prot · G50947 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:47 Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen. Föredrogs finansutskottetsbetänkande /82:6 om offentlig upphandling. I fråga om detta belänkande hållsgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenfår yrkanden framställas beträffande samtliga punkter i belänkandet. 109ARNE GADD (s); I finansutskottets belänkande nr 6 behandlasfrågor om offentlig upphandling. Inte mindre än arton motioner tar upp denoffentliga upphandlingen ur olika aspekter. Det är mycket naturligt atlstatens, landstingens och primärkommunernas upphandling blir uppmärksammad.Dels rör det sig om väldiga belopp, dels gäller det frågor som direkt ellerindirekt rör såväl rättssäkerhet som näringspolitik - alltså centrala politiskafrågor. Staten, landstingen och primärkommunerna upphandlar frånindustrin varor och tjänster för nära 60 miljarder . Den offentligaupphandlingen är därmed mer betydelsefull för vår industri än vad utlandet är.De beräkningar som finns att tillgå lyder på alt den offentliga upphandlingenöverstiger landets export . Utifrån handelspolitiska ställningstaganden ochgrundläggande parlamentariska principer får enskilda myndigheter vid sinupphandling inle la andra hänsyn än rent affärsmässiga. De politiskaställningstagandena ankommer det på regering och riksdag att göra. Hur gärna viän vill atl samhället skall föra en progressiv socialpolitik och enregionalpolitik som syftar till balans 9 protokoll 1981/82:46-47 mellan regionerna, så är det de folkvalda politikerna somavgör vad som menas med god socialpolitik och önskvärd regionalpolitik. Dessaavgöranden är inte tjänslemannafrågor. Om detta råder det en total enighet ifinansutskottet - och sannolikt även i . Utifrån näringspolitiska - och speciellt dåinduslripoliliska - utgångspunkter är det önskvärt alt förelagen tillåtsarbeta under likartade villkor. Samhället måste vid sin upphandling se till atlman samarbetar med företag som fullföljer sina åligganden gentemot stat ochkommun. I en motion av , , har den sympatiska tankenväckts, all samhället endast bör handla med företag som kan visa upp atl de harskött sina inbetalningar av skatt och arbetsgivaravgifter. Del finns alltså anledning all än en gång betona att detråder fullständig enighet i utskottet om dessa grundläggande principer. Visocialdemokrater i finansutskottet har reserverat oss i två avseenden för alttillämpningen av upphandlingskungörelsen skall bli sådan atl vikliganäringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska syften kan uppnås. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiska reservationersom fogals till betänkandet, närmare bestämt reservationerna 1 och 3. Reservation 1 gäller teknikupphandling och reservation 3förändring av organisationen av den statliga slädverksamhelen. Att använda sig av den offentliga upphandlingen som enpådrivande kraft till teknisk och industriell utveckling är i och för sig ingenny idé. Vad skulle egentligen ASEA och ha varit utan enstatlig satsning på kraftöverföringens och telekommunikationernas områden?Sannolikt så ligger merparten av förklaringen till all dessa två förelag nåttden internationella position som de har just i all de under sina känsligaförsta uppbyggnadsskeden kunde lita på långsikfiga beställningar från staten. 