prot · G509146 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:146 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 14§ Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Fortsattesöverläggningen.om konsfitutionsutskottets betänkande 1981/ 82:35. 106 DANIELTARSCHYS (fp): beskrev engång socialismen som sovjetmakt plus hela landets elektrifiering. I Sri Länkapågår nu elektrifiering utan sovjetmakt, och det gillar inte tror att han får spara diskussionen i sakfrågan till den speciellariksdagsdebatt som kommer att hållas när Kotmalepropositionenbehandlas. trodde att jag utdömde all kritik som valfeber, men då lyssnade haninte på vad jag sade. Jag sade: Debatten om Kotmale har i vissa avseendenpräglats av pohtiska övertoner, som mer har samband med valfeber än med självasakfrågan. Jag avsåg inte att karakterisera alla inlägg i debatten utan endastvissa övertoner, och sådana finns det rikligt av i den socialdemokratiskaargumenteringen. Detär två påståenden som har framställts från socialdemokratisk sida, och detförsta är att regeringen har försökt undvika riksdagsbehandling. Dettapåstående tillbakavisade jag i mitt huvudanförande, där jag påvisade att brevetfrån var ett svar på frågan från Sri Länka om man snabbt kunde få ettsvenskt biståndsprojekt. svarade helt ärligt, att om ärendet skallbehandlas av SIDA och tar det , och det stred alltså mot SriLänkas önskemål om ett mycket snabbt beslut. Denandra anklagelsen är att regeringen skulle ha överträtt sina befogenheter vadgäller att utge långsiktiga utfästelser.. Detta är helt fel. Tvärtom harregeringen gång på gång i olika riktningar förklarat att man inte harbefogenhet att binda längre än vad det finns täckning för i riksdagensbeslut. Inte gentemot någon part har regeringen utställt löften Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. somgäller längre än vad det finns täckning för i beslut -riksdagensbeslut, som socialdemokraterna två gånger har ställt sig bakom. Det är mycketkonstigt att man nu från socialdemokratisk sida har vaknat och framför enkritik som man inte framförde 1980 eller 1981. Det är ett sent uppvaknande frånsocialdemokraterna i den här frågan. Jag tror att detta uppvaknande bottnar iatt man helt enkelt har börjat ompröva det ställningstagande som man självgjorde i fråga om . 107 (): När det gällersakfrågan får jag hänvisa till den debatt som kommer att föras här i kammarenden : Då kommer att få svar på frågan om socialdemokratinhar omprövat sin ståndpunkt eller inte. DanielTarschys tog upp två punkter, och på punkt 1 vill jag svara att varken haneller någon annan har kunnat visa att har förelagts en proposition idenna speciella fråga av samma karaktär som den proposition som presenterades imaj månad 1982. Påpunkt 2 vill jag säga att jag inte kan finna annat än att materialet visar attregeringen reellt sett har bundit vid belopp som ligger långt över vadlandramarna föreskriver. Vi lär knappast bli överens , men vi får kanskeän en gång gå igenom dokumenten tillsammans. Jag hänvisar till dendokumentation som finns i utskottsbetänkandet. 108 (vpk): Det är beklämmande att höra och andra borgerhghetensföreträdare i debatten här , när de ständigt i sin argumentationsnöd måsteta fram exempel om , elektrifiering och m. m. Jag villinstämma med , som framhöll för attvi nu diskuterar och uppehåller oss vid svensk politik. Detär alltså på det sättet, , trots alla bedyranden, att det finnsett samband mellan hur Sri Länka ser ut som nation, vilken struktur landet har,och vilka följdverkningar får. Detta hänger ihop med denbehandling som folkpartiregeringen lät frågan få när ni startade projektet. Detvar en känslig fråga att låta ett svenskt företag utan anbudsförfarande ellernågot annat få en direkt överenskommelse med Sri Länkas regering, utan att detpå något sätt hade varit föremål för något politiskt beslut. Det är alldelestydligt och klart att det hänger ihop med det vi diskuterar i denkonsfitutionella debatten. Ni ville undvika en debatt om biståndsmedlensanvändning, och därför passade det bra att - utan att ta upp frågan införriksdagen - låta kontraktet skrivas under och därmed få en direkt bindningmellan ett svenskt företag och Sri Länkas regering. I efterhand har svenskabiståndsmedel tvingats täcka upp detta. Det är det sammanhang som gäller, ochdet skall ni inte springa ifrån. 