prot · G50942 · 1981-12-31 00:00:00 — Där är människor arbetskraft, inte människor.Det är därför viktigt att kampen bedrivs , för alt vi skall kunna nåfram till utveckling av en teknik som uppfyller fackliga krav påarbetarkontroll över produktion, arbetsorganisation och ett meningsfulltarbete. Det är diirför viktigt att ställa följande krav i denfackligt-politiska kampen: Facklig vetorätt, dvs. alt ny teknik och arbetsorganisationbara får införas med fackels godkännande. Övergång från löne- till produktionsskatt, vilketmotverkar att arbetskraft ersätts med maskiner och ny teknik. De vinster som kan göras med ny teknik skall komma helasamhället till del. De skall användas för alt förkorta arbetstiden till sexlimmars arbetsdag och för att skapa nya arbetstillfällen inom industri ochgemensam sektor. Data- ochelektronikindustrin nationaliseras och ett nordiskt induslrisam- Tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete skall styras avsamhället och ha sina utgångspunkter i människors behov av arbete, god hälsaoch ren miljö. Facket måste också få möjlighet alt styra teknikutvecklingen, t.ex. genom ett fackligt forskningsinstitut och genom att fackligaforskningskonsulter ges utrymme för enpartsforskning. Grundutbildningen måste inriktas på att ge alla elever enutbildning i datalära, så att de får lära sig att se de positiva och negativakonsekvenserna av datorisering. Yrkesutbildningen skall ge kunskap om de datatekniskatillämpningarna, men detta får inte ske på bekostnad av inlärning av degrundläggande yrkeskunskaperna inom varje bransch. Arbetarrörelsen måste föra den här kampen med insikt omvilka som har ägandet och den avgörande maklen, kunskaperna ochalternativen och även styr forskning, utvecklingsarbete och utbildning. Dearbetandes fackliga organisationer måste rustas till kamp för enarbetsorganisation och tekniska lösningar som utgår från de arbetandes behov.Facket måste utarbeta egna alternativ och bedriva ett självständigt forsknings-och utvecklingsarbete om teknik och arbetsorganisation. Det viktiga är följande. Arbetets organisation , liksom produkternas och tjänsternas kvalitet, skall varabestämmande för valet av tekniska lösningar. Tekniken skall användas för attvidga arbetsinnehållet och för all öka de anställdas kunskaper om sitt yrkeoch sin arbetsplats. Teknik och arbetsorganisation måste motverka uppdelning avarbetet, isolering och ensamarbete. Övervakningsarbetet skall kombineras medskapande arbete. Företags och myndigheters användning av hemdatorer,grannskapscenlraler och fjärrkontor måste bekämpas. Dalateknik får inleanvändas för all mäta arbetsprestationer och därmed skapa nya former avprestationslöner. Ingen skall vid införande av ny teknik få försämrad lön,försämrat arbetsinnehåll eller tvingas ul i arbetslöshet, och alla skallgaranteras rätten till vidareutbildning för att kunna utföra ett meningsfulltarbete. De här kraven och principerna är vikliga för arbetarrörelsen ochfackföreningsrörelsens fortsatta arbete. Det är den kampen som måste föras ,trots de nuvarande begränsade fackliga rättigheterna. Lagar och avtal som gerfackföreningsrörelsen makt och kontroll över teknikens användning ochutveckling kan bara tvingas fram genom en aktiv kamp. Jag yrkar bifall till motion 394, där de härprinciperna tas upp. Utskottet hänvisar till all regeringen tänker komma medförslag i vår. Som vi nämnt i vår motion är inga nya ställningstagandenaktuella, ulan allt är bekant. Vi tycker all del går alt besluta omhuvudprinciperna . Det som är förvånande i det här betänkandet är altsocialdemokraterna så okritiskt accepterar den kapitalistiska användningen avtekniken. Datateknikens effekter på arbetslivet 58STEN (); Jag skall be att få fästa på all ulskollet på s. 3 i sitt betänkande noterar allförhandlingar ånyo har upptagits mellan parterna om ett centraltmedbestämmandeavtal på den Datateknikens effekter på arbetslivet Det finns ingen anledning förlagstiftaren att agera i nuvarande situation, allra minst på del sätt sommotionärerna har tänkt sig. Med hänvisning till den redovisning som utskottet gör iövrigt beträffande del omfattande utredningsarbete som har pågått och sompågår, liksom till vad som redovisas rörande arbetslivscenlrum, ber jag att fåyrka bifall till utskottets hemställan. 