prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:20 Ombehovet av apoteksservice i 1 § Justerades protokollet för . 2§ Svar på interpellationerna 1981/82:12 och 28 samtfrågorna 1981/82:25 och 57 om behovet av apoteksservice i har frågat mig vad som kangöras för att behålla den angelägna service som i utgör. har frågat mig dels om inte nedläggning avskärgårdsapotek strider mot de regionalpolitiska strävanden - utöver desjukvårdspolitiska -som även regeringen företråder, bl. a. att verka för enlevande skärgård, dels vilka möjligheter det finns generellt att få beslut omnedläggning av apotek omprövade och dels om statsmakterna genom lagstiftningoch/eller avtal har hindrat Apoteksbolaget att acceptera kommunalförlusttäckning för olönsamma apotek, och, om så är fallet, vilka åtgärder somjag avser att vidta i syfte atl få en ändring av reglerna till stånd. har frågat vilka åtgärder som jag avseratt vidta för att trygga servicen i anledning av indragningen av iDalarö. har, mot bakgrund av nedläggningen av apoteketi , frågat mig hur jag ser på nedläggning av apotek i glesbygdsområdenoch vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att trygga servicen av läkemedel. Jagbesvarar interpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Apoteksbolagets verksamhet regleras dels genom lagen(1970:205) om detaljhandel med läkemedel, dels genom ett avtal omApoteksbolagets verksamhet som träffades mellan statenoch Apoteksbolaget. Apoteksbolaget är alltså ett självständigt bolag, somfaller under aktiebolagslagen. Det är därför inte möjligt för regeringen attingripa i bolagets skötsel eller ompröva bolagsstyrelsens beslut. I avtalet mellan staten och Apoteksbolaget står bl. a. att bolaget Om behovet, av apoteksservice i bestämmeri vilken utsträckning apotek och andra försäljningsställen för läkemedel skallfinnas och var de skall vara belägna. Vid avvägning av försäljningsställenasutformning och placering skall bolaget, enligt avtalet, eftersträva en godservice till allmänheten och sjukvårdens organ. Bolaget förbinder sig i avtalet atl i sin verksamhet följade allmänna riktlinjer för verksamheten som dragits upp vidriksdagsbehandlingen av frågan om ny organisation av läkemedelsförsörjningen m.m. (prop. 1970:74, 2LU .37, rskr 235, SU 98, rskr 223). Det åligger bolaget atlsvara för aft en god läkemedelsförsörjning upprätthålls i landet. Verksamhetenskall därvid bedrivas så, att möjligheterna att utnyttjaläkemedelsutvecklingens resultat främjas som så lågaläkemedelskostnader som möjligt upprätthålls. Även om regeringen alltså inte kan lägga sig i eller ändraApoteksbolagets beslut, vill jag ändå med anledning av frågorna säga följande. I samarbete med sjukvårdshuvudmännen har ett stort antalnya apotek öppnats i anslutning till vårdcentraler på platser där apotektidigare inte har funnits. öppnades 135 nya apotek.Under samma tid har 26 apotek lagts ned, dels genom sammanslagningar, delsgenom stängningar av små apotek på mindre tätorter utan eller med begränsadläkarservice. Nettoökningen har sålunda varit 109 apotek eller . Avnyetableringarna har skett i den norra sjukvårdsregionen, medanbefolkningen där utgör av landels totala folkmängd. Planernaför den närmaste femårsperioden innebär samma ökningstakt. Enligt Apoteksbolagets praxis inrättas ett konventionelltapotek vid en beräknad expeditionsvolym av minst 20 000 läkarordinationer perår. Vid apotek expedierades ca 5 000 recept perår, vilket motsvarar drygt 3 000 kunder. Antalet expedierade recept vidapoteket i understiger sålunda avsevärt Apoteksbolagets normer. Dalaröhar f. ö. ingen egen vårdcentral utan endast en filialmottagning tillvårdcentralen i Handen, där ett apotek också finns. Filialmottagningen är öppenen och i regel ytterligare iveckan. Enligt vad jag vidare har inhämtat har den ansvarigesjukvårdshuvudmannen, , ända varitinformerad om att det saknas underlag för ett apotek i . NärApoteksbolaget beslöt att lägga ned i hadelandstinget inte något att erinra i ärendet. Först , fyradagar före stängning, agerade i frågan, men det varutifrån främst näringspolitiska synpunkter. Apoteksbolaget har också samrått med omnedläggningen av apotek. Inte heller , som är den högstatillsynsmyndigheten för hälso-och sjukvården, har haft något att erinra motatl i ersätts med ett apoteksombud. Med denna lösning harsocialstyrelsen ansett att servicen kommer att ligga på en tillfredsställandenivå. Glesbygdens läkemedelsförsörjning på orter utan apotekbaseras på de s. k. apoteksombuden. Ca 1 500 sådana ombud finns f. n. i landet.Bolaget harutvecklat apoteksombudens service genom att successivt förse merparten av demmed ett sortiment av de viktigaste receptfria läkemedlen. Leveranser avreceptbelagda läkemedel till kunder som bor mer avlägset från apotek ochapoteksombudet sker fraktfritt. Det gäller kunder som bor mer än frånapotek eller en mil från ombud. Ca 100 000 sådana paket avsänds . Inrättandet av apoteksombud har också fått enregionalpolitisk betydelse. I många fall har det bidragit till attdagligvarubutiker har överlevt i glesbygder. Jag vill i detta sammanhang framhålla att det givetvis ärangeläget att apoteksservicen fungerar tillfredsställande i både glesbygds- ochtätortsområden. Så sker också, enligt min mening. Till vill jag säga, att frågan omkommunal förlusttäckning till Apoteksbolaget för olönsamma apotek helt harlegat utanför de förutsättningar som angavs i proposition 1970:74 om läkemedelsförsörjningensorganisation. Om behovet av apoteksservice i 2 (): Jag ber att få tacka för svaret på mininterpellation. Det är ett utförligt svar, men å andra sidan ger det en negativbild när det gäller bevarandet av i . Det här är faktiskt en stor och viktig fråga för Dalarömen ocksä en angelägen regionalpolitisk fråga. Skall glesbygden uttunnas ochförsvagas på bekostnad av tätorten och de större samhällena? Den frågan kommerockså in i bilden. Apoteksbolaget är ett statligt aktiebolag, och som sägs isvaret regleras dess verksamhet genom lagen om detaljhandel med läkemedel. Iavtalet mellan staten och Apoteksbolaget sägs: Det åligger bolaget att svara för att en godläkemedelsförsörjning upprätthålls i landet. 5 §.------ Vidavvägning av försäljningsställenas utformning och placering skallbolaget eftersträva en god service till allmänheten och sjukvårdens organ.--- Bolaget skall eftersträva ett intimt samarbete medsjukvårdens huvudmän och med dem som eljest har att ta befattning medläkemedelsfrågor." Egentligen följs inte någon av dessa paragrafer. Det ärinte att eftersträva god läkemedelsförsörjning att lägga ner i . Bolaget eftersträvar inte, såsom sägs i 5 §, en godservice till allmänheten, när läggs ner. Beträffande 11 § har Apoteksbolaget inte samarbetat mednågra läkare, verksamma i , eller med några av sjukvårdsinrättningarna iDalarö. kommun, där ligger, har från tid tillannan på det bestämdaste tagit avstånd från en nedläggning av . Det ärdär de människor bor som berörs av nedläggning, . Om behovet av apoteksservice i ende avvilken politisk majoritet som suttit i ledningen för kommunen har dennauppfattning framförts från kommunens sida till Apoteksbolaget. Dennauppfattning borde man ju där ha känt till. Eller negligerar man synpunkter sominkommer från berörda kommuner? Man kan fråga sig varför man då över huvudtaget skall infordra deras synpunkter. Dessa människor i skärgården lever i en hård miljö. Deraskrav mot samhället är återhållsamma. En rimlig begäran från deras sida är attapoteket öppnas igen. Jag tycker att samhället här visar en kall, byråkratiskattityd. Den enskilda människan känner sig stå maktlös mot en kylig överhet. Vidare sägs i svaret att först den 9 september1981 agerade i frågan, men då utifrån främst näringspolitiska synpunkter. Jagvill, herr talman, beträffande agerande - i det här falletStockholms läns landsting - göra ett förtydligande och ett tillrättaläggande. 