prot · G50975 · 1981-12-31 00:00:00 — Däringår styrkor, och - vilket är det centrala - del planerasförhandslagring av materiel, inkl. DIVAD, i närheten av oroshärdar, t. ex. påfartyg. DMS DIVAD uppger att eftersom det består avredan utprovade delar kommer DIVAD att bli tillgängligt för Rapid DeploymenlForce lidigare än om ett helt nylt vapensystem skulle utvecklas. Yllerligare bevis för atl DIVAD planeras bli använt av RDFfås från Aerospace, som är systemels huvudleverantör. Mot bakgrund avBofors tidigare export av kanoner skriver Aerospace i en annons itidiskriflen NATO's Fifteen Nations att den världsomspännande användningen av kanoner och ammunition garanterar atl del finns lager för understöd ål Rapid Deploymenl Force.Med andra ord finns det lager av ammunition och reservdelar som kan användasför DIVAD. , en fredsforskare som ingående studerat den svenskavapenexporten och DIVAD-affären, säger atl del är hell uppenbart alt DIVADplaneras att bli använt av RDF. Om Rapid Deploymenl Force med DIVAD-system sätts ini , hur rimmar detta med vår utrikes- och neutralitetspolitik? Stödät folks rätt lill självbestämmande, men svenska vapensystem förall bekämpa dem - skall detta bli regeringens linje? Handelsministern säger vidare alt nägol definitivtställningslagande från de amerikanska myndigheterna om anskaffning avkomponenter från Därför har regeringen inte haft anledning att pröva frågan om Nr75 tillstånd för eventuella leveranser från av komponenter till detta den system. Detta något kryptiska uttalande skulle således betyda atl Boforsinte g fått tillstånd att exportera komponenterna till DIVAD . Om den svenska vapenexporten Detta säger handelsministern som USAtillkännager det högsta försvarsanslaget någonsin, vari ingår stora satsningarpå RDF och DIVAD. I nr 7 1981 uppges underrubriken 's följande: För det rörliga försvaret av bemannadestyrkor mot luftanfall på låg höjd inträdde slutfasen före fullproduktion när den amerikanska armén valde .Aerospace & CommunicationCorporations Aeronutronic Division för alt bygga det nya () kanonsystemet. Fords Aeronutronic version av DIVAD-systemet innehållertvå L/70 kanoner kopplade till en modifierad version avWestinghouses APG 66 radar, använd i F 16-planet. Den amerikanska arménplanerar attjproducera 618 DIVAD-enheter. erhöll Aerospace eltkontrakt pä för att ta sitt vinnande förslag genom ettsex månaders slutgiltigt utvecklingsarbete till full produktion. Detta kan väl knappast vara okänt för regeringen.DIVAD-systemet med Boforsenheter har alltså vunnit den amerikanska arménskontrakt och har gått in i den sista utvecklingsfasen innan full produktionsätts i gång. Den amerikanska armén har gjort sitt formella val. När pengarnaanslås till serieproduktion är det för Ford-Bofors-förslaget. Vid vilkelstadium tänker den säga ifrån atl det inte står iöverensstämmelse med svensk neutralitetspolitik och svenska vapenexportregleratt delta i uppbyggandet av en supermakts offensiva styrkor? Vore det inte braatl ge delta klarläggande ? Förklarhets skull vill jag till handelsministern upprepa några frågor. Är export avvapen för offensiv användning förenligl med riktlinjerna för den svenskavapenexporten? Ja eller nej. Är export tillUSA:s Rapid Deploymenl Force förenligl med riktlinjerna för den svenskavapenexporten? Ja eller nej. Är delförenligt med svensk neutralitetspolitik alt svenska företag deltar i ochbygger upp en supermakts offensiva styrka? Ja eller nej. Kommer Boforsatt tillåtas exportera delar till DIVAD? Ja eller nej. 22 (vpk): Det är snart etl är sedan jag ställde enfråga om DIVAD lill handelsministern, närmare bestämt den 1 juni 1981.Handelsministern svarade då som genom atl hänvisa till de av oss alla såvälkända svenska bestämmelserna. Jag ställde dä en följdfråga till handelsministern, ompunkt 2 i bestämmelserna, om stal som är invecklad i internationell konfliktsom kan befaras Om den svenska vapenexporten leda till väpnad konflikt, inte ägde tillämpning pä USA.Den frågan besvarade