59 (vpk): Del pågår medbestämmandeavtalsförhandlingar.Förmodligen kommer de flesta, som vill ha ett ordentligt avtal i vad gäller s.k. ny teknik och datorisering, inle att finna det stöd som behövs. De förslagsom föreligger från LO, PTK och Svenska arbetsgivareföreningenger stöd för del antagandet. Därför menar jag all del här är nödvändigt. I övrigt har och jag helt olikautgångspunkter när det gäller maklen och kontrollen över teknikens användning.Jag tycker all de arbetandes synpunkter skall vara vägledande för samhället.För mig är detta naturligt, eftersom de arbetande utgör flertalet och är de somproducerar och drabbas. 60 (); Visst har och jag olikautgångspunkter. Men jag konstaterar all jag uppenbarligen har en betydligtstörre tilltro än han till parterna när del gäller möjligheterna för dem attsjälva göra upp i dessa frågor. har kanske inte lästdagstidningarna . Jag har noterat att parterna har uttalat sig beträffandeden pågående förhandlingen om ett nytt medbestämmandeavtal på SAF-området. Dethar ju kommit klarsignaler från alla berörda, så enligt uppgift är både LO, PTKoch SAF nära en uppgörelse. En av parterna har uttalat sig i tidningen,nämligen ombudsmannen inom SIF . Han företräder ju en grupp som ihögsta grad är beroende av utvecklingen på dataområdet. Han bekräftar att manavser att börja med medbestämmandet vid införandet av ny teknik ochdatorisering. I en kommentar till artikeln, där man alltså redovisar att enuppgörelse ligger inom räckhåll, säger följande; "När allaandra länder gör allt för att förbättra industrins produktivitet så får vi sökavåra lösningar och varför inte i ett medbestämmandeavtal." Jag konstaterar alltså, alt parterna är på väg all lösaproblemen på det sätt som traditionellt har kännetecknat svensk arbetsmarknad.Del är alltså helt onödigt att, som vpk föreslår, lagsfifta om vetorätt ochannat. 61LARS-OVE (vpk): har tilltro tillarbetsmarknadens parter. Till min förfäran konstaterar jag alt det nu ser ulatt bli ett avtal ovanför huvudena på dem som har dessa problem. Del somsignaleras är ju långt ifrån de ursprungliga kraven. Frågan om vetorätt när det gäller införande av ny teknikkommer inte att finnas med i del avtalet, enligt de signaler som finns . Det är kanske typiskt alt är så nöjd meddetta avtal. Det är måhända också ett tecken på vad som är på väg all hända,och det kan också förklara varför socialdemokraterna är så tysta på dennapunkt. 62 (); Jag konstaterar alt vpk står isolerat i dennabedömning av tilltron till parterna. Ett enhälligt utskott har utgått ifrån löser delta avtalsvägen. Datateknikens effekter på arbetslivet 63 (vpk): Jag har i en tidigare debatt pekat pådem som slår i den verkliga helluften när det gäller arbetsmiljön. Det är desom skall uttala sig om lagen och om parternas handläggning. Själv är jag i gott sällskap när del gäller datateknik ochannan ny teknik. De som är utsatta för den kommer absolut inle all vara nöjdamed ett sådant medbestämmandeavtal. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 16 för mofion1980/81 ;394 av m. fl. 1981/82:5 om förhållandel mellanförsamlingsindelningen och fastighetsindelningen (prop. 1981/82:47) 1981/82:6 om förslag tilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /82, såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:25) 1981/82:7 om förslag tilltilläggsbudget I till statsbudgeten för /82, såvitt avserkommundeparlemenlets verksamhetsområde (prop. 1981/82:25) Vad ulskottethemställt bifölls. 