prot · G509125 · 1981-12-31 00:00:00 — Grupper ilåginkomstyrken går inte heller att vinna för det orimliga talet om attpensionärerna skulle höra till dem i samhället som man kan minska inkomsternaför utan att det drabbar dem nämnvärt. När det nu från regeringshåll talas om attfolkpensionärerna får ett ökat pensionstillskott från , måste det juockså tas med i bilden att regeringen med minskade bidrag till bostadstilläggenoch med de nya reglerna för beräkning av pensionstillskottet tar ifrånpensionärerna så mycket. Pensionärerna utgör inte en enhetlig grupp där alla hardet precis likadant, det är sant. Men om regeringen enbart ser dem som undersin aktiva tid haft en inkomst som gett dem full ATP-pension utöverfolkpensionen, är verkligen beslutsunderlaget otillåtet litet. Många har intealls kunnat uppnå full ATP och regeringen har ju själv i budgetpropositionenvisat att av folkpensionärerna saknar eller har så låg ATP attpensionstillskott utgår. Hur kan man då tro att dessa har något överskott i sinlevnadsstandard? Det är ju dessutom inte så, att pensionstillskott skall räknassom kompensation för ökade utgifter. De har varit och är avsedda att åstadkommaen standardförbättring för de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna. Därför ärdet nödvändigt att återinföra de ursprungliga bestämmelserna om värdesäkring.Det handlar verkligen om solidaritet - och detta i fler och kanske andraavseenden än de som så engagerat talade om, I reservation 1 av m, fl, pekar man på dennanödvändighet. Vår grupp ansluter sig självfallet till den delen avreservationen. Däremot är vi något undrande inför reservanternas resonemangkring frågan om hur ofta basbeloppsändringarna skall ske. Vi har i vår motion546 begärt att basbeloppet skall beräknas för månad och därvid ändras redan närjämförelsetalet ändrats med . Om den av socialdemokraterna ireservationen förordade ordningen skulle komma att gälla, vilket naturligtvisär bättre än det regeringen föreslår, kvarstår alltjämt en eftersläpning.Visserligen talar reservanterna om en kompensation i förväg för kommandeprishöjningar, men erfarenheterna har alltför väl visat att det inte har gåttatt förutse inflationens tillväxt; regeringen har ju gång på gång fått bakläxapå den punkten. Hur menar då socialdemokraterna ätten sådan kompensation iförväg skall kunna beräknas? Jag tror att även pensionärerna är intresserade avSven Asplings svar på den frågan. Jag yrkar bifall till motion 546. I det här betänkandet behandlas också vpk-motionen 1626,där förslag ställs om återgång till tidigare gällande regler för hyresgräns ochstatsbidrag till kommunerna. Vi har motiverat vårt förslag med att vi inte kanacceptera att förmånerna inom KBT-systemet försämras genom att nedre hyresgränsinförs och inte heller att statsbidragsandelen inom detta system sänks. Även dettayrkande "behandlar" - för att uttrycka sig artigt - utskottet medorden att tidigare riksdagsbeslut skall vidhållas och avstyrker därmedmotionen. Punkt och slut. Det är inte utan att man med viss glädjenoterar den stora aktiviteten bland pensionärerna själva - inte bara i defrågor som behandlas. måste väl kraven nå ända fram. Till dessyrkar jäg bifall även till vpk-motionen 1626, 75 i (): När man hör kommentera dediskussioner som förevarit med anledning av socialförsäkringsutskottetsbetänkande om anslag till folkpensioner kan man undra om det patos som finns ihans framställning beror på att han enbart har läst den socialdemokratiskapropagandaskriften och helt undvikit att ta del av fakta. Jag finner därföranledning att uppehålla mig något vid det som har förevarit sedan vi 1976 ficken borgerUg regering i det här landet. valrörelse gick socialdemokraterna ut idebatten och talade om för pensionärerna, att om vi får ett regimskifte kommerpensionärerna inte längre att få sin pension utbetalad; många pensionärer harsagt det till mig. Så har man fortsatt sin propaganda, Alla vet vi ju attverkligheten har varit den att pensionärerna har fått sina