handelsministern med nej vid det tillfället. Jag hänvisade till konflikten i . Och jagfrågade handelministern om del inte kunde tänkas atl president ganskasnart skulle trappa upp USA-akliviieterna i och i El Salvador.Så har skett ganska ordentligt, som vi vet. a. har man alldeles nyligenlevererat 6 toppmoderna slridshelikoptrar. Min första följdfråga blir alltså densamma som den 1 juni1981: Är inte en stat som är inblandad i internationella konflikter som kantänkas leda lill väpnade konflikter? Handelsministern har i svaret här också tagit upp denpassus av mänskliga rättigheter som funniis med tidigare i de svenskabestämmelserna och som det särskill har tryckts på i det kommittébelänkande somnämnts här förut. Då vill jag om igen ställa en andra följdfråga: Hjälper inteUSA till med att undertrycka mänskliga rättigheter och på det viset bryta motFN-stadgan genom sitt engagemang i ? Dessa tvä helt avgörande frågor för om vi över huvud tagetskall låtsas om att de svenska vapenexportbestämmelserna har något som helstvärde anser jag att handelsministern bör svara på här , så att vi kan fädetta klarlagt. Sedan litet grand om det övriga. Som vanligt talas det omdefensiva och offensiva vapen. Vi har, som nämnde, haftfrågan uppe åtskilliga gånger tidigare. Jag har debatterat med ochStaffan om dessa vapen. Jag har hänvisat till den svenskaarméns bestämmelser för hur de svenska luftvärnspjäserna skall kunna användas,där det tydligt och klart anges att\de går att använda mot markmål, luftmål,sjömäl osv. Del går inle alt dra några gränser för defensiva resp. offensivavapen. Hur vapnen används beror på hur staten i fråga agerar. Om går tillanfall mot en annan stat och använder sina luftvärnspjäser i det anfallet, såär de inle längre några defensiva vapen. Det är alltså löjligt att hänvisa tillatl vapnen i det här fallet, som del står på s. 3 i interpellationssvaret,skulle användas i hemlandet eller i NATO-försvaret i . Har handelsministern aldrig hört talas omhangarfartygsbaserat flyg? DIVAD-systemet skall användas bl. a. på deamerikanska hangatfartyg som kommer att ingå i Rapid Deployment Force, som talade om här. Planen skall starta från hangarfartyg. De skallsättas in där man anser det vara lämpligt - i , i Centralamerikaeller var det passar någonstans. Är det offensivt eller defensivt? Det är klartall det är ett offensivt vapen, ett anfallsvapen, om man använder det i enanfallsstyrka. Det vore välgörande om vi slapp dessa försök att smygaundan och krypa bakom talet om att man skiljer på defensiva och offensiva vapennär det gäller sådana här klara fall, där det är helt uppenbart att det är ettoffensivt syfte som ligger bakom. Alla frågor kvarstår fortfarande. Jag har bara attkonstatera att vi måste få ett besked i det här fallet. Om den här affärenkommer till stånd, om regeringen går med på försäljning av svensk krigsmaterieltill i det världspolifiska läge som råder , är det lika bra att vikasserar och skrotar de svenska bestämmelserna, som vi så högtidligt harantagit och så högtidligt har undersökt och utrett , för de gällertydligen inte. Det spelar tydligen ingen roll vad som står i dem, näraffärsintressen och militära intressen kommer in i bilden. Som jag framhöll i mitt svar och som jufrågeställarna väl känner till finns i de svenska riktlinjerna för export avkrigsmateriel ett antal fall angivna, där exporttillstånd inte beviljas.Dessutom, som jag också nämnde i mitt svar, sägs i de här riktlinjerna att deallmänna utrikespolitiska skälen mol export av krigsmateriel inte har sammatyngd i fråga om defensiva vapen. Låt mig stryka under att detta alltså är ienlighet med de riktlinjer som under stor enighet antogs av 1971 ochatt den här distinktionen också görs av krigsmaterielexporikommittén i dessförslag till nya riktlinjer, ett förslag som f. ö. i stort sett innebär att manockså fortsättningsvis skall tillämpa riktlinjer. Jag kan gärna hålla med om att det ibland i praktiken kanvara svårt att uppehålla den här distinktionen mellan