prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslaget kommer från marinabevakningsområdet i och handlar om möjligheten att organisera ett marinthemvärn. övat marint hemvärn skulle kunna få en sådan utbildning allrapporteringen skulle bli effektivare och bättre. Jag vill påminna om alt detju var en fiskare som först observerade bålen och rapporterade iakttagelsen.Att rekrytera marint hemvärn från skärgårdsbefolkningen är kanske en våg somdet inte är kostsamt alt gå. Får vi några överväganden i den riktningen? Om åtgärder för alt stärka incidentberedskapen Jag vill försl säga all alla de förslag ochuppslag som kan framföras kommer att bli föremål för överväganden. Det gälleratt se vilka vägar vi kan gå. Jag skulle emellertid inte här vilja ta fasta på någondirekt handlingslinje som vi särskilt skall rekommendera i detta sammanhang. Vibör dock erinra oss att överbefälhavaren har sitt uppdrag och att han inom ennärliggande tid kommer med sina förslag. När del vidare gäller frågan om huruvida medel kan omfördelas,så ligger just frågan om den ekonomiska ramen försvarskommitté, somvi också förväntar oss skall komma med sill förslag inom en kort tidrymd. 35 (); Försvarsministern och jag är överens om altdel är nödvändigt att se över vår incidentberedskap, och vi är överens om atldet endast är genom alt visa atl vi har en hög beredskap som vi kan stärkafreden i vårt område. Det är bra, och jag lackar försvarsministern. Överläggningen var härmed avslutad. Om remissbehandling av förslag till vissa ändringar ilagen om beredande av sluten psykiatrisk vård 8 §Svar på fråga 1981/82:69 om remissbehandling av förslag till vissa ändringar ilagen om beredande av sluten psykiatrisk vård har frågat mig omsocialberedningens förslag till ändringar i lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall -LSPV - kommer all få en allsidig belysning genomremiss och lagrådsgranskning. Socialberedningen avlämnade ett delbetänkande.Ds S 1981:7 Ändringar i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall (LSPV). I betänkandet föreslås en rad ändringar i LSPV. Dessa överensstämmeri stort med motsvarande förslag som lades fram redan i propositionen omsocialtjänsten men i del sammanhanget inte sakprövades av . Regeringen har på milt förslag beslutatförelägga en proposition om ändringar i LSPV. Propositionen gårtillbaka på socialberedningens belänkande men lar framför allt sikte påändringar av omedelbar praktisk betydelse. Regeringen har ansett del lämpligtatt låta ställningstagandet till vissa förslag av större principiell räckviddanstå till den mera omfattande prövning som blir följden av beredningensuppdrag alt se över LSPV i dess helhet. De frågor som berörs i propositionenhar i allt väsentligt redan tidigare varit föremål för både remissbehandlingoch lagrådsgranskning. 37 (): Först ett tack för svaret på frågan. Anledningen till att jag ställde frågan var de storaavvikelser som skett från tidigare förslag. Egentligen skulle man ju välkomna alla förslag lillförändringar av LSPV som syftar till en förstärkning av rättssäkerheten och enbättre vård, för vi har all anledning atl se allvarligt på den svenskapsykiatrins situation. Internationellt sett är vi i oerhört mycketpsykiskt sjuka, och vi har en mycket hög andel tvängsinlagningar. Vi kan tanågra siffror som exempel; har 4,9 platser för psykvård per 1 000 invånare.Motsvarande siffra är för 2.4, för 1,8, för 1,1. Andelen tvångsinlagningar av del totala antaletvårdtillfällen är i . Därför är det än viktigare atl vara uppmärksam på justrältssäkerhetsfrå-gorna i vår lagstiftning på delta område. Det förslag som socialberedningen har lagt fram är pådenna punkt tyvärr myckel sämre än det tidigare remissbehandlade och välförankrade förslag som fanns i socialljänstpropositionen, och skam lillsågandes också sämre än nuvarande lag. Man anger all man lägger fram förslagsom redan vederbörligen beretts och som inte kräver mera ingående överväganden. Det kanskevi kan förledas alt