prot · G50988 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är därför som jag i den här debatten gören ideologisk utflykt - jag tycker att det är nödvändigt alt sammanfalla på detviset. Jag är besviken på . har iblandvisat att det inte alltid sväljer de moderata förslagen och att det inle alltidutan vidare ställer in sig i ledet. Pä centerpartihåll har man faktiskt oftaframfört tanken att vi också måste ha en social syn pä produktionen, ha respektför kooperation och socialt ägande. Jag skulle ha önskat att industriministernhade avslutat den här debatten genom att ta avstånd från attackermot det sociala ägandet och Statsföretag och frän envetna krav päen privatisering av den statsägda sektorn. 29MARGARETHA AF (); Visst är det bra med en social produktion,men vi behöver nog också lönsam produktion, om vi skall ha råd med den socialaproduktionen. Jag hade inte tänkt att begära ordet mer, meneftersom industriministern avslutade sina inlägg med felaktiga beskyllningar,måste jag bemöta dessa. Lägger man bud på presskonferenser, fär man ofta svarvia massmedia. Från moderat håll har vi inte tagit ställning, varken för elleremot bud eller för eller emot Statsföretags styrelses bud i desshelhet. Vi är beredda att ta värt ansvar här i . Vi är beredda alt tadet i vär, och vi är, herr industriminister, öppna för alla diskussioner.Enligt vär mening är det djuptoroande att man skjuter hela problemkomplexet Statsföretag framför sig, att manlåter förlustflödena fortsätta. Här mäste det till en handlingskraftig styrelseoch ledning, och här måste det också till en realistisk målsättning. Fär jag med anledning av det senaste inlägget säga att afUgglas härmed tar avstånd från vad både och har sagti sina kommentarer, där de har varit negativa till mina tankar att dela uppStatsföretag i mera överblickbara enheter, flytta ut , skogsgruppenetc. Det kallades av för att "trixa" med lösningar - ettyttrande som med välbehag har citerat tidigare. Men ärmoderaterna benägna för en omprövning, är det klart att det är intressant. Detär dock sent påtänkt. Med hänsyn till gällande regler finns det nu ingen möjlighetatt lägga fram en proposition inom föreskriven tid. Vi får återkomma tillmedelsbehoven och den kortsiktiga redovisningen i samband med tilläggsbudgetIII. Det har jag tidigare lovat. Jagär, , öppen för samförstånd. Jag vill avpolitisera Slalsföretagsfrågan.Jag har försökt hitta vägar ut ur en mycket besvärlig situation. Och jag tyckeratt jag är skyldig kammarens ledamöter att säga att alla faser i denna processinte har kunnat redovisas här . Jag fär återkomma till de frågorna. Detbör måhända vara mig förlåtet att jag, när och andra kritiserarmig för handläggningen av frågan, går i svaromål och påpekar det principielltoch konstitutionellt betänkliga i det sätt på vilket socialdemo krater ochmoderater har agerat i denna debatt. har så rätt när han säger;Vill regeringen någonting, har den att lägga fram en proposition tillriksdagen. Det var också avsikten. Men propositioner måste rimligenförberedas, öch det ansvariga statsrådet måste i det sammanhanget ha rätt attkorrespondera med den berörda statliga företagsgruppen och informera om hur deförslag som sedan skall framläggas för ser ut. Det var vad som skeddei ett brev till Statsföretag. ledning reagerade mot dettabrev, gick både socialdemokrater och moderater in i beredningsprocessen ochkritiserade officiellt en proposition som ännu inte var framlagd, vilket gjordeatt jag insåg att jag inte kunde lägga fram den. Margarethaaf och får ursäkta mig, men detta kallar jag faktiskt renoch skär politisk opportunism. Både när det gäller arbetsformer ochnär det gäller hanterandet av stadiga företag är det ytterligt betänkligt skall lösa allvarliga framtidsfrågor, såsom frågor om organisatorisk ochfinansiell rekonstruktion, i den atmosfär som då skapas. Jag hoppas att det ären gemensam erfarenhet som vi drar av denna process alt del inte får gå till pådet sättet. Även om massmedia ger sin tolkning och även om det, ,blir nödvändigt att vid presskonferenser bemöta vissa inslag i debatten, måsteregeringen ändå få avsluta sin beredningsprocess, för att sedan, närpropositionen ligger på Omde statliga företagens verksamhet och framtid