offensiva och defensivavapen. Det finns en grå zon emellan klart offensiva och klart defensiva vapen,där man i tillämpningen av riktlinjerna kan få svårigheter. Men vi har denhär distinktionen, och vi har varit ense om att när det gäller att ta ställningflll tillstånd för krigsmaterielexport försöka göra en bedömning om denkrigsmateriel som man begär tillstånd till export för i huvudsak kommer attanvändas defensivt eller offensivt. Det är då uppenbart att luftvärnsmaterielingår i kategorin defensiv krigsmateriel. För sådan materiel har praxis sedanlänge varil att export skall tillåtas i sådana fall dä vapnen inte kanutnyttjas för att påverka en föreliggande krissituation. Om en stat däremotbefinner sig i väpnad konflikt med annan stat, tillåts inte ens export avdefensiv materiel. Det ligger väl i sakens natur att export av krigsmaterielständigt aktualiserar problem av principiell art och att det finnsgränsdragningsproblem. Etl återkommande problem är svårigheten att bedömaolika länders stabilitet på - alltså att ta ställning till om ettland, som med hänsyn till våra riktlinjer förkrigsmaterielexport är en godtagbar mottagare av krigsmateriel, ocksåfortsättningsvis kan komma att vara det. Här finns väl inte så mycket annat atttillägga än att också detta naturligtvis är en svår disfinktion att göra och attdet är rimligl att man här är ganska försiktig i sin bedömning. När det gäller det aktuella fallet så har under desenaste åren beviljats exportiillstånd för luftvärnsmateriel - klart defensivmateriel, enligt den här definitionen - . Materielen harvarit avsedd för utprovning i . Tillstånd har därför givitshelt i enlighet med de gällande svenska riktlinjerna, som ju, OswaldSöderqvist, pä den här punkten är mycket klara. Om den svenska vapenexporten Om den svenska vapenexporten bygger i storutsträckning sitt inlägg pä alt den här materielen, trots vad jag säger i mittsvar, skulle komma atl användas i Rapid Deployment Force, som ju till sin naturär mera offensiv. På det kan jag bara svara atl enligl den information vi hartillgänglig, så är den anskaffning som planeras för den amerikanska arménavsedd för de ordinarie amerikanska divisionerna och armékårerna i ochEuropa. Batterierna skall ingå i särskilda luftvärnsbataljoner i de förbanden. För de lätta divisioner som kan komma att ingå iRapid Deploymenl Force avser amerikanarna att la fram ett lättare system, somskall kunna lufltransporteras i de flesta flygplanstyperna inom det amerikanskatransporlflyget. Man har nämnt en maximal vikt pä . DIVAD-batleriet väger60 ton. Jag kan därför inte dra någon annan slutsats än den jag drog i mittinterpellationssvar, att DIVAD-systemet icke är avsett att ingå i RapidDeployment Force. När det sedan gäller beslutsgången vill jag lill Maj BrittTheorin säga att försäljning av krigsmateriel i de flesta fall naturligtvis ären i tiden långt utdragen process. En första utvärdering, som i och för sig kanla tid, följs i allmänhet av mera ingående demonstrationer av ett urval avolika fabrikat. Inför ett slutligt val tillkommer tekniska prov, som också kanta tid. Det betyder atl processen kan ta flera är i anspråk. Så är naturligtvisfallet när det gäller anskaffning av helt nya vapensystem. kan denpoliliska bilden förändras. Förutsättningarna för en försäljning kan ryckasundan. De tillstånd som ges etl svenskt företag att exportera enstaka produklerför prov och utvärderingar innebär aldrig en garanti för atl regeringen kommeralt ge ett slutligt tillstånd. Varje exporiansökan prövas utifrån deninformation som föreligger och de bedömningar som görs vid den givnalidpunkten. I det fall som frågeställarna har berört är det alltså sä altfrågan om tillstånd lill för slutlig leverans av delarna tillDIVAD-projektet inte har prövats av regeringen. Under della anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 24MAJ (): Det var ett intressant klarläggandehandelsministern gjorde när han sade att det kan finnas vissa svårigheler meduttrycket defensiva