109 DANIELTARSCHYS (fp): Det var faktisktOswald själv som klagade över att Sri Länka inte var en tillräckligtprogressiv regim. Den debatten är det inte jag som har startat. TillHilding vill jag säga följande: Om socialdemokraterna 1980 eller 1981hade saknat någonting i regeringens presentation av , fannsdet utmärkta fillfällen att förklara det i en motion, i utskottets betänkande,i en reservation till utskottets betänkande eller i kammardebatten. Meningenstans gjorde man detta. Varken 1980 eller 1981 klagade socialdemokraternaöver att det fanns för litet material eller att regeringen borde ha kommit medmer information. Det är ett mycket sent uppvaknande, , närman efter det första ställningstagandet klagar över att det intetidigare väckts en proposition i ärendet. Jag kan inte se annat än att detta ärett exempel på den efterklokhet som vi talade om tidigare i debatten, enefterklokhet som inte riktar sig mot regeringen i det här fallet utan mot detegna partiet, som tydligen inte har reagerat . Vadgäller frågan om regeringen har överträtt sina befogenheter har jag pekat påatt det av vårt material framgår på punkt efter punkt att regeringen i allamöjliga riktningar har klargjort att det inte går att ge några som helstutfästelser som inte har täckning i beslut. Vare sig till EKN,Skånska Cement eller något annat av de företag som är inblandade, eller tillden lankesiska regeringen har den gett en bindandeutfästelse. Även denna punkt är fullkomligt gripen ur luften. Jag tyckerfaktiskt, fru talman, att det är beklämmande att man har kunnat framföra kritikmed så svagt underlag som i den här frågan. Vårt material dementerar vältaligtalla de påståenden som socialdemokraterna har gjort i den här debatten. Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Anf.110 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet anmäldatalarna nu haft ordet övergår kammaren till att debattera Regeringens beslut omkommundelning- 111HILDING (): Visocialdemokrater har avgivit en reservation på den här punkten. Vi ansernämligen att regeringens beslut strider mot intentionerna i indelningslagen.Det är intressant att konstatera att regeringen har korr.nit till ett annatresultat än den prövande centrala myndigheten. Kammarkollegiet har nämligenavstyrkt en delning i de aktuella fallen. I allmänhet har länsstyrelserna ocksåavstyrkt delning. Det gäller , och . I fråga om kanman f. ö. konstatera att var enig liksom förvaltningsutskottet iSkaraborgs läns landsting. Det mest anmärkningsvärda är emellertid attregeringen gått emot kommunerna i de tre fallen, nämligen , ochVara. Här har kommunfullmäktige avvisat förslag om delning. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens beslut om kommundelningar Indelningslagen ger regeringen rättatt dela kommun mot fullmäktiges vilja endast om det förehgger synnerliga skäl.Har då regeringen anfört några sådana synnerliga skäl? Om man granskar dennafråga kan man lägga märke till att regeringen inte gör någon redovisning avsådana synnerliga skäl för var och en av dessa tre kommuner. Man anförgenerella kommunaldemokratiska skäl för delning. Har då den kommunalademokratin fungerat sämre i dessa tre kommuner än i andra? Nej, det har interegeringen visat. Det ligger nära till hands att fråga om den kommunalademokratin har större förutsättningar i en odelad än i ettodelat . Båda kommunerna ligger i . Regeringen har avvisat endelning av . Framför allt måste jag emellertid konstatera atthänsynstagande till den kommunala demokratin inte åberopas som något väsentligtsynnerligt skäl i förarbetena till indelningslagen. Kraven på synnerliga skäl skärps dessutom enligtförarbetena ju mer