1 och för sig står inte heller vår upphandlingskungörelsei strid med en framåtsyftande närings- och industripolitik. I motion nr 1980/81;872 har Mals och några andra socialdemokrater sagt; "För all underlätta en sådan samhälleligteknikupphandling behöver upphandlingsförordningen kompletteras med anvisningarom att upphandlingen skall främja samhällets näringspolitiska målsättningar, iöverensstämmelse med våra internationella åtaganden på området och med hänsyntagen till kravet på all skapa förutsättningar för att upphandlingen blirlångsiktigt ekonomiskt gynnsam." Den socialdemokratiska reservationen till finansutskottetsbetänkande ansluter sig till detta synsätt. Med tanke på behovet av envidareutveckling av vår industripolitik genom användande av den offentligaupphandlingen som medel fören framåtsyftande inriklningvore del värdefullt, omvissa riktlinjer kunde ges redan i upphandlingskungörelsen. De avgörandeinsatserna får sedan göras av regeringen och de statliga organ, exempelvisstyrelsen för teknisk utveckling och statens industriverk, som har detta tillsin uppgift. Man skall dock inte underskatta betydelsen av all redan iupphandlingskungörelsen ange riktlinjerna, så att en mer progressiv offentligupphandling kommer till stånd, som inte står i strid medinternationella åtaganden eller med grundläggande parlamentariskaförutsättningar för svensk offentlig verksamhet. Jag yrkar alltså, herr talman, bifall till reservation nr1, som fogats till utskottets betänkande och i vilken hemställs atl riksdagenmed anledning av motion 1980/81:872 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Sedan, herr talman, några ord om en eventuell förändringav organisationen av den statliga slädverksamhelen, en fråga som aktualiseratsi en motion av , , och , moderatasamlingspartiet. Frågan gäller i klartext om statliga myndigheter skall fåstäda som de nu gör och efter de principer som tillämpas, eller om staten istörre utsträckning skall använda sig av privata slädfirmor. Det kan tyckas all frågan om den statliga slädverksamhelenär en myckel liten fråga, men del är den faktiskt inte. Kostnaderna förstädningen av statliga lokaler belöper sig fill 750 milj. kr. , och intemindre än 12 000 personer är engagerade i någon form av lokalvårdsarbete inomstatsförvaltningen. Det är då naturligt atl kommersiella krafter börjar ägnabranschen sin uppmärksamhet. Enligt socialdemokraterna i finansutskottet finns ingenanledning atl än en gång pröva formerna för statens organisation när det gällerstädningen av statens lokaler. Gällande bestämmelser och praxis går tillbaka påriksdagsbeslut . Det är som har ansvaret somcentralt planeringsorgan. Det som skett efter 1972 visar entydigt atlbyggnadsstyrelsen lyckats väl atl effektivt bedriva lokalvårdsverksamhelen.Principen om "städning efter behov" har gjort del möjligt atl efterhand sänka koslnaderna med . per kvadratmeter och år från en nivåpå . per kvadratmeter och år. Visserligen har ledande industrimän i gett sig ini debatten och hävdat all stora vinster kan göras, om städningen systematisktlämnas ut på entreprenad. Men jag tror atl del är en sak att svara förproduktion och försäljning av dammsugare och en helt annan sak alt sköta dem. Slädverksamhelen har skötts bra, och det finns inga skälalt nu ändra existerande organisation och gällande praxis. I stället måste enrad andra fakta in i bilden utöver de rent förelagsekonomiska. Jag tänkerexempelvis på säkerhetsåtgärder för aft myndigheterna skall kunna skydda sigoch sina ofta grannlaga uppgifter frän otillbörlig insyn. Jag tänker också påarbetsmarknadsmässiga intressen. Utan tvivel är del just inom städbran-schensom man återfinner nog så många förelag som utnyttjat invandrare och fackligtoorganiserad arbetskraft. Jag citerar remissvaret från : "Tyvärr kan man konstalera alt just slädområdelerbjuder konkurrens-möjligheler som, om de tillämpades i det privatanäringslivet, skulle betraktas som illojal konkurrens. Med detta avsesmöjligheten att underbetala och överutnytlja anställd personal, oftainvandrare som har svårt all tillvarata sina intressen." Det är därför, herr talman, för oss socialdemokrater enren självklarhet atl motsätta oss varje förändring som skulle gagna syften somSvenska kommunalarbetareförbundet varnar för men som skulle tillgodoses, omriksdagen följer finansutskottets hemställan och förslaget i motion 1133. Jag yrkar alltså bifall fill den socialdemokratiskareservationen nr 3, som fogals fill betänkandet, dvs. avslag pä motion1980/81:1133. 