prot · G509154 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:154 Om yttrandefriheten inom radio/ TV-bolagen, m. m. 1 § Justerades protokollen för den12, 13 och 14 innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade aft StinaEliasson (c) återtagit sin plats i kammaren, varigenom ErikEgervärns uppdrag som ersättare upphört. 3 § Svar på fråga 1981/82:406 omyttrandefriheten inom radio/ TV-bolagen, m. m. har frågat mig hur jag bedömeryttrandefriheten inom radio/TV-bolagen och om jag avser aft föreslåförändringar i avtalet mellan bolagen och staten, i och i sammansättningen av dess styrelser. Ramen för och dotterbolagens verksamhetanges i avtalet mellan staten och företaget. Avtalet syftar bl. a. till atttrygga företagets integritet och ange de regler som företaget måste följa. När det gäller att bedöma tillämpningen av de regler somfinns för programverksamheten är det radionämndens sak eller, då det gälleransvar för yttrandefrihetsbrott, allmän domstols. Jag anser att yttrandefriheten är väl tillgodosedd med detregelstystem vi har . Regeringen har således inte anledning att ingripa ienskilda fall så länge inte bryter mot reglerna i radioavtalet.Att göra det skulle kunna vara ett hot mot yttrandefriheten. 2 (vpk): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Minutgångspunkt är och förblir att vi behöver en ifrågasättande, uppkäftigjournalistik i etermedia, en journalistik som kritiskt granskar myndigheter, Om yttrandefriheten inom radio/ TV-bolagen, m. m. pohtiskaoch andra organisationer, företag osv. Tyvärr finns det risk för attutvecklingen nu blir den motsatta. Vi har, som utbildningsministern väl känner till, ställtoss kritiska fill den omorganisafion som den borgerliga regeringen genomfördeför , av flera skäl. Uppsplittringen i flera bolag, de nyariktlinjerna för programinnehållet, radionämndens nya funktion - allt detta harinneburit att Radio-TV som samhällelig institution försvagats och attmöjligheterna för påtryckningar har ökat. Defta är uppenbarligen vad som har skett i Göteborg.Utvecklingen där är en bekräftelse på de farhågor vi fört fram. Jagtycker att det som sker där är någonting alldeles häpnadsväckande i svensketermediehistoria. Att styrelsen i yttrandefrihetens namn stängt enlokalradiostation är en satir som är grövre än någon av de utpekademanusförfattarna någonsin kunnat komma på. Det som skett är till skada inte bara för de inblandade.Det allvarliga är ju att allmänhetens förtroende för hur radioverksamhetenstyrs måste ha fått sig en ordentlig knäck. Etablissemanget har på ett sällsynt klumpigtsätt sökt förhindra en självständigt driven polifik. är det så attallmänheten vill ha sin radio. Journahsterna är beredda aft ta sitt ansvar föratt sända. avslutar med att förklara att regeringen inte harnågon anledning att ingripa så länge man inte bryter mot reglerna i avtalet.Det skulle vara ett hot mot yttrandefriheten. Jag tycker att yttrandefrihetenär avhängig av att det över huvud taget går att säga något. Här bryteruppenbarligen styrelsen mot sändningsskyldighefen. Jag skulle vilja ha utbildningsministerns kommentar tilldetta. Jag skulle också vilja att han dementerade aft det skulle ha förekommitpåtryckningar från vissa politiska partier, eftersom deras kolleger angripits isatirens form. säger att vi behöver enifrågasättande journalistik. Ja, självfallet. Men vi behöver också enjournalistik som, när den bedrivs i etermedierna, följer avtalets krav påsaklighet och opartiskhet. kritiserar den nya organisatoriskaordningen inom . Men för lokalradions del är det enoförändrad enhet. har inga nya funktioner. Det är fortfarande dessuppgift att bevaka att avtalet följs. Det är samma krav på saklighet ochopartiskhet som gällt tidigare. Så frågar hur jag ser på det förhållandetatt man skulle bryta mot avtalet när man säger att man inte kan svara försändningarna. Poängen här är att lokalradions ledning uppenbarhgen anser attden inte kan ta ansvar för sändningarnas innehåll, därför att det har