ingripande indelningsändringarna är för kommunerna. I deberörda fallen blir de negativa ekonomiska konsekvenserna mycket betydande förkommunerna. Regeringen har inte heller kunnat visa att avstånden ärstörre i de berörda kommunerna än i andra. Visserligen är och Vännässtörre än de andra delade kommunerna. Men även dessa kommuner är små, mätt mednorrländska mått. De tre andra kommunerna är små ytmässigt. Det torde varasvårt att hävda att avstånden är avskräckande långa i . Det ärungefär mellan nuvarande kommunala centrum och Salemstilltänkta. Inte har heller någon kunnat visa att avståndet mellan ochVara centralort i är långt. Lika litet kan man motivera en delningav med hänvisning till de stora avstånden. I ett stort antalkommuner är avstånden mellan olika delar och centralorten betydligt längre. Tydligen har regeringen fallit tillbaka påfolkomröstningsresultaten. Valdeltagandet har emellertid varit lågt i förhållandetill deltagandet i fullmäktigevalet med sitt 90-procentiga valdeltagande. IBotkyrka ch blev det majoritet endast i den del av resp. kommun somavskilts .ill en särskild kommun. Flertalet inom kommunen hade ifolkomröstningen uttalat sig emot delning. Det kan vara intressant att notera siffrorna i dessa fall.När det gäller förhåller det sig så att i hela kommunen deltog 29,1 %.Det var högt i Salemdelen - 60,2.1 Salemdelen röstade för en delningmedan 24,4 motsatte sig detta i omröstningen. Men i kommunen i dess helhet vardet som röstade för delning och emot. Går jag sedan till finner jag attvaldeltagandet var högre - i hela kommunen , i Essungadelen, den avsöndradedelen, . I Essungadelen avgavs av rösterna för delning, emot,medan det däremot i hela kommunen var som röstade för en delning och 60 %emot. Detta ställer oss inför två stora problem när det gällertillämpningen av indelningslagen. Det ena är att väga folkomröstningsresultatenmot kom- Vad är mestrepresentativt för den kommunala viljan, utslaget i en folkomröstning med lågtdeltagande eller beslutet i kommunfullmäktige, som valts vid allmänna val med90-procentigt valdeltagande? Det andra problemet är att väga utslagen i enfolkomröstning inom olika delar av en kommun mot varandra. Regeringen har gjort det lätt för sig. Den har i dessafall sagt ja till krav från grupper som inom en del av kommunen fått majoritetför delning. Men väger verkligen en röst i mer än en röst i elleri eller i Larv? Eller väger en röst i mer än en röst i övrigadelar av gamla kommun? Skall man principiellt tillmäta enfolkomröstning med lågt deltagande större vikt än den mening som gått fram urden grundliga kommunala beslutsprocessen och som tagit sig uttryck i ett medstor majoritet fattat kommunfullmäktigebeslut? Förarbetena till indelningslagen ger inte stöd förregeringens bedömning att folkomröstningsresultat i en del av en kommun - dendär man vill dela kommunen - skaH betyda mer än det samladefolkomröstningsresultatet eller kommunfullmäktiges beslut. Förarbetena visarklart att hänsyn skall tas även till önskemålen hos befolkningen i denåterstående delen av kommunen. Regeringen har i ett behandlat fall avvisatett delningsförslag. Regeringen tog här initiativtill folkomröstning. Här var antalet röstande högt, . I kommunen i desshelhet röstade mot en delning, i Giillspångsdelen inte mindre än 94,3 %.Däremot fanns det en mycket stor majoritet i Hovadelen för en delning, 89,5 %.Det var från denna del kravet på delning höjdes. Regeringen anförde att befolkningsunderlagetoch ekonomin gjorde att man inte på ett tillfredsställande sätt kundetillgodose medborgarnas behov av service, om den nuvarande kommunskulle delas. Mot bakgrunden av behandlingen av detta fall blirregeringens ställningstagande beträffande och kommuner ännu meranmärkningsvärt. Det fanns majoritet vid omröstningarna endast i de delar somnu har avskilts genom regeringsbeslutet. För kommer därtill att regeringensställningstagande innebär att den bryter mot återkommande uttalanden frånriksdagens sida att undvika segregation. Här