vapen. Jag noterade också alt handelsministern självuttryckte sig oklart när han talade om detta. Han använde nämligen uttrycket"om det i huvudsak skall användas deienswi eller offensivt". Detantyder alt handelsministern och jag skulle vara överens: Det är självaanvändningssättet - defensiv eller offensiv användning - som är del centrala,inte om man betecknar vapnet som defensiv eller offensiv materiel. Men i de svenska riktlinjerna talas det om defensivavapen, och med den beteckningen urskuldar man export av bl. a. luftvärnskanonersom används för offensiva syften. Skall jag tolka handelsministern så, all hannu är beredd atl säga att om dessa vapen används för offensiva syften, så kanexport icke komma i fråga? I så fall har vi kommit elt bra stycke päväg. Jag vill gärna ha elt klarläggande på den punkten. Det verkar som om regeringen är ganska dåligtinformerad om DIVAD;s ingående i Rapid Deployment Force. Jag har i mininterpellation visat på all della kunde vara anledningen till att man än sälänge har givit tillstånd lill att exportera delar. Jag har härredovisat flera olika fakta som visar att DIVAD är avsett att ingå i Rapid DeploymentForce, och jag kan gärna överlämna dem skriftligt till handelsministern . För alt klargöra skillnaden mellan tung och lättluftvärnsmateriel vill jag säga att det fakriskt är så atl Rapid DeploymentForce icke utesluter tung luftvärnsmateriel - inte alls! Inte någon officiellmyndighet, inle heller i , kan säga att den tunga luflvärnsmaterielen iDIVAD inte skall ingå i Rapid Deployment Force. DIVAD är avsett att flygas dels i C-5A Galaxy, dels i delnya transportplanet som skall tas fram - det är nu på ritstadiet. Den nyaamerikanska stridsvagnen skall också kunna lyftas med Galaxyplanel. EnligtJane's Yearbook har C-5 A Galaxy en maximilasl pä drygt 100 lon. Man har medden flugit två stridsvagnar M-48 - det är chassiet till DIVAD -på 45 tonvardera. Flygplanet kan med lätthet flyga en DIVAD-enhet. Enligl Mililary Balance i finns det mellan 70 och80 flygplan C-5A Galaxy, och det planeras för 115. Det är alldeles riktigt attdet kan finnas lättbepansrade system men det kan också finnas tung materiel iRDF. Del är detta som regeringen rimligen borde ha varit uppmärksam på. Det som för mig är det intressanta är att regeringenverkar ha blundat inför dessa fakta. Vem har man i annat fall fått fakta ifrån?Alt man skall ta fram ett nyare, lättare system för RDF är en uppgift som ivarje fall nu inte återfinns bland de officiella uppgifterna. Fördelen medDIVAD är just att det redan är utprovat och existerar. Del som gjort det såanvändbart för RDF är att det ganska snabbt kan sättas in och att man då intebehöver plocka fram ett nytt, lätt luftvärnssystem. Den fråga man måste slälla sig är: Blundar regeringenfrivilligt för dessa fakta för alt inte behöva säga nej till ? Den andra och kanske avgörande frågan är: OmBoforssyslemet DIVAD sätts in i Rapid Deployment Force, är detta då attbetrakta som fullt förenligt med svensk neutralitets- och utrikespolitik? Dettabör rimligen vara av stort intresse för riksdag atl få vela. Är detförenligt med vår utrikes- och neutralitetspolitik atl satsa på offensivavapensystem för en av supermakterna? Jag upprepar att i sägs klartoch tydligt ifrån att fick den amerikanska armén till uppgiftatt i ett slutskede, i den sista fasen, utveckla DIVAD-systemet under en periodpå . Från fram till har mer än sex månadergått. har president lagt fram sitt förslag lill försvarsbudget.Jag antar att när vi ser vad det går ut på kommer vi att finnaatt där står upptaget ell anslag till den amerikanska armén för DIVAD-systemet.Den kommer Om den svenska vapenexporten Om den svenska vapenexporten säkerligen klart och tydligt också att uppta ett anslagför en ordentlig satsning på RDF. Skall bidra till detta? Vore det inte klokt,handelsministern, att en gång för alla göra klart för både och att inte skall ingå i uppbyggandet av RDF? Jag är tacksam försvar på i första hand den frågan. 