1978 informerades aldrig politikerna i omdenna fråga. Om dåvarande sjukvårdslandstingsrådet var informerad känner jaginte till. Men var nuvarande sjukvårdslandstingsrådet heltovetande om denna fråga. Men hade, enligt de uppgifter jag harinhämtat, , strax före semestern - vilket kanske gåratt kolla i almanackan - en uppvaktning från företrädare för skärgården medcenterns skärgårdslandstingsråd i spetsen och tillsammans med bl. a. SigfridUrwitz, och . Vid denna uppvaktning diskuteradesDalaröapoteket. Det var vi ii som politiker pålandstingsnivå fick kännedom om nedläggning. Qm sjukvårdsministernvid denna tidpunkt, , hade velat göra något innan Apoteksbolagetfattade sitt andra beslut, hade detta varit möjligt. Efter uppvaktningen skrev centernslandstingsgrupp en skrivelse till förvaltningsutskottet . Jagtillåter mig citera ur denna; "i hotas efter beslut iApoteksbolaget av nedläggning . Detta innebär attden bofasta befolkningen i denna del av skärgården och många tusentalssommargäster mister en viktig del av sin sociala service. har hårt engagerat sig för att bevaraskärgården levande. Glädjande nog har också en befolkningsökning skett undersenare år. Till skärgården flyttar även unga barnfamiljer, men huvuddelen avbefolkningen utgörs fortfarande av äldre personer med stort behov avlättillgänglig service. är en basort för den södra delen av . Det är därför särskilt viktigt att beflnlligt serviceutbud, som idetta fall , inte försvinner. De beslut som fattas av statliga bolag måste anpassas tillde allmänna regionalpolitiska målsättningar och till idén bakom det speciellastöd som utgår till skärgården, vilka såväl stat, landsting och kommun ställtsig bakom. Det finns mot bakgrund av detta anledning till attlandstinget tillskriver Apoteksbolaget och hemställer om att bolaget omprövarsitt beslut om nedläggning av i ." Av detta brev framgår att det inte bara är denäringspolitiska aspekterna som behandlas. Qrdförandeberedningens i beslut den 27 augustiinnebar tyvärr att och sade nej till att dennaskrivning skulle vidarebefordras till Apoteksbolaget. landstingsgruppsände en skrivelse till Apoteksbolaget , som tydligen inteheller noterats. När ärendet kom upp i förvaltningsutskottet beslöt enmajoritet i utskottet att en framställning skulle göras. ochfolkpartiet motsatte sig detta. Del är denna skrivelse av i årsom hänvisar till. Frågan om nedläggning av apotek har inte varitföremål för realbehandling i . Den har handlagts påadministrativ nivå. Politikerna har först i ett sent skede inkopplats påfrågan. Men jag tycker att denna fråga är av sä stor dignitet och betydelse attden inte borde ha avgjorts på tjänstemannanivå. Är det på detta sätt enligt fruAhrland som så viktiga frågor för de enskilda människorna skall avgöras? Apoteksombud nämns i svaret. Mot detta är det en folkstormi : Det ärett orimligt beslut, det är omöjligt att bevara en levandeskärgård, det åren katastrof. Detta är röster där utifrån. Från Handens vårdcentral har rapporterats att exempelvisutöborna, som besöker läkaren dår , fortfarande inte har någonmöjlighet alt få sin medicin tidigare än . Vi har många öar ute iskärgården. Det kan kanske vara svårt för att förstå den skärgårdvi har. Vi vill ha skärgården kvar, och vi vill ha människor på öarna. Vi villockså ha djur kvar på öarna. Vissa äldre patienter på öarna kan få sin medicinendast per post, något som resulterar i flera dagars fördröjning. Man hinnerkanske t. o. m. avlida, innan medicinen kommer. Dessutom strävar efter, om jag är rätt underrättad,att i största möjliga mån begränsa telefonrecept. Detta på grund av att riskenför missförstånd och felexpediering ökar vid telefonrecept. utgjordetelefonrecepten i det här området av alla recept. Efterstängningen av i har dessa recept ökat till . Det är gott och väl att ca 100 000 paket för leveranser avreceptbelagda läkemedel avsänds , såsom framhåller. Mensänder man paket från Handens apotek så lär postgången gå över ,och då kan det ta fyra, innan beställningen kommer till . Jag skulle gärna vilja citera ur nr41/1981, i vilken en artikel var införd men också en liten bild med text. Detstod: "Låt nedläggningsmarodörerna bo ute på Löjskär me huvevärk,å hjärtsnurp, kylskador, kärlkramp å trög mage och broschitis, så får disi." Men jag rekommenderar inte det, inte ens åt . Vi vill ha en levande skärgård i . I deninberäknas också i . Mänga åtgärder på olika områden harvidtagits av . Men tillsist, : Vilket socialt ansvar har ett statligt bolag? Om behovet av apoteksservice i Om behovet av apoteksservice i man endasträkna på ekonomin? Vad begär vi av det enskilda näringslivet? Säger vi där nejtill socialt ansvar? 