Omde statliga företagens verksamhet och framtid bord, tadebatten och kritiken. Om det inte skall gå lill så, äventyras våra demokratiskaarbetsformer över huvud taget. Anf.31 (): Jag är inte medveten om att några moderater har varit inblandade iregeringens beredningsprocess. Vi sitter ju inle längre i regeringen. Detenda moderata ställningstagande som jag känner till är just reaktionen påindustriministerns uttalande i massmedia om , där staten så att sägaskulle köpa av sig själv. tycker inte att det verkar såtilltalande. Något ställningstagande har icke gjorts från moderat håll - jagupprepar det - till förslagen i sin helhet, till bud, sompresenterades på en presskonferens, eller till Statsföretags styrelses bud,också presenterat i massmedia. Vi avvaktar förslag till , och vihoppas att de kommer . Anf.32 (): Så här i debattens elfte timme blir plötsligt mycketintressant. Han kastar sig in i den principiella och konstitutionella debatten.Jag har dä en fråga till industriministern; Menar verkligen att omregeringen bär sig klantigl åt eller säger dumheter på en presskonferens, såfår inte oppositionen kommentera vad som har sagts eller lägga fram egnasynpunkter på den fräga som har behandlats? Menar verkligen industriministernatt oppositionen skulle vara förhindrad att t. ex. tala om för enindustriminister att han har sagl något dumt, att han är på fel väg, attoppositionen tycker annorlunda? Hur skall man annars tolka uttrycket opportunism?Vad har det med opportunism att göra, att jag som företrädare för densocialdemokratiska oppositionen tyckte att började hanteraStatsföretagsfrågan väl vådligt och att jag snabbt gick ut och sade att fråganfår avpolitiseras och dämpas ner om inte Statsföretag skall skadas? Tillsätt enarbetsgrupp, som kan göra översynen av Statsföretag! Lägg litet sordin påupprörda känslor! -Det var mina kommentarer. Menar verkligen industriministernatt oppositionen inte skall kommentera den beslutsprocess beträffandeStatsföretag som han tillsammans med tidningarna och andra massmedia ärinbegripen i? 33 IndustriministernNILS ÅSLING: Nej, förvisso har oppositionen all rätt att säga sin mening. Mentidningar och andra massmedia har knappast någonting med beslutsprocessen attgöra. Däremot är naturligtvis mina relationer med och mina skrivelser tillStatsföretag en del av beslutsprocessen, av beredningsprocessen, införpropositionsskrivandel. Det är själv som föranleder mig attpåminna om dessa samband, eftersom han sade att om regeringen villnågonting, så har den att lägga fram en proposition för . Vadär det som har skett? Ja, jag har alltså underrättat den berördaföretagsgruppen om propositionens innehåll. Plötsligt rusar dä socialdemokrateroch moderater in i beslutsprocessen och tar avstånd från förslaget, i intefullt så sköna ordalag som refererade - i väsentligt meropportunistiska ordalag, vill jag påstå. Därmed har ju debatten ompropositionen startat innan propositionen var utformad, innan den låg påriksdagens bord och innan man över huvud taget hade en kammardebatt.Oppositionen är självfallet i sin fulla rätt att göra på detta sätt. Men la däocksä konsekvenserna! Ochvilka är konsekvenserna? Jo, de är att det inte var möjligt att underställariksdagen en proposition med det avsedda syftet, att Statsföretags 46 000anställda lämnas i något större ovisshet. Vi skall se till att de inte behöverleva i den ovissheten, men självfallet blev ovissheten större när inte dellasamlade grepp kunde tas, som avsikten var. Del är alltså konsekvenserna. Harman det klart för sig bör man från oppositionens sida också tänka över sinsituation . Omde statliga företagens verksamhet och framtid Anf.34 (): Det sista som industrimihistern sade är ju egentligen fullkomligtnonsens. Om en regering vill ändra på ett riksdagsbeslut, så kan ju detta inteske genom en brevväxling med och icke heller genom entvå eller tre presskonferenser. Vad som gäller är att har fastställt riktlinjeroch målsättningar för Statsföretags verksamhet. Det skedde 1969. Dessa haricke riksdag ändrat på. Då menar jag att om regeringen vill ha nyariktlinjer, om regeringen vill att en ny målsättning skall gälla, sä måsteregeringen faktiskt gå till för atl få beslut om detta. Dettavar en av de saker