tro vid en första anblick. Men vi måste också se påvilka förutsättningar som gällde för all förslagen skulle accepteras av t. ex.klienlorganisationerna. För alt man skulle kunna acceptera ell borttagande avansökan och ge möjligheter till undanlag från Ivåläkarpröv-ningen krävdes enförstärkning av de psykiatriska nämnderna med fler lekmän samt social expertis- alltså nuvarande utskrivningsnämnder. Men den förstärkningen finns inte mednu. Ett annat krav var lidsbegränsning av försöksulskrivningarna. Delta finnsinte heller med. En nyhet är prövningen efter tre månaders vistelse. Och visstär delta bra, men ursprungsförslaget om prövning var ännubättre. En särskild bestämmelse om patienternas rättigheter som var med itidigare förslag har strukits. Möjligheterna all överklaga vissa beslut ävenefter utskrivningen tas bort. Del här är några exempel på de avsteg från tidigareförslag som har gjorts. Det gäller frågor som är alldeles speciellt viktiga förden mycket utsatta grupp som de tvångsvårdade psykiskt sjuka människorna utgör.Jag tycker all socialberedningens förslag vittnar om okänslighet för hur denpsykiatriska ivångslagstiftningen betraktas och uppfattas av dem som närmastberörs -patienterna. Jag hade hoppals all regeringen antingen skulleremissbehandla och lagrådsgranska detta förslag eller skulle välja atl på flerpunkter följa det gamla förslaget - eller alt man skulle glömma det härförslaget. Naturligtvis tycker jag att det är bråttom medförändringar, men inte till vilket prissom helst. hinner ändå intebehandla förslaget , även om proposition läggs fram . Jag tycker att regeringennu har försuttit chansen till ytterligare belysning, och jag finner del högstanmärkningsvärt och djupt tragiskt. Men vi får återkomma till sakbehandlingennär ärendet blir föremål för prövning. Om remissbehandling av förslag till vissa ändringar ilagen om beredande av sluten psykiatrisk vård Jag delar uppfattning alt viskall gå in på sakbehandlingen när propositionen har kommit, och jag hänvisarlill all den kommer all ligga på bord inom någon av de närmastedagarna. Jag undrar om jag inte kan lugnaLena med atl jag faktiskt är precis lika intresserad avrättssäkerhetsfrågor som . Och som jag redan sade: de frågor somkommer i den här propositionen år redan remissbehandlade och lagrådsgranskade. 39LENA (): Jag tror säkert att del finns ell intressehos , och jag tror alt det är sant som hon säger, all dessa frågorsom skall prövas av är remissbehandlade. Men jag tog upp saker somfallas, som skulle utgöra komplement och förutsättningar för de förslag somalltså föreligger. Förslagen har ju sitt ursprung i socialstyrelsensLSPV-grupp. Dess betänkande var remissbehandlat. Sedan fick vi alltsåsocialtjänstpropositionen, som hade föregåtts av en rad kontakter med bl. Om åtgärder för att förhindra viss aktiebolagsbildning Vid de kontakterna fickförslagen i allt väsentligt ett starkt stöd. Men i en del fall hade stödetgetts under förutsättning atl också övriga förslag genomfördes. Vid remissbehandlingen av LPV-förslagel förelåg mestmotioner som gällde 2 § angående missbrukarna. En motion gälldesjukdomsbegreppel, som ju är föremål för fortsatt utredning . En motiongällde att man inte skulle avskaffa ansökan - det var min egen motion. Men iövrigt godtogs alltså propositionen, i alla fall informellt, genom all del intefanns några motförslag. Formellt avslog man propositionen utan sakbehandlinggenom att man bröt ut frågan om tvångsvård och missbrukare för ny utredning. Del skulle gå atl falla beslut nu om samtliga förslag, omman så önskar. Jag tycker alt man måste observera att vissa förslag är koppladetill varandra. Vad jag angriper gäller alltså det som fattas i förslaget. Jag kan bara konstalera alt ell betänkande, och jag föreslår alt vi väntar med diskussionentills del finns en proposition om några.dagar. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1981/82:63 om åtgärder för att förhindraviss aktiebolagsbildning har frågat mig om jag villmedverka till en lagändring för att förhindra konstruktionen med bildande avproduktionsbolag, där lokaler, maskinpark och i övrigt alla fasta tillgångarfortfarande tillhör det ursprungliga bolaget. Ar 1973 höjdes gränsen för minsta tillåtna aktiekapital iaktiebolag från . Fr. o. m. gällerden höjda aktiekapitalsgränsen också för äldre aktiebolag. Bestämmelserna omaktiekapital avser att ge bolagets fordringsägare och andra intressenter enviss säkerhet som ersätter aktieägarnas personliga ansvar för bolagets skulder.Vissa regler i aktiebolagslagen har till syfte att garantera att de tillgångarsom skall bindas i bolaget som aktiekapital också verkligen tillförs bolaget.Ett annat ganska omfattande regelkomplex i aktiebolagslagen har till uppgiftalt förhindra atl de mot aktiekapitalet svarande tillgångarna lämnar aktiebolaget. Jag vill i detta sammanhang även erinra om bestämmelsernai om gäldenärsbrolt samt reglerna i konkurslagen om återvinningoch om näringsförbud. I förarbetena till lagstiftningen om näringsförbuduppmärksammades bl. a. den situationen atl maskiner och andra tillgångartillförs ell bolag, som kostnader styrs lill och samlas hos ett bolagsom i stort 1 förarbetena framhölls all sådana förfaranden bör kunnabeaktas vid prövningen av om ett näringsförbud skall meddelas. För aktiebolag finns del inga lagregler som begränsarbolagens möjligheter atl ingå upplålelseavtal eller som föreskriver all bolaginom t. ex. tillverkningsindustrin skall ha sitt kapital placerat i tillgångarav visst slag. Jag är tveksam lill om lagstiftning av den typ som antytt är en framkomlig väg. Frågan är komplicerad och får övervägasytterligare. Jag vill här bl. a. peka på att en arbetsgrupp inombrottsförebyggande rådet överväger atl föreslå en skärpning av reglerna omåtervinning till konkursbo. har i det sammanhangetuppmårksammal olika bolagstransaktioner som kan föregå en konkurs. Även utredningenom säkerhetsåtgärder m. in. i skalteprocessen överväger enligt vad jag harerfarit åtgärder som tar sikte bl. a. på sådana förfaranden som beskrivit. Om åtgärder för att förhindra viss aktiebolagsbildning 42ELVY (); Jag får försl lacka för svaret, men också förden förhållandevis positiva syn som justitieministern har når det gäller attförsöka komma lill rätta med de problem som jag aktualiserat i min fråga. Det aktuella exempel som föranlett min frågeställning ärlaget från min egen kommun, men jag har kännedom om att det förekommer liknandesituationer på många andra platser i landet och inom många branscher. Som jag ikorthet berörde i frågeställningen rör del sig om ett företag med f. n. ungefär65 anställda, som delals upp i ett s. k.produktionsbolag - omfattande endast de anställda och det som de producerar -och del ursprungliga bolaget, som behåller maskiner, lager, lokaler och iövrigt alla fasta tillgångar. Den nu aktuella konkursen gäller produktionsbolaget, somalltså helt saknar andra tillgångar än arbetskraften. Maskinerna, lagret ochlokalerna tillhör moderbolaget - eller kanske rättare sagt systerbolaget,eftersom även detta bolag ägs av ytterligare ell bolag, som således är detegentliga moderbolaget. Ägaren är densamma i alla dessaakliebolagskonsiellalioner. Det konkursdrabbade produktionsbolagets endatillgångar var alltså de anställda, och lönerna till dessa måste nu underuppsägnings- och varseltiden betalas ut via den statliga lönegarantin. Den konkursförvaltare som arbetar med konkursutredningenanser sig inte, naturligt nog, ha några möjligheler alt rekonstruera bolaget.Vilken företagsledare vill överta ett antal arbetstagare - hur duktiga de än måvara -när maskinerna och lokalerna där de skall producera inte ingår i köpet? Det är mycket svårt att finna något annat motiv för att pådet här sättet splittra upp ett bolag än att man vid ett förväntat obeståndskall kunna tillförsäkra sig tillgångar som man övervältrar ansvaretför de anställda på samhället. Även om detta f. n. inte direkt strider motlagens bokslav, måste det väl ändå