger. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1981/82:105 om det centrala ansvaret förkontrollen av konsumtionsvatten har frågat mig om jag anseralt den centrala konsumtionsvattenkontrollen f. n. har möjlighet att fungera påett tillfredsställande sätt och, om så inte är fallet, när jag avser att läggafram förslag som kan lösa frågan om det centrala myndighetsansvaret förvattenkontrollen. I hälsovårdsstadgan (1958:663) finns grundläggandebestämmelser om vattenförsörjning och vattenundersökning, krav påkonsumtionsvattnets kvalitet och föreskrifter för den offentligavattenkontrollen. Livsmedelslagen innehåller också vissa bestämmelseromvallen. Dricksvatten räknas som livsmedel. Huvudansvaret för kontrollen avkonsumtionsvatten ligger på , som skall följa utvecklingen påvattenhygienens område. vidtaerforderliga åtgärder och meddela råd och anvisningar till ledning förhälsovårdsnämnderna. Hälsovårdsnämnderna skall utföra stickprovskontroller ochövervaka efterlevnaden av hälsovårdsstadgan. Kontrollen av konsumtionsvatten äralltså noggrant reglerad i lag. Centrallaboratorier för den offentliga vattenkontrollen ärstatens bakteriologiska laboratorium när det gäller bakteriologiskaundersökningar och statens miljömedicinska laboratorium när det gällerfysikalisk-kemiska undersökningar. tillförs härigenom kunskaperfrån det forsknings- och utvecklingsarbete som sker inom både detbakteriologiska och det fysikalisk-kemiska området. har i betänkandet (SOU1978:44) Kommunalt hälsoskydd lämnat vissa förslag som rör kontrollen avvatten. Utredningen tog dock inte ställning till frågan om kontrollen avkonsum-tionsvalten skall regleras i den nya hälsoskyddslagstiftningen eller ilivsmedelslagen. Därefter har LAB 76 i sitt betänkande (SOU 1979:3) Regionallaboratorieverksamhet föreslagit att den centrala tillsynen överkonsumtionsvattenkontrollen bör föras över till statens livsmedelsverk.Utredningen ansåg att det borde vara en organisatorisk fördel att minskaantalet berörda myndigheter och att begränsa bestämmelserna om vatten till såfå lagar som möjligt. Hälsovårdsstadgeulredningens betänkande bereds f. n. inomregeringskansliet. Frågan om den framtida kontrollen av konsumtionsvattnetkommer att prövas i det sammanhanget. Jag anser inte att det behövs någonsärlösning av frågan . 67 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Detinnehöll tyvärr inte svar på någon av mina båda frågor och inte hellernågonting som jag inte kände till förut. Frågan om det centrala myndighetsansvaret förvattenkontrollen har stötts och blötts i bl. a. de här nämnda utredningarnasedan 1976, i motioner och riksdagsbeslut. har alla väntat på resultatet av deöverväganden som enligt uppgift pågår i . Utredningar ochremissvar är klara. I samband med att omgivningshygieniska avdelningen vidnaturvårdsverket 1980 omorganiserades till statens miljömedicinskalaboratorium, som sorterar under , utgick man ifrån attlaboratoriet inom en inte alltför avlägsen framtid skulle avhändas sinauppgifter som centralt dricksvattenlaboratorium. SML har också planerat sinverksamhet utifrån att dess uppgifter skulle ha överförts tillannan myndighet. Utredningen 76 har ju som nämnts föreslagitslivsmedelsverket. Enligt uppgift har en personalstab på 12-15 personer vidvattenlaboratoriet reducerats till en hel och två halva. Vattenlaboratoriets uppgifter är enligt den ansvarigatillsynsmyndigheten, , bl. a. alt noga följa internationellkunskapsutveckling i vad Om det centrala ansvaret för kontrollen av konsumtionsvatten Om det centrala ansvaret för kontrollen av konsumtionsvatten avser hälsoriskerrelaterade till kemiska och fysikaliska egenskaper hos konsumtionsvatten, attbedriva egen forskningsverksamhet, att genomföraantikalibreringsundersökningar, att svara för praktisk utbildning avvatten-undersökare, att föreslå motiverade förändringar ivattenundersökningarna; att