prot · G509146 · 1981-12-31 00:00:00 — KU har till uppgift att tillse att rikets sannskyldiganytta iakttas i dessa sammanhang. Men frågan är om regeringen ens formellt kan iaktta detta,när den inte har möjlighet att vidta nödvändiga personförändringar. visar sigatt en verkschef inte klarar av sin uppgift, måste alltså regeringen vänta ändatills sexårsperioden har utlöpt. kan kanske ett verk förblöda ochsåväl dess anställda som samhället drabbas av stora skador. Detta kan inte vara rimligt. Jag är inte ute efter attregeringar skall avskeda generaldirektörer på löpande band, och jagifrågasätter självfallet inte heller att den domarkår som vi har här i Sverigeliksom tidigare skall vara oavsättlig. Men jag anser det självklart attmöjligheten måste finnas för regeringen att vidta personförändringar i verkensledning, om det finns synnerliga skäl för detta. Det behövs en större flexibilitet när detgäller de statliga chefsposterna. Den rörlighet som finns i näringslivet bordekanske smitta av sig också här. Verkschefsposter skall icke betraktas somevighetsposter eller pensionsposter. Samhället måste kunna ställa stora krav påderas innehavare. Regeringen måste ibland kunna vidta snabbapersonförändringar. Detta borde var en självklarhet, men så är det alltså inte.Jag vill understryka, fru talman, att under den gamla regeringsformens fidfanns här alla andra möjligheter än att vidta den typ av förändringar somjag har talat om. Mot denna bakgrund tycker jag att regeringen bör fundera påom det behövs några förändringar i de gällande bestämmelserna för verkschefersanställningsvillkor. Sedan får vi återkomma till frågan, och det fårnaturligtvis ankomma på kommande regeringars omdöme att föreslå förändringaroch i så fal! tillämpa eventuellt nya bestämmelser. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Tjänsten som generaldirektör för 138WIVI-ANNE (): Med anledning av att talmanskonferensenbeslutat rekommendera utskotten att begränsa anförandenas antal och längdämnar jag begränsa längden på mitt anförande. har granskat frågan om regeringensbeslut beträffande tjänsten som generaldirektör för skolöverstyrelsen.Utskottet har funnit att generaldirektör fått schavottera i massmediapå grund avett uttalande av dåvarande statssekreteraren iutbildningsdepartementet, . Eftersom har att granskastatsrådens ämbetsutövning och inte statssekreterarnas, har utskottet noteratatt dels statsminister i svar på fråga av ,dels dåvarande statsrådet i ett pressmeddelande den 20 mars 1981har tagit avstånd från statssekreterarens uttalanden. Enligt statsrådet pressmeddelande hadegeneraldirektör och statsrådet träffat en överenskommelse om attgeneraldirektör skulle åta sig ett uppdrag som särskilt sakkunnig vadgäller kontakt- och utredningsuppgifter om invandrarbarns utbildning. Regeringsbeslut angående omplacering av generaldirektörUlvhammar fattades . Ett enigt konstitutionsutskott anser det självklart attalla omplaceringar, oavsett det gäller generaldirektörer eller andra arbetstagare,skall föregås av Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Därmed, fru talman, ansluter jag mig till vadutskottet har anfört i punkten 12. 139 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Regeringsbeslut beträffandetjänsten som generaldirektör för anmälda talarna nu haftordet övergår kammaren till att debattera Regeringens handläggning av ärenderörande . 140KURT (): är ett bolag somingått i . Företaget har åtnjutit omfattande samhällsstödi form av lån till bl. a. utvecklingskostnader för ett projekt benämnt KockumsAgrar. Enligt uppgift, bl. a. i en motion till årets riksdag, har erhållit omkring 60 milj. kr. i statliga medel. Somframgår av reservation nr 10 i utskottets granskningsbetänkande har visocialdemokrater funnit mycket starka skäl för att kritisera regeringens ochindustridepartementets närmast villkorslösa stöd till företaget och projektet.Regeringen-har, helt enkelt, inte berett ifrågavarande ärende så .omsorgsfullt som den borde ha gjort. beviljar regeringen drygt7 milj. kr. för att utveckla produkter inom agrosektorn. Åtta månader senareger regeringen bolaget ytterligare ett lån på 15,5 milj. kr. för utveckling avsamma projekt. 