strida mot lagens anda. I svaret hänvisar justitieministern till vad som har skettunder senare tid när det gäller aktiebolagslagsliflningen och även lill olikaarbetsgrupper och Om åtgärder för att förhindra viss aktiebolagsbildning utredningarsom snuddarvid de problem jag har aktualiserat. Men jag dristar mig ändå atlfråga justitieministern, om det inte finns skäl all i jusliliede-parlenienletsnabbt la just delta problem under övervägande och försöka finna lösningar somförhindrar ett sådant hår förfarande, inte minst med tanke på den utbredningdenna verksamhet tydligen har fått under senare lid. Det framgick av mitt svar all jag serallvarliga problem på delta område. Jag vill understryka all jag liksom ElvyNilsson tycker väldigt illa om att man utnyttjar bolagskonslruktionerna pådelta sätt. Men frågan är alltså ytterligt komplicerad och har att göra medsjälva bolagskonstruklio-nen, som ju innebär att delägarna inte längre harpersonlig ansvarighet. Vi överväger denna fråga i departementet. Utöver vad jag har sagt vill jag nämna allkommissionslagkom-niiltén har i uppdrag alt liigga fram förslag lill behövligalagstiflningsåtgiirder i fråga om kommissionärsbolag. I ett typisktkommissionårsbokigsförhållan-de driver kommissionärsbolaget verksamhet för ellannat förelags, huvudförelagets, räkning. Verksamheten är av osjälvständigkarakliir och behärskas i realiteten av huvudföretagei. Eftersom frågan år såpass komplicerad, vill jag inte inge några förhoppningar om alt vi myckelsnabbi skall kunna lösa den, men jag försäkrar atl vi arbetar så mycket vi kanför alt få till stånd en lösning på det här problemet, som jag erkiinner ärganska allvarligt. 44 (): Jag tackar för del senaste inlägget frånjustitieministern. Jag har förståelse för de svårigheter som är förknippade meddessa problem. Om jag ytterligare skall motivera milt engagemang i justden här frågan, kan jag nämna all det aktuella förelaget har erhållitlokaliseringsstöd på nära 4 milj. kr., varav nästan 2 miljoner i bidrag -företaget hade emellertid då andra ägare. Så sent som sökte bolagetlokaliseringsstöd på , vilket också beviljades avlänsmyndigheterna. Lånet var dock villkorat lill all moderbolaget skulle gå iborgen för lånet. Detta villkor var företaget i fråga inte berett atl uppfylla,varför utbetalningen av pengarna stoppades. som jag bedömer det. ett försök alt pumpa inytterligare samhällspengar i de fasta tillgångar som finns i förelaget - ochsom alltså inte tillhör produktionsbolaget - innan delta definitivt skulleavvecklas. Vad som naturligtvis är det mest upprörande är ju densituation som de berörda arbetarna har försalls i, när de på detta sätt blirutan arbete på en plats där del över huvud tagel inte finns ett enda jobb atlfå. Alt sådana här transaktioner har blivit mer och mer vanliga i hela landetgör inte det hela mindre allvarligt. Del är alltså min förhoppning atljustitieministern i något sammanhang vidtar åtgärder, såatt den här verksamheten stoppas. Jag lackarän en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:61till näringsutskotlet 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:83lill justitieutskottet /82:84 till jordbruksutskottet 12 § Vissa ekonomisk-politiska åtgärder (forts.) Fortsattes överläggningen omfinansutskottets betänkande 1981/82:1, skalteutskottets belänkande 1981/82:8,socialutskottets betänkande 1981/ 82:10 och arbetsmarknadsutskottets betänkande1981/82:1. 