skett såmånga brott mot avtalets krav på saklighet och opartiskhet. Då står alltsåolika krav mot varandra, och det är lokalradions sak att göra de bedömningarsom erfordras. har man inte väntsig fill regeringen i denna fråga. Attdet skulle ha förekommit några påtryckningar från något parti känner jag intetill - det har inte varit några kontakter mellan regeringen och lokalradionsledning. Det tycks mig vara ett fantasifoster från frukostbordet. Anf.4 (vpk): Man kan naturhgtvis tvista om vem som bär största skulden till det somhar skett. Jag anser att det finns flera som i detta ärende har begåttuppenbara fel. Dit hör t. ex. radionämnden. När den sände sina fällningar avdessa kabaréprogram till regeringen var det en direkt invitation till ingripande. Detstora brottet har dock begåtts mot den allmänhet som inte får höra någonlokalradio i . Det är klart i strid med yttrandefriheten. Vi vet jualla hur situationen på pressmarknaden i övrigt är i den staden. Vitsen medlokalradion var att den skulle utgöra något av en motvikt till en pressdominanssom finns på många håll i landet - och som är klart borgerlig. Jagkonstaterar att utbildningsministern inte har någon kritik att framföra i dettafall. Det är beklagligt. Jag skulle gärna se att han tog inifiativ för atträtta till de ofullkomHgheter som uppenbarligen smög sig in när riksdagenfattade beslut om hur den nya radion skulle vara organiserad. Omyttrandefriheten inom radio/ TV-bolagen, m. m. Anf.5 Utbildningsministern : Herr talman! Om har någon innebörd, måste det vara den, att hon som politiker ochledamot av kritiserar lokalradions ledning för dess ställningstagandeni enskilda programärenden. Jag vill bestämt avvisa tanken att vi skulle börjalägga oss i enskilda program eller bedöma radionämndens ställningstaganden. Detär en princip som vi har försökt vara överens om. Lokalradionsledning har bedömt .att programmen inte kan fortsätta, därför att det inte harfunnits förutsättningar för att avtalet skulle respekteras. Inte heller därfinns det någon anledning för regering och riksdag att lägga sig i. Anf.6 (vpk): Jag har inte tagit upp enskilda program. Min fråga - som fortfarandekvarstår - var om man från styrelsens sida i detta fall verkligen har följtavtalet mellan och staten. Minkritik gäller den nya organisation som tillkom genom uppsplittringen i bolag. Den har på ett helt annat sätt än tidigare möjliggjort påtryckningar från starka intressegrupper, från etablissemanget. Det är klart oroväckande att så har kunnat ske. Den stora förioraren i sammanhanget är - det återkommer jag till - den allmänhet som inte får höra några lokalradiopro gram. ' Omkurdernas situation i och Det är på enpunkt som det har skett ett avtalsbrott, och det är radionämnden som harkonstaterat detta. Jag har, precis som lokalradions ledning, respekt förradionämndens utslag. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§Svar på interpellation 1981/82:180 om kurdernas situation och OswaldSöderqvist har i en interpellation frågat mig 1. vilkaofficiella rapporter eller upplysningar den erhållit om , 2. om jag är villig medverka till att en internationell protest motmassakern kommer till stånd, 3. om jag är villig att fa upp den kurdiska frågan i samband med densvenska regeringens allmänna protester mot den turkiska militärjuntan, ochsluthgen , - 4. vilkenuppfattning jag har om kurdernas situation i . Kurdernas traditionella bosättningsområde sträcker sig in i fem länder: , , ,och . De utgör där en av många etniska och rehgiösaminoriteter. Det totala antalet kurder uppskattas till ca ,10 miljoner -uppgifterna varierar - varav ungefär hälften bor i . Derasstamområden i omfattar framför allt de ekonomiskt eftersatta östra ochsydöstra delarna av landet. Kurderna, liksom annan befolkning i området, hardrabbats hårt av den ekonomiska underutvecklingen. Sedanmånga år har centralmakten i bedrivit en konsekvent assimileringspohtikgentemot kurderna. Uttryck för kurdisk nationalism undertrycks, t. ex.användningen