följa resultaten av undersökningar av vatten frånoffentliga vattenverk och enskilda vattentäkter samt att ge myndigheter ochorganisationer råd i fråga om vattendistribution. Inte ens den mestentusiastiska sparverksamhet inom den offentliga byråkratin kan väl förutsättaatt dessa uppgifter tillfredsställande kan lösas utan en långsiktigt planeradorganisation med tillräcklig kapacitet. F. n. sorterar vattenfrågorna under tre departement ochännu fler myndigheter. Det är angeläget att det mycket blir klart vilkenmyndighet som skall ha ansvar för vattenfrågorna. har uttalatsig i denna riktning senast . Statsrådet anser inte att detbehövs någon särlösning av vattenfrågorna, medan vi väntar på den längeefterlängtade propositionen med anledning av hälsovårdsstadgeulredningensbetänkande. hade en annan uppfattning , men det betyderkanske inte någonting för statsrådet. Jag vill fråga vilken anledningen är till att förslagetdröjer så . Om man nu så länge överväger hälsovårdsstadgeutredningen,överväger man då inte alls LAB 76, och skall man i fortsättningen hänvisa tillden i stället? Jag måste påpeka att jag anser att jagsvarade på båda frågorna. Jag svarade att kontrollen av konsumtionsvatten ärnoggrant reglerad i lag, att den fungerar tillfredsställande. Jag vill gärnatillägga att den osäkerhet som råder till följd av laboratorieutredningensförslag om ändrad ansvarsfördelning för den centrala tillsynen inte harpåverkat tillsynens omfattning. Däremot har den säkert, som har anfört, skapat en viss tveksamhet inför den framtida planeringen. Men, herr talman, jag sade faktiskt också i mitt svar attregeringen avser att pröva denna fråga i samband med att regeringen tarställning till förslaget om en ny hälsoskyddslag. Jag trodde att AnitaBråkenhielm kunde läsa vad jag menade med det. Jagvill också nämna för jagvet vadriksdagen sade , eftersom antog socialutskottets betänkande.Där säger utskottet att regeringens överväganden inte bör föregripas. 69 (): Ja, beskedet att svaret alt det kommer enproposition när resultatet av övervägandena av hälsovårdsstadgeutredningen ärklart är ju i och för sig ett svar. Det är dock inte precis något svar påfrågan när. ansåg att det var bråttom med en lösningav de här frågorna. uttalade till följd av ett annatbetänkande från socialutskottet att man visste om att de här frågornaövervägdes, och man hoppades på en snar lösning. Det har snart gått ett år och fortfarande kan man alltså fråga när. Sedan kan jag bara med tacksamhet konstatera attstatsrådet anser att kontrollen fungerar tillfredsställande. I så fall vore detkanske lämpligt att låta de nuvarande myndigheterna fortsätta alt kontrolleravattnet med den starkt reducerade personalstab man har till sitt förfogande.Man skulle kanske klara det, men jag tror att man skulle vara tacksam för ettklart besked, huruvida det är meningen att man skall fortsätta att handha dessasaker. Det är alltid otillfredsställande att arbeta under ovisshet införframtiden. Om det centrala ansvaret för kontrollen av konsumtionsvatten Både och de myndigheter somär berörda kommer att få besked när regeringen har tagit ställning till eneventuell ny hälsovårdsstadga. Jag vill upplysa om att det redan nupågår arbete med detta i departementet. kanske kan avvaktatills propositionsförteckningen för våren kommer. 71 (): Jag tackar för det senaste svaret. Sammabesked fick socialutskottet och . Man sade då attdet pågick arbete i departementet kring de här frågorna. Om så behövs får vikanske återkomma motionsvägen och i utskottet på vårkanten. Jag måste kanske upplysa alt jag inte haft ansvaret för de här sakerna längre än iår. Överläggningen var härmed avslutad. 