pensionsutbetalningar,och vi kan konstatera att när det gäller grundpension ochpensionstillskott har beloppen ungefärligen fördubblats under den här tiden.Men socialdemokraterna fortsätter ändå att bedriva sin buskpropaganda, som jagskulle vilja kalla det, och talar om social nedrustning - vi har hört dettasägas här också. Någon nyansering i den beskrivningen har vi knappastkunnat konstatera, utom möjligtvis under den allra senaste fiden, då en delsocialdemokrater i någon mån har ändrat sitt agerande. Jag tycker att detta agerande från socialdemokraternassida är synnerligen anmärkningsvärt. Socialdemokraterna låtsas som om vi i vårtland inte har några sådana ekonomiska problem som många andra länder har, I endel sammanhang talar man dock kritiskt om vårt stora budgetunderskott, som viockså bör försöka få ned, men man diskuterar inte orsakerna till detta.Samtidigt vill man öka förmånerna, inte bara till pensionärerna, utan ocksåtill många andra grupper. Detta vill jag kalla för en dubbelmoral som är mycketanmärkningsvärd. Förslagen i den proposition som vi nu har att behandla är,liksom tidigare budgetförslag från borgerliga regeringar, balanserade utifrånvåra ekonomiska förutsättningar. Men de är också konstruerade så, att det tarfördelningspolitiska hänsyn. Det betyder att de pensionärer som har det svårastekonomiskt också får vissa förbättringar, medan de bland pensionärerna som haren bättre ekonomisk situation också får avstå från en ökning av förmånerna.Detta överensstämmer med den situation som gäller för löntagarna i landet, Allamåste vi efter vår förmåga bidraga till att skapa ekonomisk balans i vårt land.Det skulle vara utomordentligt värdefullt om socialdemokraterna ville sansa sigi den diskussion som förs. Jag vill något kommentera de reservationer som är fogadetill utskottets betänkande, även om de redan har kommenterats av föregåendetalare. Anslag till folkpensioner m. m. Anslag till folkpensioner m. m. Jag vill börja med reservationen nr1, där socialdemokraterna tar upp frågan om fastställande av basbeloppet. Detar därvid upp sättet för fastställande av det basbelopp som tidigarehar beslutat om och begär nu att skall ge regeringen till känna attbasbeloppet skall justeras med hänsyn till förändringar i konsumentprisindex.Därvid skulle, enligt det yrkande som föreligger , den ursprungligainnebörden av värdesäkringen återställas, säger de. Ja, alla i denna kammare vet ju att när vi diskuteradeändringen av basbeloppsberäkningen vid föregående blev beslutet vid bestämmandet av det index som skulle ligga till grund för beräkning avbasbeloppet skulle bortse från förändringar av energipriser. Man skulle vidarebortse från höjningar av indirekta skatter, tullar och avgifter men göratillägg för subventioner. Detta innebar en förändring som, jämfört medlöntagare, var rättvis, eftersom dessa senare inte fick någon kompensation försådana förändringar. Detta var motiveringen för ändringsförslaget. Vad man nu kan konstatera är att socialdemokraterna i sittyrkande frångår det yrkande som de ställde . Då talade man medlika stort patos som man gör om det angelägna i att vi får precis sammagrunder för beräkning av basbeloppet utifrån konsumentprisindex. Men harman bytt fot - och det skulle vara roligt att få veta varför man har gjort det.Kan det verkligen vara så, att socialdemokraterna har kommit underfund med attdet finns ekonomiska bekymmer i landet som de tidigare i sådana sammanhangkonsekvent vägrat att diskutera och att de därför nu i viss form har slagit tillreträtt? Man har nämligen sagt att vi skall bibehålla de uppräkningsmetoder förpensionerna som regeringen föreslagit och som undersocialdemokraternas vilda protester beslutat om. Därmed har socialdemokraternasagt ja till att pensionerna skall omräknas bara en gång . Det voreroligt att få höra någon kommentar. Men man har också sagt att man efter överläggningar medPensionärernas riksorganisation - jag noterar att det var med PRO somöverläggningarna skulle hållas - skulle kunna diskutera en höjning med ettengångsbelopp. Dessutom har man - vilket nogsamt undvek att talaom här -sagt att man för att finansiera åtgärden skall höja momsen . Vemfår betala den höjningen, ? Får inte även pensionärerna vara med ochbetala den? Det enda som visar sig återstå av de storslagna löftenatill pensionärerna är omsorgen om att pensionerna skall höjas varje gångpriserna på sprit, tobak och energi höjs. Enligt vissa uppgifter diskuterar socialdemokraterna nuockså en reallöneanknytning av pensionerna. Om detta stämmer - vilket det börgöra, eftersom framstående socialdemokrater har fört detta resonemang - innebärdet att socialdemokraterna är beredda att diskutera en sänkning av pensionerna.En sådan åtgärd skulle hårdast drabba de pensionärer som bara har folkpensionoch låg ATP, Om socialdemokraterna har sådana här planer, bör de i klartexttala om det före valet. Jag kommer mycket väl ihåg det tillfälle dåvi i socialförsäkringsutskottet diskuterade en motion med förslag om att pensionerna skulle reallöneanknytas. Dåkunde socialdemokraterna inte vara med på det. Det finns alltså inte någonting kvar avsocialdemokraternas löfte om en värdesäkring av pensionerna på detsätt som de har framräknats, med justeringar så fortkonsumentprisindex förändrats i den omfattning att det kunde utlösa ändringarav basbeloppet. Regeringen har under de diskussioner som har föregåttförslagen om pensionerna aktivt försökt anlägga fördelningspolitiska aspekterpå frågorna, I tider av ekonomisk åtstramning är det viktigare . Folkpensionärer utan ATP har fått en realförbättring av sin köpkraft med , Det är mer än någon annan grupp isamhället. Det är dessa pensionärer som från början har haft det sämst ställt.Regeringen har medvetet satsat på att denna grupp skulle få det bättre, bl, a,genom ökade pensionstillskott. Även i detta förslag till budget föreslås enhöjning av pensionstillskotten för dem som har låg eller ingen ATP, De bäst ställda pensionärerna är de som har full ATP, Vikan, , i och för sig diskutera hur många de är, men klart är att dehar haft en genomsnittlig standardutveckling som är bättre än dengenomsnittlige industriarbetarens. Det skulle vara intressant, om kunde tala omför oss hur mycket folkpensionärerna har förlorat på omräkningen avbasbeloppet. Vi fick i går ett besked att det inte är förändringen avbasbeloppet som har gett utslag. Det är i stället ändringen att man enbart engång skall justera det belopp som skall utgå i pension. Och denordningen är vi, såvitt jag kan förstå, överens om. Nej, ,socialdemokraternas förslag tar fasta på att de som har hög ATP skall få merapengar i förhållande till dem som har låg pension, Hela vårt pensionssystem äruppbyggt på det sättet. Det finns avarter av detta system, som jag inte skalluppehålla mig vid. Men vi vet att det finns många som har såväl pensionsom lön. Jag har inte sett några förslag från socialdemokraterna i syfte att viskall förändra för dessa grupper, I reservation nr 2 har och moderatasamlingspartiets ledamöter reserverat sig mot utskottsmajoriteten, som bestårav socialdemokrater och folkpartister, när det gäller rätten tillpensionstillskott vid undantagande från ATP, Jag skall inte uppehålla migsärskilt mycket vid denna fråga, eftersom redan har kommenteratden. Men jag vill understryka att det är förvånande att man som manförklarar att man vill slå vakt om dem som har det besvärligast i samhälletsäger nej till en kompensation för den grupp av pensionärer som har det sämst idet här landet. Sedan kommer man med en del krystade förklaringar till dettaställningstagande. Det är som sagt anmärkningsvärt att socialdemokrater ochfolkparfister inte kan gå med på denna förändring, gör precis detsom han gjorde tidigare ar när vi diskuterade undantag från ATP - han blandarihop frågan om pensionstillskott och ATP, Jag vill understryka vad GullanLindblad sade tidigare, nämligen att när ATP-reformen diskuterades fanns Anslag till folkpensioner m. m. det inga pensionstillskott, och