bildas nu en kommun avhuvudsakligen låginkomsttagare, däribland en mycket stor andel invandrare, ochen annan kommun dominerad av villaägare. Inte heller har man från de nämnda kommunerna. Botkyrkaoch kommuner, beaktat kommunfullmäktiges uppfattning. Lika litet har detskett i fråga om delningen av . Hänvisningen till de ekonomiskaförutsättningarna för en rimlig service för medborgarna som regeringen åberopati Gullspångsfallet hade bort gälla också för och kommuner.Fördelarna med delningen är lika små i dessa fall som för övriga kommuner urkommunaldemokratisk synpunkt. Undersökningen visar att det går att uppehålla enmycket stor vitalitet i kommuner av den storleksordning det härgäller, medan den kan vara liten i små kommuner. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens beslut om kommundelningar Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens beslut om kommundelningar Resultatenav granskningen är att regeringens beslut om kommundelningar den 22 december1981 saknar stöd i indelningslagen. Med detta yrkar jag bifall tillreservationen. 112 (vpk): Regeringens beslut om delning av vissakommuner kan starkt ifrågasättas ur flera synpunkter. Det har knappast varitfrån allmän synpunkt objektivt bärande skäl som varit bestämmande, för attanknyta till föredragande statsråds kommentar till indelningslagen. Degrundläggande problem som finns i kommunerna måste lösas med generella åtgärderoch påverkas inte av att en eller annan kommun delas. I vissa fall kan kommundelning medföra sådana nackdelaratt den står i strid med intentionerna i indelningslagen, där det talas om attregeringen får besluta om ändring i rikets indelning i kommuner "omändringen kan antas medföra bestående fördel för en kommun eller en del av enkommun eller andra fördelar från allmän synpunkt". Dessa grundläggandeutgångspunkter förefaller inte ha varit vägledande för regeringens beslut i dehär kritiserade fallen. Det kan finnas skäl att uppmärksamma att på riksdagensbord ligger just nu en proposition från regeringen om de nybildade kommunernas inplacering i skatteutjämningssystemet. Därföreslås att nybildad kommun placeras i samma skattekraftsklass som denförutvarande kommunen. Sannolikt kommer detta att innebära försämringar,eftersom förutsättningarna kan vara andra efter en delning. En rad andraekonomiska problem är förknippade med delning av kommuner. I flera av degranskade fallen leder delningen till en ekonomiskt svagare kommunbildning. majoritet godtar regeringens skälför delning av de fem kommunerna , , , och ochanser att beslutet inte strider mot indelningslagen. De socialdemokratiska reservanternaanser däremot att beslutet strider mot intenfionerna med den nyaindelningslagen. Vi från vpk ansluter oss till denna ståndpunkt och kommer attstödja reservationen. Reservanterna berör också frågan om vilken vikt som börfästas vid en folkomröstning resp. kommunfullmäkfiges ställningstagande. Närdet gäller denna fråga är indelningslagen inte helt kristallklar. Här talas omhänsyn till synpunkter från berörda kommuner men också om särskild hänsyn tillortsbefolkningens önskemål och synpunkter. Det kan ligga en poäng ireservanternas påpekande om folkomröstning med lågt deltagande i förhållandetill ett allmänt val med ett högt deltagande. Men frågan är ändå hur långt mankan driva denna ståndpunkt. Folkomröstning kan ju användas för att inhämtakommuninvånarnas mening i en fråga, och då bör den också tillmätas betydelseför ställningstagandet. Till det som komplicerar bilden hör också vilken viktsom skall tillmätas opinionen i en viss del av kommunen i förhållande fill helakommunen. har berört den frågeställningen i sitt anförande.En kommundelning påverkar onekligen hela kommunen och inte enbart den del somönskat bilda en ny kommun. Men jaganser inte att den avgörande kritiken mot regeringen gäller vilken roll dentillmätt folkomröstningarna i förhållande till fullmäktige. Kritiken gäller ihögre grad bedömningen av skälen för en delning av de berörda kommunerna. 