1981 försätts bolaget i konkurs. efterkonkursen meddelar statsrådet . Åsling, på regeringens vägnar, följande: "I ärendet är upplyst att statens fordran på grund avnämnda lån är en oprioriterad fordran i konkursboet och att någon utdelning ikonkursen inte kan påräknas." I klartext, fru talman, betyder detta att detill bolaget utlånade statliga pengarna, dvs. skattebetalarnas pengar, heltenkelt är borta. De pengar som tilldelats Construction har tagitsfrån anslaget Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna. Iproposition 1978/79;49 angavs särskilda villkor för hur dessa pengar skulleanvändas. Det sades b\. a. att förutsättningen för att få del av dessa pengarvar att vissa sysselsättningseffekter skulle uppnås och vara förenade med vissaandra villkor. Vi kan konstatera att regeringen brustit i att ta fram detunderlag som behövts för att leva upp till de villkor för pengarnas användningsom den själv föreslagit och beslutat om. Sent omsider vaknar emellertid regeringen. I augusti 1980uppdrar industridepartementet åt en revisionsbyrå i att utföra enekonomisk utvärdering av den koncern där Construction ingår somdotterbolag. Jag vill därför på denna punkt, fru talman, ställa ett par frågortill utskottsmajoritetens talesman. Varför skedde inte utvärderingen tidigare,t. ex. innan det andra lånet beviljades? Vad nytt hade inträffat mellanfebruari och som föranledde regeringen att beordra en På dessa frågor har vi inte fått något svar under utskottetsgranskningsarbete. Revisionsbyråns utvärdering av Rendex Bjurenvallkoncernenfinns fogad som bilaga till utskottets betänkande och visar på en radegendomligheter. Revisorerna säger bl. a. ordagrant följande: Någonårsredovisning med förvaltningsberättelse avseende det räkenskapsår somslutade förelåg ej och ej heller något periodbokslut för innevaranderäkenskapsår. Vid enbedömning av bolagens ställning bör även beaktas att ett omfattande nät avkorsvisa borgensåtaganden föreligger inom koncernen. Med hänsyn tillde olika bolagens både balansmässiga och likviditets-mässiga ställning framståren del av de i denna rapport återgivna transaktionerna som någotmärkliga." Ett studium av revisorernas genomgång och utvärdering avkoncernen visar, enligt min mening, att problemen i företaget inte uppståttunder . De fanns långt fidigare, i vart fall redan 1979.Detta har sitt särskilda intresse eftersom regeringen i mitten av 1979 och ibörjan av 1980 beviljat företaget pengar. Det revisorerna funnit står i bjärt kontrast till devillkor som är stipulerade för det anslag från vilket pengarna tagits.Regeringen har med andra ord inte levt upp fill de beslut som fattadevid behandlingen av proposition 1978/79:49. Regeringen har, enligt vår uppfattning, inte berettföreliggande ärende med den noggrannhet som måste krävas när det gällerbetydande finansiella satsningar. Vid beredningen borde man mera ingående haprövat förutsättningarna för projektet och företagets finansiella ställning. Många som besitter stor sakkunskap har varit mycketkritiska till Constructions agrarprojekt. Det borde inte ha förbigåttregeringen. Men på dessa sakkunniga kritiker har regeringen - åtminstoneförefaller det så - inte velat höra. Alltför ensidigt har regeringen i ställetlyssnat på dem som varit positiva till projektet. 1978 genomförde vid jordbrukstekniskainstitutet en granskning av agrarprojekt för STU:s räkning. Dennautredning, som i vissa avseenden var starkt krifisk mot projektet,hemligstämplades. Vid utskottsbehandlingen har ingenting framkommit som styrkerantagandet att utredning skulle ha ingått i det underlag varpåregeringen byggt sina beslut. Regeringen har på ett alltför bräckligt material beviljatKockums pengar. Det har blivit dyrt för skattebetalarna.Företagsbilden , redan vid tiden för regeringens första beslut ommedelstillgång, borde ha tett sig något tvivelaktig, eftersom bolaget ingick ien koncern, bestående av nio bolag, varav fem var vilande. Jag yrkar bifall till den socialdemokratiskareservation som är fogad fill granskningsbetänkandet i denna del. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 141BENGT KINDBOM (c): Under den här punkten behandlar vi regeringenshandläggning av lån till . Ärendet har sitt ursprung ien utredning som tillsattes . Det var då regeringen tillkalladeen särskild utredningsman, som fick i uppdrag att initiera och samordna projektsom skulle syfta till en ökning av industriproduktionen i varvsregionerna somen kompensafion för det reducerade fartygsbyggandet. Utredningsmannen biträdessav experter och sakkunniga, och resultatet presenterades i februari 1979.Förslaget finns som bilaga i utskottets betänkande. Utredningsarbetet ledde fram till en posifiv syn påprojektet , och utredningsmannen föreslog att regeringen skullebevilja lån med sammanlagt 23,5 milj. kr. Det föreslogs också att lånen skulleutbetalas i intervaller, såsom framgår av bilagan. Eftersom upp de olika beslutstillfällena kan det vara värt att notera att detredan i utredningsförslaget fanns förslag om tidpunkt för utbetalningarna. Lånet beviljades ur anslaget Bidrag tillsysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna, ett anslag som kom /80 för att utveckla projekt och skapa sysselsättning ivarvsregionerna. Propositionen i denna del är också återgiven. I förslaget till beslut om bidrag tillsysselsättningsåtgärder finns naturligtvis ett visst risktagande från statsmakternassida - och den risken tar man för att få fram sysselsättning i de aktuellaområdena. Besluten fattades också, sorn utskottet skriver, i ett skede närbehovet av sysselsättningsfrämjande åtgärder i varvsregionen var akut. Socialdemokraterna har åberopat denna proposition i sinreservation. Utgångspunkten är, om jag tolkar reservationen rätt, att det lånsom beviljades inte lett till någon sysselsättningseffekt. Det är viktigt attnotera att det förhållande som särskilt framhållits i den socialdemokratiskareservationen - att det företag som fick lånet hade 45 anställda, de flestahögutbildade och inga kollektivavtalsanställda - inte är hela sanningen. Detfanns också ett avtal mellan Construction och och Helsingborgsvarv. Det var varven som skulle svara för detaljkonstruktion, tillverkning,leverans, montage och idriftsättning. Med detta avtal fullföljs kraven ipropositionen om åtgärder för att avsedd sysselsättningseffekt senare skullenås. Det är det som krävs när det gäller utvecklingen av projektets framtid. Den andra delen i reservationen handlar om att regeringeninte ägnat ärendet tillräcklig omsorg vid beredningen. Det har framförtskritiska synpunkter på projektet. Men utredningen med all dess expertisföreslog stödet. Investeringsbanken, styrelsen för teknisk utveckling ochUtvecklingsfonden - de tre organ som självständigt har att pröva engagemang iprojektet - kom till samma slutsats som regeringen och gav projektet sitt stöd.Regeringen hade också sin uppmärksamhet riktad på den ekonomiska situationen iföretaget. Det var därför man beslutade att uppdra åtrevisionsfirman att utföra en ekonomisk utvärdering av den koncernsom företaget ingår i. Några ytterligare lån beviljades inte efter det att manhade igångsatt denna utredning. Man kan då självfallet, som här gjorde,fråga sig varför den här utredningen inte skedde fidigare. Vid bedömningen avde beviljade lånen hade regeringen vid beslutsfillfället inte haft anledningatt ifrågasätta den ekonomiska situationen i företaget. Det gjorde man vid detsenare tillfälle när beslut om utredningen fattades. Jag kan inte tolka det pånågot annat sätt. Många har varit kritiska mot projektet i dess helhet,säger . Det finns då slutligen anledning att peka på attprojektet lever vidare och att konkursförvaltaren vid rekonstrukfionen bedömtatt projektet är utvecklingsbart och att nya finansiärer nu funnit det såintressant att man har satsat i projektet eller delar av det. Med detta,fru talman, ansluter jag mig till vad utskottet yttrat. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 142KURT (): Jag ställde två frågor tillutskottsmajoritetens talesman. Jag vet inte om jag skall tolka såatt han anser sig ha besvarat den första frågan, nämligen varför man integjorde en revision innan man betalade ut det andra lånet. Men vad sade var egentligen ingenting annat än vad som står i våra handlingar, dvs.att regeringen uppdrog till en revisionsbyrå att göra den härrevisionen. Men kvar står frågan varför man inte gjorde detta innan manbeviljade det andra lånet. sade själv att regeringen hade haft ögonenpå företaget just på grund av den finansiella situationen. Då framstår det somännu mer underligt att man inte gjorde revisionen på ett fidigare stadium. Obesvarad står också den andra frågan, om vad som hadeinträffat och som föranledde regeringen attbeordra utvärderingen av koncernen. Utskottsmajoriteten skriver på s. 37 - och också inne på detta i sitt anförande - att det är viktigt att framhålla attregeringens beslut om pengar till Construcfion fattades i ett skede dåbehov av sysselsättningsfrämjande åtgärder i varvsregionen var akut. Jag tyckeratt det är ett ganska märkligt påstående liksom det är en märklig skrivning igranskningsbetänkandet som utskottsmajoriteten gör. Det vilar någonfing av denobotfärdiges förhinder över formuleringen. Det faktum att sysselsättningsläget är allvarligt - skulledét befria regeringen från ansvar för hur man använder allmänna medel? Skulledet befria regeringen från ansvar, om man grundar sitt beslut på ett alltförbräckligt material? Eller skulle det befria regeringen från att leva upp till riksdagensbeslut och villkor för hur ett anslag får användas? Har man den inställningen, , tillkonstitufionsutskottets granskningsuppgift, då är det förståeligt varför interegeringens handläggning av detta ärende leder till någon prickning. Men densynen på utskottets granskningsuppgift har vi reservanter inte haft - det villjag med kraft 9Riksdagens protokoll 1981/82:145-146 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. understryka.Därför har vi också funnit anledning att rikta skarp kritik mot regeringenshandläggning. Vi anser nämligen att regeringen skall följa beslutoch inte fatta egna beslut på bräckligt underlag. vill jag bara nämna att enligt proposition1978/79:49 skulle vissa villkor gälla för hur de pengar som fanns inom det häranslagets ram skulle användas. Det fanns ett sysselsättningskrav, och vidareskulle vissa villkor för återbetalning finnas med. Men kan vi konstatera,, att det blev varken sysselsättning eller några pengar tillbakatill staten av de pengar som regeringen så frikostigt lånade ut. Företaget gicki konkurs, och regeringslånen till företaget var oprioriterade. Pengarna är medandra ord borta. Därmed kan väl ingen säga annat än att regeringendefinifivt inte genom sin handläggning levt upp till de villkor som riksdagenfattat beslut om. 143 BENGTKINDBOM (c): Redan under förstaanförande funderade jag över om han inte skulle komma med några mer preciseradesynpunkter beträffande vad det är för fel som regeringen har begått. Regeringenhar ju möjligheter att bevilja lån från det aktuella anslaget - och det är vadman har gjort. Regeringen har också sagt - och den frågan tar upp nu - att lånet skall vara förknippat med återbetalningsskyldighet.Om läser regeringsbesluten finner han också att det ärföreskrivet på vilket sätt och inom vilken tidsperiod som lånet skallåterbetalas och vilken ränta lånet löper med. Vi kan alltså konstatera att regeringen har möjlighet attbevilja lån ur detta anslag - och det är det som regeringen har gjort. Då säger reservanterna och attregeringen inte ägnat den här frågan tillräcklig omsorg vid beredningen. Menjag har i mitt förra anförande redovisat hela beredningsgången, den särskildautredningen och dess förslag. har jag pekat på att det fanns en