45 (); I gårdagens debatt diskuterades här ikammaren mycket ingående det allvarliga läget på arbetsmarknaden. I mittanförande kommer jag all i huvudsak behandla de besparingar inomregionalpolitiken som föreslås i arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:1. Målet för regionalpolitiken är att ge människor i alladelar av landet tillgång till arbete, service och god miljö. Eftersom detfortfarande finns betydande skillnader mellan landets olika delar i dessaavseenden, måste regionalpolitiken inriktas på att undanröja förvärvshinder ochfördela arbetstillfällena inom landet, så att en rimlig regional balans kanuppnås. Det regionalpolitiska stödet är i enlighet med dennamålsättning inriktat på att skapa nya arbetstillfällen i lönsamma företag päorter som är långsiktigt drabbade av arbetslöshet och undersysselsåttning. Del skulle naturligtvis ha varit önskvärt atl förändringari fråga om det regionalpolitiska stödet inte hade behövt vidtas i dettasammanhang, eftersom en proposition om den framtida regionalpolitiken kommeralt föreläggas . lett läge där besparingar är nödvändiga inom alla områdenmåste även den prioriteringen göras vad gäller del regionalpolitiska stödet,all insatserna främst inriktas på de sämst ställda regionerna i landet. Dennamålsättning har legat till grund för regeringens förslag till besparingar ifråga om regionalpolitiken. I propositionen föreslås ändrade grunder förlokaliseringslån och avskrivningslån. Ändringarna innebär i huvudsak attavskrivningslån och lokaliseringslån i vissa hänseenden endast kommer attkunna utgå i stödområdena 4-6, vidare att lokaliseringslånen tillmarknadsföring och produktutveckling skall slopas samt att lokaliseringslån kanutgå med högst exkl. avskrivningslån. Utskottet har i princip godtagitregeringens förslag och framhåller all de framlagda förslagen har en inriktningsom innebär all de sämst ställda kommunerna prioriteras hårdare än iförhållande lill övriga regioner. Utskottet delar även den uppfattning som framförs ipropositionen, att bankerna bör ta ett större ansvar för finansieringen avlokaliseringsstödsprojekten. Jag vill även peka på möjligheten att kombinerautnyttjandet av investeringsfonderna med lokaliseringsstöd. Vidare kan ocksåindustriga-rantilån och de regionala utvecklingsfonderna utnyttjas. Vad gäller stöd till marknadsföringsåtgärder ochproduktutveckling anser ulskoltel atl denna stödform bör behållas t. v. ochalten utvärdering bör ske i den kommande regionalpolitiska propositionen. Socialdemokraterna har helt avvisat regeringens förslagmed hänvisning bl. a. till att en proposition angående regionalpolitiken skallframläggas och att förslaget skulle innebära en försämring för vissaregioner. Jag vill i detta sammanhang än en gång påpeka att regeringens förslaginnebär en prioritering av de sämst ställda kommunerna i landet. Genomregeringens övriga förslag på det industripolitiska området för atl bl. a.stimulera industriinvesteringarna och företagsamheten skapas bättre möjligheterför näringslivet alt åstadkomma nya arbetstillfällen. För atl regionalpolitiken skall fungera krävs det altindustriföretagen har en tro och därmed är villiga till nyainvesteringar och risktaganden. föreslår i sin reservation bl. a. en höjningav räntan på lokaliseringslånen. Detta är förvånande och skulle vara direkthämmande för investeringsviljan i företagen. begränsning avmöjligheter till avskrivningslån i stödområde 4 innebär ytterligareförsämringar för skogslänen och för de orter i Bergslagen och somriksdagen tidigare genom uttalande prioriterat. Den i partimotion aktualiserade frågan om enutredning angående differentiering av arbetsgivaravgifter är redantillgodosedd. Utredaren överlämnade sitt betänkande lill industriministern den26 oktober, alltså innan skrivit sitt särskilda yttrande. Detmoderata särskilda yttrandet i belänkandet saknar alltså aktualitet. De överväganden som professor gjort iutredningen ligger helt i linje med de uppfattningar vi har i ,och vi utgår därför ifrån att förslag i denna riktning kommer alt presenteras iden regionalpoliliska propositionen . Med del anförda yrkar jag bifall lillarbetsmarknadsutskottets hemställan i dess betänkande 1981/82:1 på samtligapunkter och avslag på reservationerna. 