man kunde inte då förutseatt någon skulle komma att drabbas på detta sätt. När hustrun till en pensionärsom har begärt undantag från ATP blir änka drabbas hon på det sättet att honinte får pensionstillskott. Jag förstår de människor som kommer med frågor omdetta till oss riksdagsledamöter. Jag hade trott att vi nu skulle kunna få bortdenna orättvisa, men man har inte kunnat nå enighet om detta i utskottet, ochdärför har vi reserverat oss. Reservationerna 3 och 4 av de moderata ledamöterna iutskottet vill jag inte kommentera mer än att säga att frågan om hustrufillägghar behandlats av pensionskommittén. Vi förutsätter att den kommer med ettförslag. Det kan finnas en annan anledning till att frågan kommer på riksdagensbord, och det är om vi vill fortsätta debatten om jämställdhet mellan könen.Utskottsmajoriteten avstyrker reservationerna 3 och 4, Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation 2, som är fogad till utskottets betänkande. Jag yrkar avslag påreservationerna 1, 3 och 4 och i övrigt bifall till utskottets hemställan idess helhet. Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl,19,30, 12 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2501av 1981/82:2502 av 1981/82:2503 av RuneÅngström och tUl ny vattenlag m, m, (prop, 1981/82:130) 1981/82:2504 av 1981/82:2505 av . 1981/82:2506 av m. fl.. 1981/82:2507 av m. fl. Förslag till åtgärder för attfrämja övergång från hyresrätt till bostadsrätt m, m, (prop, 1981/82:169) 1981/82:2508 av m. fl. En övre åldersgräns för antagningtill läkarlinjen m, m, (prop, 1981/ 82:193) 1981/82:2509 av m. fl. Nordiskt kultursamarbete m, m, (prop, 1981/82:200) 13 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1981/82:173av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot arbetslösheteni : Sysselsättningsläget i Skaraborgslän är nu det sämsta som någonsin registrerats. Detta framgår avlänsarbetsnämndens senaste rapport till som avlämnadesden , Samma konstaterande gör en enhällig länsstyrelse iLänsrapport , som överlämnades till regeringen. I denna rapportställs en rad krav till regeringen om långtgående åtgärder för att möta detbesvärliga sysselsättningsläget i . Ett utdrag ur Länsrapport , avseende utvecklingen påarbetsmarknaden i , läggs som bilaga till originalexemplaret avdenna interpellation. i konstaterar bl, a, atttillströmningen av sökande till arbetsförmedlingen ytterligare ökat och att detnoterades rekordhöga siffror , 10 361 personer var dä aktuella arbetssökande, vilket var1 911 fler än föregående år, F, n, ärca 5 300 personer öppetarbetslösa i . Det är den högsta siffra som någonsin noteratssedan AMS började sina mätningar på detta område. Lägger man därtill att 1 605personer är sysselsatta i beredskapsarbeten och 1 900 i arbetsmarknadsutbildning,får man till resultat att närmare 9 000 personer i f, n, stårutanför den reguljära arbetsmarknaden, Därfill kan man räkna en betydande dold arbetslöshet,särkilt bland kvinnorna, som i nuvarande arbetsmarknadssituation inte finnerdet meningsfullt att ens söka ett arbete, även om man skulle önska att få ettsådant. Att arbetslösheten även i fortsättningen kommer att ligga på en högnivå framgår bl, a, av de varsel om driftsinskränkningar som lämnats tilllänsarbetsnämnden. Det kan i sammanhanget nämnas att varsladessammantaget 3 373 personer i 78 företag. var det inte mindre än 192företag som varslade hela 6 760 personer om någon form av driftsinskränkning. Om man ser på situationen finner manatt till har 46 företag varslat för934 personer om någon form av driftsinskränkning. Motsvarande siffror för 1981var 24 företag och sammanlagt 426 personer. Detta betyder att 508 personer flernu är berörda av driftsinskränkningar än . Detta kan inte tolkas på annat sätt än att vi är på vägmot en djup sysselsättningskris i , om inte kraftfulla åtgärdersätts in från regeringens sida. De speciella problem som hänger samman medarbetsmarknaden i bör nu vara kända för de flesta och inte minst förregeringen. Länets