3 (); Också jag ber att få tacka statsrådet interpellationssvaret. Det är väl få frågor som lokall har tilldragit sig ett såstort intresse som just frågan om nedläggningen av apotek. Trots löftenom åtgärder för att bibehålla en levande skärgård har allmänheten nu fått ettpåtagligt bevis på att sådana löften kan vara nog så ihåliga. Det är därförinte så förvånande att apoteksnedläggningen engagerat så många och så djupt.Man uppfattar det som en signal från statsmakternas sida om att de striktaffärsmässiga bedömningarna går före de humanitära och atl man stirrar sigblind pä bara en liten del av det hela. Ingen ansvarig tycks på allvar ha satt sig in i helavidden av apoteksnedläggningens konsekvenser. Ingen ansvarig tycks ha gjortklart för sig - som påpekade - att de utöbor som besökerdistriktsläkaren måste vänta ända till på sin medicinoch att äldre patienter på öar långt från läkemedelsförråden på och Utö nuendast kan få sin medicin per post, vilket med den postgång vi begåvats medorsakar flera dagars fördröjning. Fastlandspatienter som bor långt från självaDalarö måste vänta till efter på sin medicin. Tjänstgörande läkareframhåller att de nu måste ägna mera lid åt intelefonering av recept. De pekaräven på den ökande risk - som säger sig vilja eliminera -somtelefonrecepten medför i fråga om missförstånd och felexpediering. Det ärytterligare följder av nedläggningen. Sådana ting kostar också pengar, och detär verkligen något som man inte kan bortse från när man gör en tolalekonomiskvärdering av effekterna. Jag tycker att statsrådet alltför uppgivet gömmer sigbakom aktiebolagslagen och omöjligheten för statsmakterna alt ingripa.Självfallet inbillar jag mig inte att regeringen skall gå in i bolagets skötseleller ändra av bolaget fattade beslut - ingalunda. Däremot hade jag förväntatmig en positiv inställning och avsikt när det gäller att på lämpligt sättföranstalta om en bättre tingens ordning. Jag tycker inte att jag har fått svar på min tredje frågaoch vill därför be statsrådet ange vilka initiativ som kan förväntas. med andra ord beredd lill en insats som medför atl satsningar somgörs för atl bibehålla en levande skärgård inte längre saboteras genomapoteksnedlåggning eller försämring av annan service, både lill den bofastabefolkningen och - som i det här fallet - till de drygt 10 000 fritidsboendeoch alla tillfälliga turister? Statsrådet försvarar i sitt svar apoteksombuden ochframhåller bl. a. att läkemedel försänds fraktfritt och att apoteksombuden fåtten regionalpolitisk betydelse genom att de bidragit till att dagligvarubutikeröverlevt i glesbygder. Jag tror säkert att det kan vara på det sättet. Men dessvärre är del ju inte del som gäller i det här fallet. Jag har reagerat ochframställt min interpellationtill statsrådet därför att det här inte är fråga om inrättande av apoteksombudutan om en nedläggning av eft redan befintligt apotek. Det beslutet har fattatstrots en massiv opinion mot nedläggningen och därför att man på beslutande hållinte har salt sig in i eller tagit hänsyn till alla omständigheter. Jag kan hålla med om atl det låter bra med fraktfriaförsändelser. Men det hjälper föga när postgången är både långsam och osäker.Det är den nämligen i skärgården. Kommunikationerna fungerar inte mellan öaroch öar eller mellan öar och fastland på samma sätt som i tätorter. Statsrådetoch regeringen måste beakta att är särpräglad och atl detär nödvändigt att bibehålla både apotek och annan samhällsservice