113 (): Det är förvisso ingen tillfällighet attsocialdemokraterna i har tagit fram regeringens beslut ikommunindelningsfrågorna som ett anmärkningsärende. Och vpk delar tydligen somvanligt åsikten att det som är stort är bra och det som är större är ännubättre. Att dela kommuner uppfattas tydligen från de här två partiernas sidasom att man rubbar cirklar. Socialdemokraternas synsätt ikommunindelningsfrågorna har präglats av misstro mot mindrekommuner och förkärlek för större - och förkärlek också förtvångssammanläggningar, för den delen. När 1962 fattade beslut om.riktlinjer för en nykommunindelning var socialdemokraterna fortfarande förespråkare för attkommunsammanläggningar skulle ske frivilligt. Men 1969 var socialdemokraternaredo att tillgripa tvång för att slutföra kommunsammanläggningarna - och detskulle ske snabbt.- Årsskiftet 1973-1974 var deadline för deras del. Förslagetväckte livliga protester från de icke-socialistiska partiernas sida, menbeslutet om tvångssammanläggningar trumfades igenom. Och under 1970-taletsförsta hälft fullföljdes riksdagsbeslutet. Det är därför inte för mycket sagt att socialdemokraternahar varit de tvångsvisa kommunsammanläggningarnas inspiratörer, beslutsfattareoch fullbordare. Hos många enskilda kommuner var missbelåtenheten stor. Jagbehöver bara nämna exempel som och . Men för att förebygga alla missförstånd vill jag härinskjuta att åtskilliga kommunsammanläggningar har slagit väl ut. Det gällerframför allt de fall där det redan fanns egna initiafiv från de berördakommunerna själva till frivillig sammanläggning. Men i åtskilliga andra fall,och dit hör faktiskt de kommuner vilkas delning nu kritiseras av reservanterna,upplevdes tvångssammanläggningarna som någonting mycket negativt som inte pånågot sätt uppvägdes av det positiva i en sammanläggning. Det var framför alltde negativa följderna för den kommunala demokratin som kändes svårast. I den nybildade kommunen upplevde man brist påsamhörighet, en ökning av avståndet till beslutsfattarna, en känsla avfrämlingskap och mindre inflytande över lokala frågor - man fick ju också färreförtroendevalda. Under sådana förhållanden var det naturligt att maktskiftet1976 också medförde en ändring av regeringsatfityden ikommunindelningsärendena. När 1979 antog en ny lag om rikets indelning ikommuner, landstingskommuner och församlingar, reglerades också möjligheten attinte bara sammanlägga utan också dela kommuner, såsom de nu såg ut eftersammanläggningsbesluten. Det är regeringens tolkning av denna nya lag som vi nudiskuterar, Lagen måste ses i sitt historiska sammanhang. Hur skall då lagentolkas? Av 8Riksdagens protokoll 1981/82:145-146 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens beslut om kommundelningar Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens beslut om kommundelningar förarbetenatill lagen, och dit räknas av hävd både proposition och utskottsbetänkande,framgår att bestämmelsen om förutsättningarna för indelningsändring inte börinnehålla någon exemplifiering av de omständigheter som kan utgöra skäl för enindelningsändring, det må gälla sammanläggning eller delning - inte ens därdelningen sker mot kommunens vilja. Några sådana exempel finns därför inte ilagen. Det är inte heller fråga om att generellt styra kommunindelningen motnågon bestämd kommunstorlek. Vad det är fråga om är en skälighetsbedömning, därolika intressen vägs mot varandra. Indelningsändringen syftar också till att geen permanent lösning av de problem som den äldre indelningen innebär. Att detfinns problem i de nu aktuella kommunerna kan väl inte ens reservanterna förneka:problem med den kommunala demokratin, med samhörigheten osv. Regeringens beslut att dela ,, , och kommuner har föregåtts av grundligautredningar i varje särskilt fall. När det gäller och kan nämnasatt dessa kommuners kommunfullmäktige hemställt om delning. Inte ens denomständigheten faller socialdemokraterna på läppen. Jag skall återkomma tilldetta . I vad gäller , och fann regeringenatt