arbetsmarknad är till sin struktur sådan, att de flestaföretagen är beroende av hemmamarknaden för att finna avsättning för sinaprodukter. Det är särskilt nedgången av byggandet i landet som har drabbat denskaraborgska industrin hårt. Vi har i länet en stark koncentration av industrisom är beroende av byggandet. Dit hör cementindustrin, isoleringsindustrin,inredningsindustrin och möbelindustrin. Ett ökat byggande, såväl privat som offentligt, är det enda som kan lösasysselsättningsproblemen i , Med stöd av det anförda och den bilaga som är fogad tilloriginalexemplaret av denna interpellation anhåller jag om kammarens tillståndatt till arbetsmarknadsministern ställa följande frågor; 1, Vad avserregeringen vidtaga för åtgärder för att möta den ökande arbetslösheten iSkaraborgs län? 2, I vad mån ärregeringen beredd att tillmötesgå de krav som en enhällig länsstyrelse iSkaraborg har riktat till regeringen i Länsrapport ? 3, Är man frånregeringens sida beredd att stimulera byggandet för att förbättrasysselsättningen bl, a, i ? 1981/82:174 av () till ekonomi- ochbudgetministern om avbetalningstiden vid bilköp: har bilbranschenhaft en hård begränsning av avbetalningstiderna vid försäljning av bilar.Enligt nu gällande regler skall ett bilköp av på så som 18månader. Eftersom bilar normalt kostar mycket pengar, har denna begränsningslagit hårt mot bilbranschen. De senaste prishöjningarna har ytterligareförsvårat försäljningen av framför allt nya bilar. Många bilköpare har blivittvingade att skaffa pengar på annat sätt, ofta till mycket höga räntor. Det är inte förvånande att bilbranschen känner sigdiskriminerad när den jämför sig med andra branscher utan restriktioner i dettaavseende. Båtar, , videoapparater, möbler osv, drabbas inte av18-månaders-regeln. Bilismen sysselsätter 380 000 människor i , av vår export är bilar och bildelar. För att klara framtiden för denna näringär det nödvändigt att vi har en stor och fungerande hemmamarknad. Med anledning av det anförda vill jag till ekonomi- ochbudgetministern ställa följande frågor: 1, Finns det något skältill att bilbranschen skall drabbas av den hårda begränsningen vad gäller avbetalningstider för bilar? 2, Ärekonomi- och budgetminister beredd att förlänga amorteringstider na för köp av bilar? 1981/82:175av i (vpk) till industriministern om beslutadnedläggning av boardtillverkningen i ; har drabbats hårtav industrinedläggningar och nedskärningar i produktionen under de senasteåren, , , och är nu väl bekantaortsnamn i "Krissverige", Vid de tidigare nedläggningarna, t, ex. av Spännarhyttan iNorberg, har kraven på statliga insatser och regeringsinitiativ för att hjälpade drabbade kommunerna varit nära nog resultatlösa. Industriministern har nöjtsig med att hänvisa till företagens egen vilja att se till attersättningsarbeten kommer till stånd, I fallet Spännarhyttan är det uppenbartatt de löften om nya arbetstillfällensom gavs från ASEA;s sida inte har uppfyllts på annat sätt än Nr 125 att manflyttat ett mindre antal arbeten frän en krisort till en annan. I det nu aktuella fallet - ASSLs nedläggning av boardfabriken i Skinnskatteberg~ har man uttalat från företagsledningens sida att man inte_ ansersig ha råd med något socialt ansvar, och man kan därför inte utlova Meddelande om några nya arbeten från ASSI:s sida, interpellationer Industrimininstern däremot har alla möjligheter attagei a för att rädda och ge de ASSI-anställda en chanstill fortsatt arbete och bosättning på orten, eftersom industridepartementetoch regeringen ytterst är ansvariga för statsföretags verksamhet. Motbakgrund av det anförda vill jag fråga industrimininstern: 1, Vad tänker industriministern göra för att skapa nyaarbetstillfällen till ? 2, Hur ser industrimininstern påmöjligheterna att utveckla näringslivet i den del av där är beläget? 