jag sade i min kommentar till industriministerns agerande i början. Jag ansåg det vara fel atl ta luren med Statsföretag i den här frågan. hävdade också mycket riktigt, att industri ministerns utspel stred mot beslut om riktlinjer och målsättning ar. Nuhar industriministern myntat ell nytl uttryck i vär konstitution. Han säger:Utredningsprocessen skall vara nästan fri från oppositionens kritik. Undertiden som.jag håller på med beslutsprocessen för att förbereda min propositiontill skall inte oppositionen kommentera mina göranden och låtanden. Delär ell uttalande från industriministern som det vore intressant att fäsynpunkter på från ledamöter i och också från våragrundlagsfäder. Det är verkligen ett nytt inslag i vår svenska demokrati närindustriministern säger: När jag håller på att förbereda mina ärenden, sä skalloppositionen lämna mig i stort sett i fred. Sedan,industriministern: För att få den klarhet som jag ansåg att oppositionen iriksdagen, svenska folket. Statsföretag, dess anställda och kommunerna borde hai den här frågan framställde jag , alltså för långl mer än enmånad sedan, den här interpellationen. Om de statliga företagens verksamhet och framtid efter detall jag förstod att industriministern enligt min mening hade hamnat på fel vägsom jag frågade: Vad är innebörden i och avsikten med de direktivindustriministern har lämnat beträffande de statliga företagen? Jag gjorde detför att få en debatt, för att fä en redovisning av industriministern iriksdagen. Jag hade inte haft någonting emot att få svaret . Jaghade inte sagt nej till ett svar efter , förjag var väldigt angelägen att få dessa klarlägganden och en chans att diskuteraproblemen. fär vi debatten över efter det att interpellationenframställdes. Det är en lång beslutsprocess som industriministern har kostat påsig - det måste jag säga. 35 (): Beslutsprocessen har varit ännu längre. I endebatt krävde jag besked av industriministern när detgällde Statsföretag. Så nog har industriministern haft tid på sig atl tänka ochöverväga. Han har även haft tid på sig att ta kontakt med berörda borgerliga partieri den här frågan. Det finns ju trots allt fortfarande en borgerlig majoritethär i kammaren, som det hade varit möjligt att samla till debatt om enrealistisk målsättning för Statsföretag. Vad industriministern kritiserar ärju faktiskt ingenting annat än debatten i ett öppet demokratiskt samhälle. Denvill väl ändå inte industriministern att vi skall avstå från. Jag är förvånadöver att industriministern, som är en så garvad politiker, är så lättskrämdinför en sådan debatt. Jag kan försäkra att jaginte är lättskrämd. Men om man skalar av missförstånd, missuppfattningar ochdålig information och ser till substansen i moderaters och socialdemokratersanmärkningar mot mig i denna debatt, finner man att ett genomgående tema är atlanmärkningarna gäller handläggningen av frågan. Då måste jag faktiskt fåförsöka sortera begreppen, eftersom ni inte gör det själva. Jag vill inte på något sätt - det vill jag understryka,-ifrågasätta oppositionens rätt att när som helst kritiseraregeringen och dess enskilda ledamöter. Den rätlen är självklar och oomstridd.Men la då konsekvenserna och skyll inte oron, ståhejet och presskonferensernapå mig. Vad är det som hänt? Jag har alltså avlåtit en skrivelse tillStatsföretags styrelse med en redogörelse för vad en tillämnad propositionskulle innehålla. Oppositionen fann det opportunt att gå in i diskussionen dåoch diskutera frågan vid det tillfället och inte när den tillämnadepropositionen ligger på kammarens bord. Det är klart att det skapar oro ochförvirring, när man från oppositionens sida går in i ledet mellan ansvarigtstatsråd och de statliga företag som är föremål för propositionen ochberedningsarbetet. Skyll inte oron på mig. Ta er en funderare på hur ni handlati denna fräga! -Detta är mina sista ord i den här debatten. Anf.37 (): Eftersom industriministern väljer att själv recensera den här debattenoch inte denna gäng överlåter det åt massmedia, vill jag nog ända sammanfattamin egen huvudkritik i två punkter. Denena gäller varför ingenting hänt i fråga om de statliga företagen under tvåborgerliga mandatperioder och som industriministern varitindustriminister. Denandra punkten är min oro för och min kritik av att man nu skjuter hela fråganframför sig till efter valet. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:105 tilljustitieutskottet 7 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:69Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1981/82:107 Dubbelbeskattningsavtal mellan och Republiken Korea1981/82:108 Dubbelbeskattningsavtal mellan och Sovjetunionen1981/82:112 Lag om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser 8 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 25februari 1981/82:277 av Sten-OveSundström (s) till industriministern om volframfyndigheten i Tjåmotis: Världskonsumtionen av har ökat snabbt underde . importerar av sitt behov av som ihuvudsak används som legeringsämne i verktygs- och snabbstål. Malmen i landelsenda volframgruva beräknas räcka . Jakten på nya fyndigheler har bl.a. resulterat i lovande fynd i Tjåmotis i . Dennafyndighet beräknas innehålla flera miljoner ton vojframmalm samt anses vara denbästa fyndigheten i landet. har mutat inområdet, som bör detaljprospekteras . Med tanke pålandets volframbehov samt arbetsmarknadsläget i vill jag tillstatsrådet och chefen för industridepartementet ställa följande fråga: Ärindustriministern beredd alt vidta snabba åtgärder för att påskyndadetaljprospekteringen av volframfyndigheten i Tjämotis? 1981/82:278 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att öka sysselsättningen: Det har redovisats atl det finns 153 000 arbetslösai vårt land. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern; Pågår det någol brådskande arbete inom departementet somlar sikte på att snabbt vidtaga extraordinära åtgärder för att ökasysselsättningen och därmed avsevärt minska antalet arbetslösa? 1981/82:279 av () till industriministern omden aviserade försäljningen av företaget ; Enligt meddelande som lämnats imassmedia har regeringen denna dag beslutat ge klartecken tillförsäljningen av till den schweiziska firman . Mot bakgrund av detta vill jag lill industriministernställa följande fråga: Vilka motiv har legat till grund för regeringensställningstagande i denna för de anställdas trygghet och för hela såbetydelsefulla fråga? 1981/82:280 av () till industriministernom den aviserade försäljningen av företagel Wasabröd: En livskraftig inhemsklivsmedelsindustri är viktig inle minst av försörjningsskäl i en eventuellavspärrningssituation. Wasabröd är ett exempel på ett livskraftigt svensktföretag och ett av de starkaste och mest välkända företagen i den svenskalivsmedelsindustrin. Wasabröd är också oerhört betydelsefullt försysselsättningen i . En avveckling skulle betyda kalastrof för bygden. Från industripolitisk synpunkt är det viktigt atllivsmedelsindustrin ökar vidareförädlingen inom landet och ökar exporten avförädlade livsmedelsprodukter. Flera intressenter i har enligt vad somframkommit förklarat sig intresserade av att gå in i Wasabröd och därmed bevaraföretaget i svensk ägo. Trots alla dessa fakta har regeringen fattat beslut om atttillåta det schweiziska multinationella företagel alt förvärva Wasabröd.Några garantier för en fortsatt utveckling av Wasabröd i eller bindandegarantier för en bevarad sysselsättning i finns såvitt jag vet inte.Jag utgår ifrån att regeringen har fått sådana garantier. Jag villfråga industriministern; Vilka skäl har legat till grund förregeringens beslut att tillåla en försäljning av Wasabröd till utländskaintressen? 1981/82:281av () lill kommunikationsministern om transportstöd lillviss lyp av förelag i : beslutade att begränsatransportstödet för . a. slopades utlransportstödet för produkterfrån järn- och stålverk. anvisningar som getts ut av transportrådet innefattas dessutom som ägs av järn- och stålverk, även om dessa tidigare klassalssom verkstadsföretag och därigenom erhållit transportstöd. Ett sådant företagär Plannja i , som genom de nya "reglerna" tappar stödet fr.o. Eftersomtransportstödet för Plannja har stor betydelse från lokaliseringssynpunkt förverkstadsindustrin vill jag lill kommunikationsministern slälla följande fråga: beredd att vidta åtgärder för att norrbottniska företag av Plannjastyp även i fortsättningen skall erhålla transportstöd? 9§ Kammaren åtskildes .