annanhuvudfinansiär, nämligen Investeringsbanken, som har beviljat lån av jämförbarstorlek. Även styrelsen för teknisk utveckling och Utvecklingsfonden finns medi sammanhanget. Och de här organen har att självständigt pröva om de vill gå ini ett projekt. De har också kommit till samma slutsats som regeringen. Jagtycker att detta är ett ganska betryggande bevis på att regeringen har ägnatfrågan tillräcklig omsorg. När fyra stödjande organ har kommit till samma uppfattning,kan man inte säga att det har blivit en dålig värdering av projektet. Där hggerväl också förklaringen till att den här utredningen inte skedde . Iinledningsskedet har ju de här fyra organen - regeringen, investeringsbanken,STU och utvecklingsfonden - haft en samstämmig bedömning. När man riktadeuppmärksamheten på den ekonomiska situationen, uppdrog man åt en revisionsfirmaatt göra en utvärdering av företaget, och då var det också stopp förytterligare beviljande av lån. Det här kan ju inte vara detsamma som att varabefriad från ansvar. I stället är det ett bevis på att man har tagit ansvar. 144KURT (): Jag har sagt - och det har vi ocksågjort i reservationen - att vi tycker att det här ärendet har beretts dåligt,och jag vidhåller att regeringen i denna fråga har lyssnat på dem som har varitpositiva till projektet men inte varit särskilt lyhörd för vad som sagts av demsom varit tveksamma när det gäller projektets genomförande. I mitt inledningsanförande nämnde jag att den utredningsom gjordes av för STU:s räkning sannolikt inte låg till grundför regeringens beslut på denna punkt. Ett annat bevis på den ganska tvivelakfiga beredningen avärendet finner man, om man läser på s. 37 i utskottsbetänkandet. Där står detbl. a. att det i material ingick eri skrivelse - från ettpar namngivna personer - med kritiska synpunkter på projektet. Jag bestridernaturligtvis inte att så var fallet, men ställer mig mycket tveksam fill attdet skulle ha kunnat vara möjligt för kansliet att seriöst avgöra om kritikenvar berättigad eller ej. De båda namngivna personernas skrivelse tillindustridepartementet är daterad . Om skrivelsen postades sammadag ankom den till departerrientet . fattade regeringensitt beslut. är tillräckligt intelligent för att själv kunnaavgöra hur seriöst skrivelsen har kunnat beredas inför regeringssammanträdet.- säger vidare att regeringen har rätt attbesluta om pengarnas användning när det gäller det här anslaget. Detta har jagabsolut inte bestritt. Samfidigt är väl regeringen ändå skyldig att uppfylla devillkor som har stipulerat när det gäller användningen av anslaget.Jag skulle ordagrant vilja citera ur proposition 1978/79:49. Statsrådet skrevföljande: "De allmänna grunder jag har angett innebär att det stöd jag harredogjort för inte bör användas för att förlänga driften vidnedläggningsho-tade företag." I ett pressmeddelande sade konkursförvaltaren följande:"Arbetet i konkursen har försvårats av den tekniskt kompliceradekoncernbildningen med ett 10-tal olika bolag, vilka samtiiga varit påobestånd." Statsrådet sade att man inte skulle använda de härpengarna till nedläggningshotade företag. Detta blev också beslut.Hur skicklig försvarsadvokat än är måste han inse att det som harinträffat i detta fall rimmar mycket illa med ställningstaganden ochatt det är uppenbart att regeringen i det avseendet inte har beaktat de villkorsom har stipulerat i det här fallet. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 145BENGT KINDBOM (c): Jag vill då fråga varför deutredningar som initierats från industridepartementet, och som också finnsredovisade i dessa handlingar, inte skall tillmätas någon betydelse - varförden prövning som andra organ har gjort inte tillmäts någon betydelse isammanhanget. Vi har tidigare pekat på de lån och de stöd som har beviljats. Jagbegärde ordet "igen" därför att citerade den del i Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. propositionen som handlarom nedläggningshotade företag. har jag sagt att till lånet hadeknutits villkor