25 (vpk): Handelsministern undviker att svara pä frågorgenom att tillgripa ett ordsvall som vi inte är betjänta av. Jag skall därförupprepa mina frågor från och från mitt första inlägg här : Anser handelsministern att är inblandat iinternationell konflikt som kan tänkas leda till väpnad konflikt, vilket skullegöra det helt uteslutet atl landet fick köpa svenska vapen? Anserhandelsministern att med sina vapen hjälper till att undertrycka mänskligafri- och rättigheter i i strid mot ? Dessa frågor har jag ännu inte fått svar pä, och jagställer dem nu för tredje gången. har utförligt talat om defensiva vapen.Det är givetvis användningsområdet som är det viktiga. Boforsluftvärnsartilleri är mycket vikugt i del svenska försvaret, och där är det ettutpräglat defensivt vapen. Vi avser inte att använda det i anfall mot någonannan. Men luftvärnskanoner är ett utpräglat offensivt vapen, omdet hamnar i en armé. en marinstyrka eller en flygstyrka som används i ettoffensivt syfte. Så var fallet i exempelvis , där det är fulltklarlagt att de svenska Boforskanonerna användes av den indonesiska marinen motgerillan på . Om vi säljer luflvärnskanoner till ärdet ett defensivt vapen - tänker inte angripa någon. Om vi säljer demtill är det ett defensivt vapen. Men om vi säljer dem till är demot den bakgrund som jag här har tecknat ett vapen som kan användas i offensivtsyfte. Det är meningslöst och en lek med ord och dessutomovärdigt en saklig debatt att tala om defensiva och offensiva vapen. Det äringet annat än dimridåer. Tag upp en sakdiskussion om dessa klara frågor istället för att glida undan med en massa andra påståenden! Vi vet att skall förnya sitt luftvärnssystem inom helasin försvarsmakt, inom alla tre vapenslagen. DIVAD är ett allsystem som skallanvändas på alla ställena. Därför kommer det naturligtvis också atl användas iRapid Deployment Force. Man talar om en batterienhet på . Det är ganskasmå vikter i dessa sammanhang - mycket större enheter dras omkring och användsi rörliga saminanhang, transporteras med flyg eller andra fordon. Det är fulltmöjligt att använda detta syslem också i denna insatsstyrka. Och den kommer, somjag sade tidigare, i stort sett att byggas också pä hangarfartygbaserat flyg.Hangarfartygen kommer självklart att vara försedda med DIVAD. Givetvis finnsdet svenska Bofors-systemet på alla hangarfartyg och inom alla marinastridskrafter för bekämpning av flygplan på låg höjd. Då blir det etl offensivt vapen, som kananvändas i insalsstyrkan. Försök, herr handelsminister, atl svara på frågornaoch håll er lill sakfrågan, glid inte undan i ordströmmar, som är avslöjandebåde för regeringen och för handelsministern, Lät mig först upprepa att med utgångspunkt iden information som vi har är DIVAD-systemet icke avsett att ingå i de lättadivisioner som skall vara en del av Rapid Deployment Force. De är för tunga föratt kunna ingå. Detta spelar ju en rätt stor roll, eftersom vi har anledningalt hålla oss till den i riktlinjerna angivna disfinktionen mellan defensivaoch offensiva vapen, en distinktion som jag Udigare medgav kan vara svår attupprätthålla i vissa fall. Ser vi på DIVAD-systemet, kan det alltså konstaterasatt man successivt försöker hitta luftvärnssystem som kan vara effektivare somförsvar mot attacker från flyg eller robot med hänsyn lill den utveckling somäger rum i fråga om attackvapen som flyg och robotar. Luftförsvaret måste kunnaverka på olika höjder, och på låga höjder används både robotar och olika typerav kanoner. Det är här som DIVAD-systemet kommer in som elt försvar mot framförallt attackflyg och attackhelikoptrar. Mot denna bakgrund menar jag attDIVAD-systemet inle är något anfallsvapen utan måste karakteriseras som eltdefensivt vapen, fortfarande med understrykande av svårigheterna att dra engräns mellan defensiva och offensiva vapen. Vi har alltså gett fillstånd att exporteradet här systemet till i och för utprovning. Detta har skett helt i enlighetmed riktlinjerna. Det innebär att är med vid den slutliga prövningen,men