1981/82:176 av Per (vpk) till utbildningsministern om den kommunalabiblioteksverksamheten; Oberoende av partipolitisk hemvisttorde alla vara överens om att vi just nu befinner oss i ett ekonomiskt kärvtläge. Den kapitalistiska marknadsekonomi som skall ge de resurser sorii skallbära upp den offentliga sektorn sviktar, I ett läge då resurserna för allmännaändamål blivit knappare gäller det att prioritera vissa områden som måsteuppehållas också i kärvare tider. Vpk anser kulturen vara ett sådant område -särskilt den del av kulturen som når ut till de många människorna. En sådan typav kulturell verksamhet är folkbiblioteken. I ett läge då många människorställs utan arbete och då många ungdomar har svårt att komma in påarbetsmarknaden är det viktigt att dessa människor åtminstone ges tillgäng tillgoda böcker i sin närmiljö, Samma gäller för den växande del av vår befolkningsom är pensionärer och som har särskilda behov av närservice. är det emellertid tyvärr så att inte alla riks- ochkommunalpolitiker delar vår inställning. Folkbiblioteksverksamheten är i fara.Faran består främst i att den utbyggda servicen försämras, att bokinköpenminskas och att verksamheten centraliseras till färre platser i kommunerna. Ettexempel på vad som planeras i sådan riktning utgör kommun. Man tänkersig där att lägga ned ett antal filialer för att spara pengar. Med anledninghärav har kulturorganisationer i län gått ut med ett upprop: , rädda biblioteken, som i sammandrag lyder; "kommun har ett ganska väl utbyggtbibliotekssystem bestående av huvudbibliotek och nitton filialer. På uppdrag avkulturnämnden har en ny struktur för verksamheten tagits fram. Där föreslåsatt inte mindre än e/iY; av filialerna ska läggas ned, detta för att bl, a. geekonomisktutrymme ät "uppsökande verksamhet". Denedläggningshotade filialerna sägs i planen vara ineffektiva. själva verket en mycket hög utlåning, 1980 svarade de försammanlagt 250 000 utlån. Med något undantag ligger dessa bibliotek i kommunensytterområden och de betjänar 20-25 000 människor. För de flesta av dessa skulleen nedläggning innebära en oersättlig förlust och för många slutet påmöjligheten att på egen hand ta sig till ett bibliotek. Boken skulle få ökadesvårigheter att nå läsarna. Människor behöver böcker. Stadsdelsbibliotek,närbibliotek, är en tillgång som inte får raseras. En bokbuss, en boksnurra påen arbetsplats kan aldrig ersätta ett fungerande bibliotek, där människor harmöjligheter att själva söka sig fram i litteraturens mångfald," Planerna inom kommun torde inte vara unika. Det ärett rimligt antagande att många kommuner i landet umgås med ungefär sammaplaner, som alla är uttryck för att man ser på biblioteksverksamhet nära deberörda människorna som en kulturell verksamhet som det går att spara pengar påi kärva tider. Som här inledningsvis redan sagts, är vi inom vpk av annan mening.Men har vi också förståelse för kommunernas svåra ekonomiskasituation. Därför måste statsmakterna se till att kommunerna ges det stöd somkan erfordras för att upprätthålla en godtagbar nivå på verksamheten inomfolkbiblioteken. Med hänvisning till det anförda önskar jag ställa följandefrågor till utbildningsmininstern: 1, Ärutbildningsministern beredd att ge biblioteksutredningen tilläggsdirektiv ominförande av en bibliotekslag? 2, Vilka åtgärderär utbildningsministern beredd vidta för att hävda bokens och bibliotekensplats inom vår kultur i ett läge då nya medier hotar att dra bort intressetfrån grunden för bildning och kultur - boken? 14 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:352 av () till statsrådet om glesbygdskommunernas behov av extra resurser inom skolans område; I propositionen 1981/82:100 bil, 12och i SÖ:s skrivelse markeras tydligt attlänsskolnämnderna vid sin fördelning av SÅS-medel skall tilldela kommunernamedel så att minst nuvarande syo-nivå kan upprätthållas även i små kommuner, ISÖ;s skrivelse framhålls vikten av att "särskilt beakta glesbygdskommunernasbehov av extra resurser för syo". Om man exempelvis i glesbygdslänen Norrbotten.Västerbotten och följer dessa direktiv, kommer medel i stor omfattningatt saknas för andra åtgärder på skolområdet.