46ANDERS HÖGMARK (m): Ungdomsarbetslösheten har med all rättintagit en central roll i kammarens långa debatt om de av regeringen föreslagnaekonomiskpolitiska åtgärderna. har så många ungdomar ståttutanför den reguljära arbetsmarknaden, trots omfattande insatserfrån samhällets sida. Det borde kanske ha föranlett åtminstone några talare attlitet närmare analysera orsakerna till alt så många, framför allt ungdomar,står utanför arbetsmarknaden. Alt ungdomsarbetslösheten i ett internationellt perspektivär väsentligt lägre i än på många andra håll utgör i och för sig endasten ringa tröst för de ungdomar hår hemma som saknar jobb. Men ger ensådan jämförelse ändå ett nyttigt perspektiv på frågan. Det understryker medall tydlighet nära koppling till de västerländska industriländerna ochden internationella konjunkturväxlingens stora betydelse. Men viktigt är också- och det bör betonas - att vi i lack vare vår höga ambition i fråga omsysselsättningen, en ambition som omfattar samtliga partier i del här landet,har lyckats behålla en hedrande tätposition när del gäller atl bekämpaarbetslösheten. Jag tycker, herr talman, att det finns all anledning attfastslå detta. Jag anser att det finns flera samverkande orsaker somaktivt bidragit till den allvarliga situationen. Det är den internationellalågkonjunkturen och det höga ränteläget. Del är internationellt setthöga kostnadsläge senare del och därmed försämradekonkurrensläge, som inneburit förlorade marknadsandelar, vilket i sin lurmedverkat till en neddragning av hela del industriella kapacitelsulnyttjandei.Detta har medfört lägre industriinvesteringar och alltså en minskning av dentoiala induslriella kapaciteten i . Allt delta har inneburit bortfall av tusentals ellerkanske tiotusentals gamla jobb. Del har också inneburit all nya jobb intetillförts marknaden, jobb som bl. a. ungdomarna kunnat få del av. Vidare kan man peka på en gradvis minskad geografisk ochyrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden och en uppbromsning av den offentligasektorns expansion. Vi har vidare haft ett mindre väl fungerande utbildningssystem,som stått i dålig samklang med arbetsmarknadens behov. Dessutom har vi haft en oförmåga i det här landet att itakt med vunna erfarenheter reformera oiympligheter i gällande arbetsrätt. Sist men inte minst har vi byggt upp ettlönebildningssystem, som dels slagit ut industrier med dålig lönsamhet, delsförsvårat inträdet på arbetsmarknaden för särskilt de yngre med alltför högaingångslöner. När man lyssnat till de socialdemokratiskainläggen har man ibland fått en känsla av alt bakom den ökade arbetslöshetenskulle ligga en ovilja från regeringens sida atl bekämpa denna. Ännu värreibland: att regeringen uppsåtligen skulle driva en politik som skulle höjaarbetslösheten. Litet förenklat låter det: Säger man inte ja till äskanden frånAMS, sä driver man en dålig politik. Skriver man ut checkar på allt vad AMSönskar, så bedrivs en vettig politik i det här landet. Jag tycker alt viljan att närmare analyseraungdomsarbetslösheten i de termer jag beskrivit har varit tämligenminimal åtminstone i kammaren - vilket bevisligen satt sina tydliga spår iarbetslöshetsstatistiken -även om ett glädjande, långsamt tillfrisknande sker utei landet. Del är min 3 protokoll l98l/82:2.>-28 övertygelse alt uttalanden av exempelvis tankar som vinner allt större fotfäste ute i landet, även om det tartid innan sådana tankar av klarhet tränger in i denna kammare. Jag tycker att det i denna debatt finns skäl att understrykavad som skrivits i utskottels betänkande om 16-17-åringarnas situation motbakgrund av ungdomspropositionen. Propositionen, vars grundläggande tanke var all skolanskulle ta huvudansvaret för ungdomar upp lill , rönte en del kritik inteminst från socialdemokratiskt håll då fattade beslut om reformen. o. m. dömde ut förslagen innan skolmyndigheterna haft en ärlig möjlighet atti praktisk handling omsätta dem. har vi erfarenheter från /81.Länsskolnämndernahar för en månad sedan överlämnat sina sammanställningar tillskolöverstyrelsen, som beklagligtvis inte ens hunnit redovisa någon form avpreliminär sammanställning. Det hade onekligen, herr talman, varit av stortvärde om en sådan hade funnits till hands då utskottet diskuterade första åretsutfall av reformen.