av det kurdiska språket. Under förutsättning att kurdernaaccepterar den turkiska statsbildningen och det turkiska språket har deemellertid i princip samma möjligheter som andra till studier, statliganställning etc. Istaden i östra pågår enmassrättegång mot 447 medlemmar av det förbjudna kurdiska (Partiya Karkeren Kiirdistan). Huvudanklagelsen gäller strävanden att bilda ensjälvständig marxist-leninistisk kurdisk stat i östra och sydöstra omfattar även mord på 243 personer, varav ett trettiotal medlemmar avsäkerhetsstyrkorna. Åklagaren har yrkat dödsstraff för 207 av de åtalade. Den 3maj inleddes rättegångsförhandlingar avseende ytterligare 136 medlemmar avPKK. Enhgt uppgift är f.n. drygt 3 000 medlemmar av PKK fängslade, vilket enhgtde turkiska myndigheterna skulle motsvara i stort sett hela organisationen.Samtidigt pågår rättegångar i mot medlemmar av andra kurdiska organisationer.Åklagarna har däryrkat dödsstraff för ytterligare ett nittiotal personer. Det är trots allt osäkert om - som villhävda - just kurderna skulle vara mer aktiva än andra i motståndet mot dennuvarande regimen eller eljest vara särskilt utsatta. Någon enhetlig kurdiskpolifisk rörelse existerar inte och har aldrig existerat i . I ställetfinns ett antal mindre, lokalt baserade organisationer, varav PKK alltså är en.De rättsliga åtgärderna mot PKK och andra kurdiska organisationer inleddes istor utsträckning redan före kuppen och gäller äldre anklagelser. Vad beträffar påståendena om en massaker i inga uppgifter som styrker att en sådan skulle ha ägtrum. En tjänsteman från ambassaden, som besökte rättegången i förraåret, har återkommit från ett nytt besök där. Med reservafion för desvårigheter som alltid föreligger aft få fram uppgifter av defta slag finnsinga bevis som stöder påståendena om en massaker. Vi har även varit i kontaktmed i , som likaså saknar belägg för uppgifternasriktighet. 1 fråga om vår allmänna uppfattning om läget i åtskilliga gånger, bl. a. i , i ochdirekt till den turkiska regeringen gett uttryck för sin oro särskilt vadgäller de mänskliga rättigheterna. Ingen osäkerhet torde därför kunna råda pådenna punkt vad gäller inställning. har också frågat mig om min uppfattningom kurdernas situation i . Kurderna har i flera omgångar inflyttat till vad som i dagär syriskt territorium, första gången . De kurder som komunder de första inflyttningsvågorna har i-stort sett assimilerats. förekom en omfattande immigrationfrån framför allt och . Det finns olika uppskattningar omantalet etniska kurder i . Vanligtvis uppskattas antalet.fill mellan 5och av landets befolkning. bor de flesta kurder i den norra delen av landet,men det finns även omfattande kurdiska grupper i andra delar, exempelvis iDamaskus. Det är svårt att finna belägg för påståenden aft denkurdiska minoriteten . skulle vara utsatt för systematiskt förtryck ochtrakasserier i . Kurdiska partier är visserligen förbjudna men tolererasi praktiken av regeringen och tillåts agera tämhgen fritt. Det kan vara värtatt påpeka att det i finns ett stort antal etniska, religiösa ochspråkliga minoriteter, varav flera spelat en viktig - och ibland dominerande -roll i det syriska samhället. Det finns således många kurder som nåtthöga posifioner, och bland försvarsmaktens officerare är kurderna välrepresenterade. En annan sak är att den syriska regimen vidtar synnerligenhårdhänta åtgärder mot dem som uppfattas som motståndare till regeringen. Dettaillustrerades senast i samband med upproret i Hama för ett par månader sedan.Det är emellerfid svårt att identifiera någon enad och utbredd kurdisk oppositionockså mot den syriska regeringen. Om kurdernas situation i och Omkurdernas situation i och 9 (vpk): Det finns ingen anledning att ha några andra uppfattningar änutrikesministern i fråga om den allmänna beskrivning som interpellationssvaretinleds med - och jag ber att få tacka för svaret. Möjligen kan vi ha ohkauppfattningar om antalet kurder i de här länderna. Jag anser att den siffra somnämnts är