en delning av dessa kommuner skulle medföra bestående fördelar för de nyakommunerna. Dessa hade enligt regeringens uppfattning goda förutsättningar attpå ett tillfredsställande sätt tillgodose medborgarnas behov av service. Vid ensamlad bedömning av för- och nackdelar fann regeringen att fördelarna klartövervägde. Fördelarna, framför allt från kommunaldemokratisk synpunkt, harenligt regeringen sådan styrka att synnerliga skäl för delning föreligger.Regeringen ansåg sig också ha beaktat befolkningens inställning såsom denframkommit vid folkomröstningarna. Det är alldeles riktigt som påpekade attdet behövs synnerhga skäl för att en kommun skall kunna delas mot kommunfullmäktigesmening. När socialdemokraterna nu anser att synnerliga skäl inte förehgger,måste det bero på att man tillmäter de ekonomiska farhågorna större vikt än dekommunaldemokratiska fördelarna. Dessutom väger socialdemokraterna in ett argument somaldrig var omnämnt i förarbetena till lagen. Jag tänker på fallet . Mantalar i reservationen om hur det bildas en kommun. , med mycket storandel invandrare, och en.annan kommun, , som domineras av småhusägare.Något positivt med dessa befolkningsgrupper ser socialdemokraterna inte,eftersom argumentet används i negativt syfte. Särskilt välfunnen är den härformuleringen i reservationen sannerligen inte. Låt mig sedan granska argumenteringen beträffanderesultatet från folkomröstningen kontra kommunfullmäktiges röstunderlag i deaktuella fallen. uppehöll sig ju kring detta.Men man kan väl inte begära att valdeltagandet skall bli lika stort i enrådgivande folkomröstning som i ett allmänt val, eftersom det ifolkomröstningen var färre vallokaler, ingen poströstning och heller ingendraghjälp av ett riksdagsval. Vi har som bekant fortfarande gemensam valdag. Sedan bör man nog observera en sak till. I de kommundelardär valdeltagandet var lågt var det en större andel som röstade nej tilldelning. Där valdeltagandet var högt var det en mindre andel som röstade nejtill delning. Låt mig återgå till frågan om delning avNorsjö och . Kommunfullmäktige hade ju sagt ja. Men socialdemokraternaskriver i reservationen: "Beträffande Norsjö- och Vännäsfallen anserutskottet att nackdelarna med delning är lika stora och fördelarna frånkommunaldemokratisk synpunkt lika små som i de övriga fallen." Jag villfråga: Hur skall den kommun se ut som socialdemokraterna skulle kunna tänka sigdela, om de hade regeringsmakten? När inget av de nu aktuella fem fallen finnernåd inför socialdemokraternas ögon, hur skall då typexemplet se ut? Är det inteinnerst inne så, att socialdemokraterna vill skriva in andra intentioner i indelningslagenän de som varit vägledande för den icke-socialistiska utskottsgruppen både och 1979? Jag finner i likhet med utskottsmajoritetenatt regeringens beslut i detta ärende inte strider mot indelningslagen, och jagansluter mig till vad utskottet anfört. Granskning äv statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens beslut om kommundelningar 114HILDING (): I motsats till anlägger jaginte något som helst ideologiskt perspektiv på den här frågan. Granskningengäller om den åtgärd regeringen vidtagit har stöd i indelningslagensintentioner eller inte. Här har vi kommit fram till att den saknar sådant stöd.Argumenten för detta har jag tidigare anfört. Det är intressant att jämföra med ett par fall somregeringen har bedömt tidigare. Man har haft att pröva om man skulle anse attdet förelåg sådana synnerliga skäl att man kunde gå förbi kommunfullmäktigesställningstagande. I de fallen avvisade man delning med hänvisning tillkommunens vilja. Det första exemplet gäller det s. k. Tullgarnblocket, som manvill föra över från kommun till . Såväl Södertäljekommun som motsatte sig indelningsändring. Det andra exemplet gäller en indelningsändring mellanMotala och kommuner, närmast Frivelstads och . De bestred delningen, och det blev.ingen delning. I det här fallet har alltså två fullmäktigeförsamlingarkraftigt motsatt sig en delning.