om avtal med varv. Det var varvet som skulle svara fören hel del verksamheter, vilket innebar sysselsättningseffekter som ligger ilinje med vad som ursprungligen har föreslagits i propositionen. Att det varett utvecklingsbart projekt har ju visat sig vara riktigt, eftersom man arbetarvidare med projektet. Anf.146 (): försöker blanda bort korten. Det måste väl efter denhär debatten vara uppenbart, även för , att det företag som vidiskuterar gick i konkurs. Verksamheten ledde alltså inte vare sig tillsysselsättning eller till att staten fick igen de miljoner av skattebetalarnaspengar som man hade satsat. Jag tycker att åtminstone det borde ståfullständigt klart. Sedanfrågar mig om man inte också bör tillmäta de utredningar som harvarit positiva en betydelse i sammanhanget. Det är klart - jag har aldrigbestritt detta. Vad vi tycker har varit felakfigt är att regeringen har lyssnatför mycket på dem som varit positiva till projektet, samfidigt som man inte harlyssnat till dem som har kritiserat projektet som sådant. Jag nämnde Sven-UnoSkarps utredning för STU:s räkning, som hemligstämplades och som tydligen intevarit med vid regeringens beredning. Jag har också pekat på det brev somåberopas såsom en skrivelse som skulle ha legat med vid regeringens bedömning.Det skickades in , och kom till , ochregeringen fattade sitt beslut . vet fuller väl attkrifiska synpunkter på ett sådant här tekniskt projekt kan man inte gå igenompå en enda dag. Därförtycker jag att det finns fullt fog för vår skarpa kritik när det gällerberedningen av detta ärende. Anf.147 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Regeringens handläggningav ärende rörande anmälda talarna nu haft ordet övergårkammaren till att debattera Handläggningen av länsläkarorganisationensavveckling. 148 (): skrevs det en del i pressen om den skarpakritik som skulle komma att rikta mot regeringen fördess hantering av länsläkarorganisationens avveckling. I jämförelse med dennaförhandspublicitet är det mycket måttfulla synpunkter som utskottsmajoritetennu har ställt sig bakom. Jagtror att orsaken till denna markanta nedtoning av kritiken är att majoritetenunder resans gång fått en något klarare bild av vad som faktiskt har förevarit.Bl. a. är man på det klara med att ett enhälhgt socialutskott och en enhälligriksdag inte bara har tillstyrkt avvecklingen utan också fåttrapportering från regeringen om avvecklingen och lämnat denna rapportering utanerinran. Vadmajoriteten nu säger är att regeringen både innan propositionenframlades och därefter kunde ha vidtagit ytterligare åtgärder. Frånminoritetens sida har vi varit frestade att instämma i denna synpunkt - det ärklart att man alltid kan göra mer än man gör. Men efter den skarpa kritik somhar förekommit har vi valt att avge en reservation, för att få tillfälle atttillbakavisa de anmärkningar som tidigare framförts. Låt mig påminna om någrafå saker. Enenig riksdag står bakom beslutet att avveckla länsläkarorganisationen. I denproposition som beslutet bygger på står det alldeles klart att den organisafionpå landstingssidan som skall ersätta länsläkarna kan komma att se ohka ut iohka län. Vidareframgår det att avvecklingen skall ske successivt framtill 1983. Det har alltså inte förutsatts att övergången redan skulle ha varitfärdig. Sedanriksdagsbeslutet fattades har det därtill fillstött en del komplikationer, föratt tala läkarspråk. En är att en del landsting har kommit på andra tankar närdet gäller den miljömedicinska verksamheten. En annan är att förhållandetmellan och har blivit litet ansträngt. Statenå sin sida har fullföljt kontakterna med och som bekantträffat ett avtal med förbundet om de miljömedicinska enheterna. Detta avtalredovisades för och lämnades då utan erinran av en enhäUigriksdag. Tillsist: De här i som är experter på sjukvårdsfrågor, nämligen vårakolleger i socialutskottet, står bakom den här reformen och har inte riktatnågon kritik mot regeringen för dess hantering av länsläkeriets avveckling.