för låg, men det är inte om detta vi skall diskutera . Vaddet gäller kurderna i är det rikfigt som utrikesministern säger iinterpellafionssvaret, att man där har bedrivit en konsekventassimileringspolitik, som har riktat sig mot kurdernas rättigheter att användasitt språk, att ge uttryck för sin kultur och liknande saker. Däremot är detinfe korrekt som sägs i svaret, att om kurderna accepterar det här förtrycket,blir de också accepterade som fullgoda medborgare i . Så är inte fallet,och det har inte heller varit så under tidigare regimer. Kurderna har faktiskthela tiden diskriminerats - det finns tillräckligt många belägg för detta. Ävenom de accepterar att tala turkiska osv., har de haft svårigheter att hävda sigbl. a. när det gällt att få statlig anställning. Detsom framför allt gjorde att jag framställde min interpellation var emellerfidhändelserna i , centralorten för de kurdiska bosättningarna i deöstra områdena. Man måste konstatera att efter det att juntan tog makten iTurkiet har förtrycket ökat mycket kraftigt, framför allt mot kurderna. Jag äralltså oense med utrikesministern på den punkten. Det säger sig ju nästansjälvt, att om regimen har betraktat en befolkningsgrupp som etthot och därför förtryckt och undertryckt den under många decennier, så blirnaturligtvis förtrycket ännu mer accentuerat när en militärjunta som denna tarmakten. Som utrikesministern också har sagt är ju militärjuntan mån om att slåner alla slags motståndsgrupper, och då slår den givetvis hårdare mot justbefolkningsgrupper som har etniska krav som juntan inte vill gå med på. Såvisst har förtrycket mot kurderna ökat. De har ju också varit mycket ledandejust när det gällt motståndet mot juntan, inte bara i de östra områdena, utanockså i , dit stora grupper kurder har flyttat in. Jagskulle vilja varna litet för etiketter. Utrikesministern säger i svaret attpartiet skulle ha en strävan att bilda en marxist-leninistisk kurdisk stat,och det är kanske korrekt. Men PKK är bara en av många grupper. Det finns andrapartier, och uppgifterna om kommer framför allt från detkurdiska demokrafiska , som inte alls ställer upp på en extremmarxist-leninistisk linje utan som mera är att betrakta som en nafionellorganisafion. Det är som sagt framför allt det partiet som har slagit larm , och jag vill återkomma fill den. Somockså sägs i svaret är det naturligtvis svårigheter när det gäller att få framuppgifter, eftersom regimen givetvis gärna mörklägger sådana här händelser. Menvi vet ändå så pass mycket - och det är konstigt att det inte har kunnat gå attfå belägg för detta- att 13 döda har utlämnats från fängelset i . Detär namngivna personer som avrättats, skjutits på olika sätt. De har skjufitsutan något slags dom eller rannsakan eller sådant. alltså hänt någonting idet här fängelset . Det torde vara ganska klart. Manhar alltså fått ut en del av dem som har dödats. Det är också många som harförsvunnit efter det här datumet och som man inte kunnat få nya kontakter med.Anhöriga har inte kunnat komma på besök som vanligt. De intagna har inte kunnatträffa sina anhöriga i fängelset osv. Medallt beaktande av de svårigheter som naturligtvis finns tycker jag ändå aft detär ganska egendomligt om regimen skulle kunna mörklägga det här upproret. Detvar faktiskt fråga om ett fängelseuppror. Det var det kurdiska nyåret, och detförekom protestaktioner i fängelset som slogs ner. Detta är bakgrunden. Utrikesministernsäger att den fördömer den turkiska mihtärjuntan. All right- det är riktigt. Jag är mycket glad för att man har tagit en bestämd ställningför detta. Min följdfråga är: Varför vill den inte särskiltta upp förtrycket mot kurderna? Det är faktiskt på det sättet att de ärsärskilt utsatta. Finns det någon speciell anledning till att den svenskaregeringen inte på något sätt vill nämna kurderna? De är ändå utsatta för ettnafionellt förtryck utöver det vanliga juntaförtrycket. Det är alltså en storfolkgrupp som förtrycks på ett ganska hårt sätt. Det är min följdfråga