även om detskulle medföra enstaka årsunderskott. I praktiken är det ju så att varje nyttighet är en länk ien kedja. Brister en brister lätt nästa osv. Läggs ned läggs snartnågot annat ned, och den skärgård som vi vill värna om läggs efter hand öde.Jag vill alltså påslå att den lilla satsning som det skulle innebära att läcka Apoteksbolagetsunderskott i själva verket är en mycket billig regionalpolitisk satsning. Är verkligen inte beredd att bidra tilländring av reglerna så att t. ex. förlusttäckning mot bakgrund avdetta blir möjlig? Det är av utomordentligt stort intresse att få enviljeyttring från sida och ett svar på denna fråga. Ombehovet av apoteksservice i 4LILLY BERGANDER (s): Artigheten kräver naturligtvis att jag tackarstatsrådet för svaret. Tyvärr måste jag konstatera att varken jag eller demänniskor som bor i och i skärgården däromkring och berörs av svaret omapoteksnéd-läggningen kan uppleva det som vare sig positivt eller lugnande. Alla partier är rörande eniga om att vi skall ha enlevande skärgård. Då är det litet märkligt att man inte från regeringens sida,i första hand genom sjukvårdsministern, ställer upp och klart uttalar vikten avatt skärgårdsbefolkningen har rätt till den service som innebär. Jagtror nämligen att Apoteksbolaget skulle vara mycket lyhört för ett sådantuttalande i riksdag. Jag har förhoppningen att man då skulle omprövasitt beslut om nedläggning. Även om jag vet att statsrådet inte kan gå in ochändra ett beslut som Apoteksbolaget har fattat, tycker jag all del skulle varaviktigt att statsrådet säger att det här beslutet är olyckligt. Jag tycker också att politikerna i kommun harvisat vilken vikt man lägger vid att denna service skall få bibehållas när manfrån kommunens sida - trots att vi vet att kommunerna har ett svårtekonomiskt läge -varit villig att betala den förlust som apotek har. Statsrådet säger vidare i sitt svar att länslandsting ända varit medvetet om att en nedläggning av iDalarö skulle ske och att ingen erinran fanns när beslutet fattades den 27april 1981. Pä den punkten har jag liksom fåll helt andrauppgifter - uppgifter som säger att information i stor utsträckning saknats.Jag vill därför fråga statsrådet vem inom som har fått dennainformation och således Om behovet av apoteksservice i haftvetskapen i den här frågan. Varför har informationen i så fall inte förtsvidare- i varje fall till det landstingsråd som borde ha varit informerad ochtill de läkare som i har varit berörda? Åven annan berörd personal bordeju tidigt ha fått vetskap om nedläggningshotet. Vi vet också att apotek är del enda som finns näraöarna i skärgården från och ända upp till . Vi som bor i dehär regionerna vet hurdet kan se ut , när isarna varken bär ellerbrister och det kan bli fråga om en nästan orimlig tidsåtgång atl la sig tillDalarö apotek. Jag behöver inte upprepa vad som sagts om möjligheterna att tasig in till eller om den postgång som under sådana förhållanden inteheller kan fungera. Jag tycker i likhet med de två interpellanter som ocksåfått svar att vi verkligen borde ha råd att ge befolkningen i våra ytterområdenoch i vår skärgård den trygghet det innebär att få behålla sitt apotek.Sommartid finns det, såvitt jag förstår, alldeles tillräckligt underlag för attkunna behålla detsamma. Statsrådet talar om hur många nya apotek som har öppnatsunder . Ja, det är gott och väl, men skärgårdsbefolkningen.har ju inte någon glädje av de apotek som öppnas i tätorterna. Nej, statsrådet , visa litet politiskt civilkurageoch säg att det här måste vi försöka alt gemensamt förändra! Vi måste slå vaktom vår skärgård, om vi någonsin skall få skärgårdsbefolkningens förtroende föratt vi menar någonting med att vi skall behålla en levande skärgård. 