20 §Anmäldes och bordlades 1981/82:75med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen /82:80 om ändrade avdragsregler för vissaförskollsräntor 21 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:152av och 1981/82:153 av och med anledning av proposition 1981/82:71 om ny anställningsskyddslag m. m. 1981/82; 154 av förste vice talmannen i /82:155 av med anledning avproposition 1981/82:72 om ändringar i lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall (LSPV), m. m. 22 § Meddelande om interpellation Meddelades all följandeinterpellation framställts 1981/82:97av () till arbetsmarknadsministern om införande av metanol somdrivmedel; Beslutsprocessen när del gällerStockholmsregionens framtida energiförsörjning pågår f. n. STOSEB;s,, utredning STOSEB 80 är nu föremål förremissbehandling i kommunerna. Det alternativ som tidigare framställts somhuvudalternativ, hetvatten från Forsmarks kärnkraftsanläggning, tycks bli alltmindre aktuellt. Förutom de tunga principiella invändningar som måste resas motdetta projekt tycks allt fler inse de stora tekniska och ekonomiskasvårigheterna med delta projekt. Som ett alternativ till Forsmarksprojeklel redovisadeFolkkampanjen mot kärnkraft och en energiförsörjning baserad bl.a. på stora värmepumpar och det s. k. Nynäskombinalet. Att det är önskvärt attdessa bägge komponenter bör ingå som viktiga led i regionens energisystembörjar nu stå klart för allt fler. Nynäskombinalet är ett projekt där i första hand kolförgasas och kan nyttiggöras som gas, metanol och hetvatten. Hetvaltnel ochgasen kan användas för värmeförsörjning. kan gasen ocksåkomma till användning för elproduktion i kombiverk med betydligt högre utbyteän i vanliga kraftvärmeverk. Metanolen kan utnyttjas för att minskaoljeberoendet i vår drivmedelsförsörjning. Hetvaltenleveranserna skulle kunna tillföraStockholmsregionen värme varav ca tillvaratas genom värmepumparsom sänker returvaltnets temperatur till C. Ytterligare tillförssom el och värme frän bränslegas. Del här systemet ger upphov tillminimala miljöbelastningar. Svaveldioxidutsläppen beräknas minska med 10 000ton/år. Oljebehovet minskar, enbart som följd av detta projekt med drygt enhalv miljon ton. Dessutom skulle energikombinalel leverera ca 700 000 tonmetanol. Detta kan användas antingen direkt som drivmedel eller omvandlas tillsyntetisk bensin. Transportsektorn är f. n. till beroende av olja.Oljeersättningsdele-gationen har fastslagit att metanol är det för svenskaförhållanden lämpligaste alternativa drivmedlet. Nynäskombinalet skulle kunna producera metanol som kantäcka av det svenska drivmedelsbehovet. Det skulle innebära enoljebesparing med ytterligare ca en halv miljon ton. Råvarupriset ärfortfarande något högre än bensin, men skillnaden inskränker sig till ca 50öre/liter. Flera olika införandeslrategier kan länkas. Bensin med upptill inblandning av metanol kan användas ulan förändring av dagens bensinmotorer.För bilisten uppstår ingen märkbar skillnad. En sådan strategi, M 5, skullekunna ge avsättning för ungefär hälften av Nynäskombinalets planeradeproduktion. En 15-procentig inblandning, M 15, kan ske med måttligaförändringar av dagens bensinmotorer. Inblandningen kan ske i helt blyfribensin, eftersom metanolen har samma oktanhöjande effekt som blyet. Därmeduppstår en stor miljöfördel. M 15 förutsätter dock en viss internationellsamordning. Försöksprojekt är också i gång både i och utomlands. Drift på ren metanol, M 100, förutsätter helt anpassademotorer. Fördelen med M 100 är att vi får en fordonspark som är helt oberoendeav oljetillförsel. I första hand är M 100 intressant för avgränsade fordonsgrupper,som t. ex. försvarels, polisens och bussbolags fordon. Del kan konstaleras att ett införande av M 15 skulleinnebära en avsättning för hela Nynäskombinalets tänkta produktion. Detsamma skulle åstadkommas genom att man inför M 100 förvissa