tillutrikesministern. Närdet gäller den syriska frågan tackar jag för den redogörelse som lämnats här.Det kan finnas olika uppfattningar om vad som händer i , men det är klartatt det inte går att jämföra på något sätt med det som försiggår i . Jagutgår från att regeringen med intresse följer utveckhngen i när detgäller den här frågan, liksom utvecklingen på andra ställen. Otnkurdernas situation i och Det är riktigt att läget i har utvecklats på ett mycketbeklagligt sätt. De politiska fri- och rättigheterna existerar inte. Alla somutövar något slags opposition, t. o. m. Bulent som har gjort försiktigauttalanden i pressen, fängslas med eller utan rättegång. Det finns givetvisbland dessa oppositionella också många kurder. Jag ser inget skäl till aft viskulle hävda att kurderna skulle vara mera utsatta än andra etniska minoriteteri . Jag ser inte heller något skäl till att vi , när vi bedömer denturkiska regimens politik vad gäller mänskliga rätfigheter, skulle behöva göraåtskillnad mellan olika enskilda grupper. Vårt stöd gäller alla, ingen nämndoch ingen glömd. Självfallet är vi också beredda att, när det finns belägg fördet, i särskild ordning ta upp den kurdiska minoritetens situation ellersituationen för någon annan minoritet som kan vara iitsatt för regimensbehandling. Närdet gäller har vi gjort betydande ansträngningar att tareda på hur det förhåller sig. Det enda vi har att gå efter är uppgifter somfinns i norsk press och som sägs härröra från organisafionen AlternativeTiirkeihilfe i Bielefeld i . Som jag nämnde i mittsvar har inte heller , som får anses vara Om de fördelningspolitiska konsekvenserna av regeringenssparplaner entrovärdig organisafion, kunnat framlägga några belägg för att den här massakernhar ägt rum. Jag hoppas att så inte heller är fallet. 11 (vpk): Jag beklagar att utrikesministern inte villgöra en särskild markering för det kurdiska folket. Som jag sade i mitt första inlägg så kvarstår det faktumatt kurderna är speciellt utsatta. Det är ganska självklart. De har varit iopposition tidigare -också under den nämnde Bulent regim, och långtfidigare. I ett sådant här läge när militärjuntan skärper förtrycket blir detnaturligtvis ytterligare skärpningar av förtrycket just mot en sådan här grupp,som redan fidigare befinner sig i opposition och protesterar mot den behandlingden har utsatts för av centralmakten. Jag tycker att den gott skulle kunna tamera bestämd ställning just för kurderna och deras etniska, kulturella ochspråkliga rättigheter, och särskilt nämna dem när man framför protester i andrasammanhang mot den turkiska juntan. Jag beklagar som sagt att regeringen intekan göra det ställningstagandet. När det gäller , som framför alltriktade sig mot kurder av olika politiska färg o. d., så är den ett bevis förhur militärjuntan väldigt effektivt lyckas stoppa all informafion och allaförsök att få någon kontakt med människor i fängelset eller få något begrepp omvad som verkligen har hänt i det här fängelset. ,som utrikesministern har redovisat här, eller den harlyckats få belagt att denna massaker verkligen har förekommit mot fångar idetta fängelse. Jag hoppas att regeringen fortsätter att bevaka det härordentligt, därför att det som händer i och i fängelserna på andrahåll i Anatölien i östra är någonting av det värsta som f. n. pågår iEuropa, alla andra jämförelser att förtiga. Det förekommer en systemafisktortyr och systematiska avrättningar - för att inte säga direkta massakrer,som i det här fallet. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:400 om de fördelningspolitiskakonsekvenserna av regeringens sparplaner har mot bakgrund av vissauppgifter i massmedia frågat mig om det är riktigt att regeringen beslutat attej publicera en promemoria om de fördelningspohtiska konsekvenserna avregeringens sparplaner, och om jag i så fall är beredd att redovisa innehålleti promemorian. Det är ensjälvklarhet att det inom ekonomi- och budgetdepartementen ständigtpågår ett arbete där man försöker klarlägga effekten av ohka ekonomisk-pohtiskaåtgärder. sammanställdes en PM som kallades"Besparingarnas effekter på hushållens disponibla inkomster - Försök fillstudie gjord inom budgetdepartementet 1981". Denna PM är inte externt presenterad. Vissa uppgifter urdensamma redovisades muntligen för regeringen i samband med budgetbehandlingen. I PM:en sägs att det är nödvändigt aft understryka aftdenna typ av hushållsstudie är behäftad med en rad osäkerhetsfaktorer. Därförhar det inte varit aktuellt att publicera den som en rapport om defördelningspoli-fiska effekterna. Mot bakgrund av de ofullständiga och därmed missvisandeuppgifter som i själva sakfrågan förekommit i massmedia redovisade dockekonomi- och budgetministern vissa data ur de studier somgjorts. Av dessa beräkningar framgår att de skattehöjningar somskulle ha krävts om man utan sparåtgärder hade velat uppnå ett likvärdigtbudgetunderskott skulle ha minskat de disponibla inkomsterna för prakfiskttaget alla hushåll, mer än vad besparingarna gör. Om de fördelningspolitiska konsekvenserna av regeringenssparplaner 13OLOF (): Jag tackar för svaret. berättade företrädare för regeringen i finansutskottetatt man hade gjort en studie över nedskärningspolifikens fördelningspolifiskaeffekter. har vi försökt få fram den promemorian. Det har varitohyggligt segt. Man förstår varför. Den här studien visar nämligen attregeringens s. k. sparprogram i första hand drabbar barnfamiljer och mindreinkomsttagare -fr. o. m. 1982 även pensionärer. vågade i dagt. ex. inte läsa upp att: Barnfamiljerna får de största neddragningarna, såvälnominellt som procentuellt. Besparingarna torde bli klart kännbara för deflesta barnfamiljer. Ett annat generellt drag är att högre inkomsttagare fåren relativt mindre neddragning av den disponibla inkomsten. Egentligen är detta självklart, för om man drar in på detsamhällsstöd som införts för att hjälpa de svaga grupperna i samhället, då blirdet de svaga grupperna som drabbas. Det är denna enkla sanning som regeringenihärdigt försökt förneka och fortsätter att försöka förneka genom att fly fillegna konstruerade alternativ. Men ändå ger denna studie inte hela bilden. Regeringen harskurit ner stödet till kommunerna och konfiskerat kommunernas inkomster. Dettvingar kommunerna fill nedskärningar som också i första hand kommer att drabbade mindre inkomsttagarna, och därmed ökar klyftorna i vårt land. Man har interäknat med ökningen av arbetslösheten eller försämringen av kontanfstödet tillde arbetslösa, och det drabbar en av de allra svagaste grupperna i vårt samhälle, de arbetslösa. Inte heller har man med Om de fördelningspolitiska konsekvenserna av regeringenssparplaner försämringenför de sjuka, som införandet av karensdagarna skulle föra med sig. Sammantaget ger detta bilden av en orättfärdig ochorättvis polifik, som ökar de sociala och ekonomiska klyftorna i . Närregeringens egna tjänstemän räknar fram dessa kalla fakta försöker regeringenatt så gott det går smussla med siffrorna och dölja verkligheten. Och ThorbjörnFälldin fortsatte väl den trafiken. Detta är möjligen förståeligt, men det är inte vackert.Och det är en oppositions självklara uppgift att se till att materialet sålångt det går kommer till allmänhetens kännedom. Det är naturligtvis särskiltviktigt för ett parti som bekämpat regeringens orättvisa politik, och det harsocialdemokratin gjort. börjar vi också mer och mer se det praktiska resultatetute i verkhgheten av den borgerliga politiken. Låt mig ställa en fråga. I kommunefter kommun kan man nu redovisa dramatiska ökningar avsocialhjälpskosf-naderna. Vad tror statsministern att det beror på? Låt mig först tillbakavisa att det skullevara fråga om något smussel. känner lika väl som jag fill att detförekommer arbetsmaterial på en lång rad områden, att det förekommerpromemorior. Den här promemorian - jag upprepar det - var inte presenterad förregeringen i någon annan mening än att vissa uppgifter ur den lämnades muntligti samband med budgetbehandlingen.