jag vill stryka under att regeringen inte har tagit slutlig ställning. Detskall göras när en ansökan om utförseltillständ föreligger. Dä skall visjälvfallet pröva en sådan ansökan enligt de gällande riktlinjerna. Jag trorinte att det därvidlag blir någon skillnad, om vi går nugällande riktlinjer eller om vi nu tar hänsyn till vadkrigsmaterielexporikommittén föreslår. förslagskall ju föreläggas i en proposition i Om den svenska vapenexporten 27MAJ (): Jag vill påtala att jag ännu inte har fåttsvar på frågan om DIVAD kommer att ingå i Rapid Deployment Force. Är det, om såär fallet, förenligl med vår utrikes- och neutralitetspolitik att exporteraDIVAD? Handelsministern skakar på huvudet och säger nej, och jag hoppas att jagfår del beskedet också härifrån talarstolen. Det är nämligen avgörande. Fär jag bara slå fast en sak som är myckel viktig förregeringens kunnande i dessa frågor. har tydligtoch klart sagt ifrån att också användningsområdet skall finnas med ibedömningen. Handelsministern har i gårdagens nummer av sagt attanvändningsområdet inte har någon avgörande betydelse för det slutligaställningstagandet. är det viktigt att veta om regeringen kommer att frångåkrigsmaterielexport- Om den svenska vapenexporten kommitténs förslag, som såvitt jag vet är enhälligt. Ellerkommer man att hålla fast vid det? Då kommer nämligen själva användningen altbli det avgörande, det centrala. Jag vill absolut ha svar på den frågan: Kommerregeringen att följa krigsmaterielexporlkommitiéns förslag eller inte? Om maninle gör det, dvs. om man inte tillmäter användningsområdet någon somhelstbelydelse,såinnebär det fritt fram för export av s. k. defensiv materiel,dvs. luftvärnskanoner, var som helst runt om i världen. Och det kan välknappast vara den svenska linjen, som sedan långtid tillbaka i principhar förbud mot vapenexport, från vilket man får göra vissa undantag. Jag har vid ett flertal tillfällen citerat officiellauppgifter, dvs. de försvarsinformationsuppgifter som finns tillgängliga, somockså används av den svenska försvarsmakten och som jag hade hoppats altSveriges regering hade fält kunskap om. Där sägs att DIVAD-systemet skalltransporteras med flygplan Lockheed C-5A Galaxy som en del av RDF. Men mansäger också tydligt och klart ifrån att eftersom DIVAD är ganska tungt måsteman ha förhandsplacering, som man bl. a. kommer att ha på fartyg. Del är precisvad också har påpekat här. Rapid Deployment Force baserar sigpå lätta och lunga luftvärnssystem. Det baserar sig på flygplansburen ochfartygsstalionerad. i förväg utplacerad materiel och ammunition. Ett avförsäljningsargumenten för , när man har gåll ut och klargjort attDIVAD-systemet är så snabbt användbart, är att det redan finns så mycketBoforskanoner och så mycket Boforsammunilion ute i världen. Av uppgifterna framgår vidare atl DIVAD-systemet - dettauppgav man tydligt och klart , alltså - bestårav redan utprovade delar och kommer au bli tillgängligt för RDF flera årtidigare än om en helt nytt vapensystem skulle utvecklas. Har inte regeringenhaft tillgång till dessa uppgifter när man tidigare givit tillstånd till -eller förhandsbesked om -export? Förhoppningsvis kan jag nu tolkahandelsministerns uttalande så, all det framgår tydligt och klart också förregeringen att DIVAD är avsett att inga i RDF. Det framgår säkerligen för densvenska försvarsmakten och för alla som läser de internationellamilitärtidskriflerna och det internationella informationsmaterialet om försvar.När del också framgår för regeringen, kan vi då förvänta oss att regeringen geretl klart besked till om alt detta icke är förenligt med våra riktlinjerför svensk vapenexport och heller inte för svensk neutralitets- ochutrikespolitik, och att regeringen därför kommer atl svara nej på en förfråganom man får exportera delar lill DIVAD-systemet? Det är centralt för oss att få veta detta - ochnaturligtvis också för dem som arbetar inom del område det här gäller.DIVAD-systemet har gätt in i den sista utvecklingsfasen.