fordonsparker och M 5 i övrigt. Om man väljer all omvandla metanolen till syntetiskbensin, kan man använda dagens motorer och distributionssystem oförändrade, menfår å andra sidan en högre drivmedelskosinad. En inhemsk metanolproduktion skulle ha stora fördelar urenergipolitisk synpunkt. Den skulle vara ett verksamt bidrag till att minskavår oljeanvändning, och detta i en sektor där få alternativ slår till buds. Vår försörjningsberedskap skulle kraftigt förbättras.Kolet är mindre känsligt ur försörjningssynpunkl än olja. Del är också möjligtatt ställa om produktionen till användning av inhemska bränslen. Bäst ur beredskapssynpunkt är förmodligen en kombinationav M 100 och M5. I en bristsituation finns då en fordonspark som är heltanpassad till melanoldrift. Genom att ställa om andra bilar till inblandningkan man. när så erfordras, ytterligare minska bensinbehovet. Även M 15 innebär en bättre beredskapssituation. Genom alli en bristsituation utnyttja en del av metanoltillgången för framställning av syntetisk bensin kan en begränsad bilpark hållas i gångäven om vi för en längre lid helt ställs utan oljetillförsel. Sammanfattningsvis kan man alltså konstatera att ettgenomförande av dels skulle ge ett mycket positivt bidrag tillStockholmsområdets energiförsörjning, dels skulle skapa en möjlighet attlindra vårt extrema oljeberoende på transportsidan. Ett förverkligande kräverdock att statsmakterna fastlägger en strategi på melanolområdel. Ju förr ensådan strategi faslställes, desto bättre kan de möjligheter som Nynäskombinaletöppnar tas till vara. Jag hemställer därför om kammarens tillstånd att ställaföljande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att ta initiativ så alt en strategiför införande av metanol som drivmedel kan fastläggas ? 23 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:157 av () till jordbruksministern omöversyn av bestämmelserna rörande import av plantor: En enligt mångas uppfattningmeningslös förstöring av ett parti rhododen-dronplanlor för . ägde rumi i . Det gällde ett parti rhododendronplantorsom importerats hit från . Exportörenhade angivit på införselhandlingarna att det gällde "Rhododendron utanknop(p)". Sådana plantor får införas, men rubriceringen skall då vara TVK(till vidare kultur). Importören sökte dispens hos lantbruksslyrelsen, som dockej beviljades. Importören överklagade i kammarrätt och regeringsrätt mednegativt resultat. Växterna som var fullt friska måste enligt bestämmelsernaändå förstöras. Så skedde också, och importören förlorade . Är statsrådet beredd att medverkatill all bestämmelserna för införsel av plantor ändras så att liknandeincidenter som den beskrivna i framliden inle upprepas? 1981/82:158av () till justitieministern om röstmottagning hos svenskutlandsmyndighet i ; Sedan lång lid tillbaka anordnas isamband med allmänna val i röstmottagning hos våra utlandsmyndigheter.Vid valet anordnades sålunda röslmoltagning hos 250 utlandsmyndigheter,varvid omkring 20 000 röster avgavs. Denna typ av röslmoltagning tillåts i alla länder utomSchweiz. Emellertid har i en cirkulärnolmeddelat samtliga beskickningar i att man inle är beredd attacceptera röstmottagning vare sig på ambassader eller på konsulat. Som följdhärav kunde någon röslmoltagning inte äga rum i vid det norskastortings-valet . Man hävdade nämligen från västtysk sida attröstmottagning inte omfattas av de Wienkonventioner som reglerar diplomatiskaoch konsulära förbindelser. inställning får därmed inverkan pä planeringinför de allmänna valen 1982 och berör direkt ca 1 500 svenska medborgare. Med hänvisning till det anförda vill jag rikta följandefråga till justitieministern: Vilka åtgärder ämnar den vidta för attmöjliggöra alt röslmoltagning kan anordnas i års val? 1981/82:159 av () till statsrådet om tillämpningen av begreppet politisk flykting: har behandlatansökningar om uppehållstillstånd från ett