15 S Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:116 till socialutskoftet /82:117 till näringsutskottel1981/82:118 fill trafikutskottet /82:119 fill arbetsmarknadsutskottet1981/82:120 till näringsutskottet /82:121-123 till socialutskottet1981/82:124 till trafikutskottet /82:125 till skafteutskottet 16 § Anf.73 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela all på morgondagens föredragningslistauppförs socialutskottets betänkande 1 främst bland två gånger bordlagdaärenden och trafikutskottets betänkande 5 sätts närmast efterarbetsmarknadsutskottets betänkande 8. 17 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:65med förslag till lag om flyttning av fordon i vissa fall 1981/82:79 omuppfinnarkonto 18 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:126av m.fl. 1981/82:127 av Eiik Hovhammar m.fl. 1981/82:128 av ToreNilsson 1981/82:129 av m.fl. med anledning av proposition1981/82:38 om kapitaltillskott till , m. m. 1981/82:130 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:51 om vissaläromedelsfrågor 19 § Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågorframställts 1981/82:128 av Sdna () till kommunikationsministern om statsbidragtill järnvägar med korsande trafik; Statsbidrag till järnvägar medkorsande trafik har tidigare inte utgått. Med tanke på i Stockholmslän som tillhör denna kategori önskar jag ställa följande fråga tillkommunikationsministern; Avser kommunikationsministern framlägga förslag omstatsbidrag till järnvägar med korsande trafik av typ , och i såfall när? 1981/82:129 av () till utrikesministernom verksamheten vid visst av bedrivet biståndsprojekt i ; En viktig del av svenskbiståndspolitik gäller fördelningen av medel till enskilda organisationer fördessas biståndsverksamhet. För att medel skall utgå till ett projekt fordrasatt delta godkänns av SIDA. Den politiska situationen i har där skapat storaproblem för svensk biståndsverksamhet. SIDA har emellertid godkänt RäddaBarnens AMBA-projekt i och anslagit medel därtill. Projektet skall närdet är färdigt ge upp till 5 000 föräldralösa barn utbildning i barnbyar föratt garantera all de utbildas i sitt eget land. Trots detta har säntnärmare hundratalet barn som tillhörde AMBA-projektel till för "utbildning". Medanledning därav önskar jag fråga utrikesministern: Hur bedömer utrikesministern sändande till Cubaav barn från Nr 34 av svenska bislåndsmedel finansierade barnbyar utanförAddis Abeba? Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidta med anledningdärav? 1981/82:130 av () tillutbildningsministern om vidareutbildning inom kirurgisk och medicinsksjukvård; En ny studieorganisation förmedellånga och korta vårdyrkesutbildningar skall börja tillämpas den 1 juli1982. En ny utbildningslinje, allmän hälso- och sjukvårdslinje, ersätter dåbåde den nuvarande grundutbildningen för sjuksköterskor och den nuvarandevidareutbildningen för sjuksköterskor inom kirurgisk och medicinsk sjukvårdsamt för sjuksköterskor inom åldersomshem och öppen åldringsvård. förutsatte att det måste finnas möjligheter försjuksköterskor med tidigare grundutbildning att få vidareutbildning i kirurgiskoch medicinsk sjukvård. Den nuvarande vidareutbildningen i kirurgisk ochmedicinsk sjukvård skall vara avvecklad . Regeringen har aviserat en proposition om bl. a.övergångsbestämmelser för vidareutbildning av sjuksköterskor till den 11november 1981. har tidpunkten ändrats till den 10 december 1981.Utbildningsdepartementet uppger nu att propositionen försenats ytterligare. Sjuksköterskor utan vidareutbildning och elever inuvarande grundutbildning, ca 20 000, är nu djupt oroade och befarar att storagrupper grundutbildade sjuksköterskor inte får möjlighet till vidareutbildninginom medicin och kirurgi. Med anledning härav vill jag fråga utbildningsministern; Kommer sjuksköterskor med den nuvarande utbildningen attkunna garanteras möjlighet till vidareutbildning inom kirurgisk och medicinsksjukvård, och kommer särskilda resurser att anvisas för delta under så lång tidatt alla kan genomgå utbildningen? 20 S Kammaren åtskildes .