5INGA (vpk): Jag skall också be atl först få lacka för svaret. apotek har lagts ner, och det tycker jag år dåligt.Det har varit en folkstorm mot denna nedläggning. Det är myckel förståeligt,men det har inte hjälpt - inte i alla fall. Huvudskälet till Apoteksbolagets nedläggningsbeslut varden bristande lönsamheten. Man har, som vi hörde av statsrådets svar, beräknatförlusten till . Den fråga man då automatiskt ställer sig ärdenna; Är Apoteksbolaget ute efter profit på denna verksamhet? Jag menar inteatl man skall lägga lönsamhetsaspekter på den här verksamheten, men om man skullegöra det - alltså ha lönsamhetsprinciper för tillgång lill läkemedel -torde detbli än dyrare med den ordning som nuär tänkt att gälla, förutom att det blirsämre för människorna. Jag tänkler då på dyra och kanske svåra transporter somkommun och landsting får betala i form av resor och vårdavgifier. Jag tyckeratt det är dåligt att lösa frågan genom att ha ett apoteksombud. Det räckerinte med ett sådant. Problemen blir förstås större för den bofasta befolkningenunder . Men den direkta efterfrågan på läkemedel är större undersommaren, eftersom det finns inte mindre än 20 000 människor som ärsommarboende i kommunen. Mottot "En levande skärgård" betyder att vissalivsviktiga funktionella verksamheter måste finnas för att ge liv åt dennaglesbygd - t. ex, skola. bibliotek,kommunikationer som fungerar, läkarvård, då också inbegripet läkemedel. Det ärofattbart att man på rena lönsamhetsgrunder kan rycka bort en viktigförutsättning för att få just en levande och beboelig skärgård. Jag har frågatKarin Ahrland vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att säkra tillgångenpå läkemedel för människor som bor i glesbygd. Låt mig sedan kommentera svaret litet. Det sägs där attbolaget skall eftersträva en god service till allmänheten. Del tycker jag inteman kan påstå att bolaget gör, speciellt inte i det här fallet. Bolaget skallsvara för atl en god läkemedelsförsörjning upprätthålls, står det senare isvaret. Men det tycker jag inte heller man kan säga att bolaget gör i det härfallet. Sedan hänvisas det till att många nya apotek har öppnatoch att nettotillskottet är mycket stort. Men det förhållandet att man öppnarnya apotek är inte ett skäl till att vissa apotek skall stängas. Det är ettdåligt skäl för att lägga ned t. ex. apotek. Sedan finns det vissa normer. Det skall finnas ett visstantal läkarordinationer för att man skall få ha ett apotek. Men jaganser att man måste ta hänsyn till de speciella förhållanden som råder i våraglesbygder - för människor på orter som ändå behöver den här servicen precissom andra orter och människor behöver dem. "Jagvill------- framhålla att det givetvis är angeläget atl apoteksservicen fungerartillfredsställande i såväl glesbygds- som tätortsområden. Så sker enligt minmening också i regel." Jag skulle vilja fråga hur hon ser påläkemedelsförsörjningen i glesbygd över huvud taget. Är verkligenläkemedelsförsörjningen i glesbygden bra i vårt land? - Jag skulle vilja hasvar på den frågan. Såväl ekonomiska och medicinska som sociala skäl talar föratt Apoteksbolaget skall tvingas att åter öppna i . Det ärsnålt av att inte åtminstone kunna uttala en vilja att det härapoteket borde få vara kvar eller öppnas igen. Jag får inget stöd för kravetatt man skall åleröppna i , men jag skulle viljaställa en direkt fråga till : Är det bra eller dåligt att man harlagt ned i ? Om behovet av apoteksservice i Jag skall försöka att svara på de flestafrågor som ställts till mig. Först vill jag tacka för att hon i allafall inte rekommenderar mig hjärtsnörp ute påenö. Men, , omdetta skulle hända mig ute på en ö i Stockholms skärgård-vilket vi är ense omatt vi inte önskar- hoppas jag antingen alt en jourläkare kan komma dit ellerockså att någon kan hjälpa mig till en läkarstation. I närheten av dennaläkarstation finns ett apotek. Och om doktorn kommer är han utrustad med enväska med sådana mediciner som behövs i första hand. Så fungerar faktisktsjukvården i glesbygden i , enligt principerna. Sedan villjag återigen säga till ett flertal av damerna - del är trevligt att del Om behovet av apoteksservice i är baradamer i debatten - att ni vet precis lika väl som jag att vi inte harministerstyre i det här landet.