sextiotal chilenska medborgare, somalla har åberopat politiska skäl för all få stanna i . Del rör sig om ca20 "huvudmän" jämte deras hustrur och barn. Gemensamt för alla igruppen är alt de tillhör mormonkyrkan (Kyrka av Sista Dagars Heliga).Den 15 oktober 1981 fattade invandrarverket beslut beträffande samtliga igruppen. Beslutet blev avslag på ansökningarna. Motiveringen var densamma ialla fallen. Som ett exempel på beslulsformuleringarna skriver invandrarverketi ett av besluten; "Av intyg och utredning framgår att (NN) är medlem iJesu av Sista Dagars Heliga. Medverkan i denna kyrka är inleförenlig med den politiska övertygelse (NN) uppger sig ha." Delar invandrarministern statens invandrarverksuppfattning att den omständigheten alt politiska flyktingar har en vissreligiös tro skall vara ett hinder för dem alt kunna betraktas som politiskaflyktingar? 1981/82:160 av () till ekonomi- ochbudgelministern om de statsfinansiella verkningarna av kostnaderna förombyggnad av hus; I ett svårt ekonomiskt läge stårdet klart att kostnaderna för ombyggnaden av ständigt ökar ochvida överstiger alla kalkyler samt att huset ej funktionellt kommer att bli vadriksdagen beställt och behöver, vilket kommer att ytterligare drabbaskattebetalarna. Avser budgetministern all ingripa i syfte alt begränsa deför statsbudgeten negativa verkningarna av detta? 1981/82:161 av () till industriministern omlokalisering till av ; har mångaförutsättningar att b'i mineralpolitiska centrum. , ochSGU har verksamhet i länet, och utbildning och forskning bedrivs vid högskolan. Enligt förslag kommer attbli en självständig enhet. Det borde kunna vara lämpligt alt då lokalisera NSGtill . Medanledning av det anförda vill jag fråga: Hur bedömer industriministern möjligheten för enlokalisering av NSG till ? 1981/82:162 av () till industriministern omSveriges geologiska undersöknings (SGU) verksamhet i ; Genom riksdagsbeslut 1974utlokaliserades viss del av SGU;s verksamhet till . Större delen av SGU:stillväxt och utveckling har dock skett i . Med anledning av detta villjag fråga; Vilka möjligheter finns att åstadkomma en ändring ienlighet med lokaliseringsbeslutel? 1981/82:163 av () tillarbetsmarknadsministern om Samhällsföretags målsättning: Industrisliflelsen , som ingåri Samhällsföretagsgruppen, har sökt en marknadschef till sitt huvudkontor i entidningsannons. I denna annons uppges bl. a.; "är inne i en mycketdynamisk period. Måleide närmaste fem åren är att försöka fördubbla den årligaförsäljningen, som är ca 40 milj. kr. skall det ekonomiskaresultatet förbättras ytterligare. skall antalet anställdaöka till omkring 850 personer och del finns krav på alt vi skall etablera fleranya verkstäder på skilda håll i länet." Jag vill med anledning av denna annons frågaarbetsmarknadsministern om de aviserade volymökningarna överensstämmer medSamhällsföretags målsättningar utifrån av fattade beslut. 1981/82:164 av () till handelsministernom åtgärder för att begränsa prisökningar på baslivsmedel: Tänker handelsministern vidta någraåtgärder för att begränsa de prisökningar på baslivsmedel som nästanautomatiskt följer i vidareförädlings- och delaljhandelsledet sedanjordbruksförhandlingarna avslutats? 1981/82:165av () till utbildningsministern om ökad intagning tillhögskolan: Allt större ungdomskullar kommerunder att lämna gymnasieskolan. som arbetsmarknadenför de yngsta är mycket kärv är del nödvändigt för våra möjligheter atthävda oss som modern industrination alt vi har god tillgång till välutbildadeunga människor inom teknik- och datasektorn liksom inom undervisningsväsendetoch forskningen. Spärrarna till högskolan är för många ungdomar en ogenomtränglig flaskhals,som inle alla utbildningsplatser inom högskolan utnyttjas Nr 42 Vilkaåtgärder avser statsrådet att vidta för att fler ungdomar skall beredas Meddelande om 24 § Kammaren åtskildes fråsor TOM T;SON THYBLAD