110 BO (); Jag vill till en början säga några ord om Mals Hellströmsmotion rörande teknikupphandling, i anslutning till vad just anfört.Vi är från moderat sida - och jag skulle tro även från övriga borgerligapartiers sida - i och för sig myckel positiva till tankarna i motionen. Urideologisk synpunkt utgör den ju ett erkännande av betydelsen av nytänkandeinom näringslivet och nödvändigheten för den offentliga sektorn atl utnyttjaden skaparkraft som finns på delta område. Vad som åtminstone gjort oss påmoderat sida något tveksamma är kravet på revision av upphandlingslagen, somArne Gadd också berört. Det är redan nu svårt alt få olikamyndigheter att välja det ur ekonomisk synpunkt fördelaktigaste anbudet.Frestelsen atl låta lokala eller nafionella förelag få företräde är ofta stor.En uppluckring enligt de av motionären och reservanterna föreslagna åtgärdernaskulle troligen öka dessa risker. Däremot är vi helt överens om att ökad propaganda ochpublicitet beträffande betydelsen av atl finna nya systemlösningar - som påsikt dessutom blir ekonomiskt lönsamma - på alla sätt bör uppmuntras. STU har isitt remissyttrande redan pekat på dessa möjligheter, och vi får hoppas all deefter hand utnyttjas mer intensivt av såväl statliga som kommunala organ. Vi bör emellertid följa frågan, och om så visar signödvändigt finns del alltid möjligheter atl ompröva vår inställning. Men f. n.ställer vi oss således tveksamma till att ändra på lagstiftningen. Vi försökeri stället atl på andra vägar komma fram till en ökad tillämpning av deprinciper som och andra motionärer förordat. Härefter skall jag övergå till all tala om övriga delar avfinansutskottels betänkande nr 6. Detta i sin helhet behandlar ett ganska stortantal motioner, som alla direkt eller indirekt har atl göra med de offentligaorganens upphandling. Från moderat sida har vi inställningen alt det rentallmänt, och speciellt i nuvarande ekonomiska läge, är av central betydelse atlkoslnaderna i särskilt den offentliga sektorn hålls nere. Ju effektivare dennasektors verksamhet kan skötas, desto fler angelägna behov kan tillgodoses.Härom borde det råda enighet i denna kammare. Hur en sådan effektiviseringskall uppnås kan man ha olika meningar om. Vi för vår del anser atl i betydligtstörre utsträckning än f. n. den offentliga sektorns behov kan billigast ocheffektivast tillfredsställas genom konkurrens privata företag emellan. Detförutsätter att man i betydligt större utsträckning använder sig av ettoffentligt anbudsförfarande: Detta utesluter givetvis inte att det i många sammanhang härvid kan visa sig aft det offentliga organeti en sådan konkurrens kan hävda sig. Med den väldiga omfattning som den offentliga sektornnumera har och som även berört skulle även några få procentskostnadsminskning spara åt folkhushållel. De områden det här gäller är dels de statliga, dels dekommunala utgifterna. De sistnämnda kan i del här sammanhanget i sin turindelas i utgifter som görs med statsbidrag, resp. sädana som helt bekostas avkommunerna. Vad den statliga sidan beträffar har motionerna merspecifikt endast upptagit statliga lokalers städning. Där har enligt tidigareriksdagsbeslut, och framför allt deltas tolkning av , gälltatl de statliga organen normall bör använda sig av städning i egen regi. Vihälsar med tillfredsställelse atl utskottels majoritet nu enats om atl dentidigare tolkningen varit olycklig och att det är angeläget att man alltid närså ske kan undersöker, om inle avtal med enskilda företag kan ge lägrestädkostnader. Detta kan uppfattas som en mindre fråga, men - som sade - de totala offentliga städkostnaderna rör sig om nära 1miljard kronor , så det är sannerligen inle småbelopp som här omsätts.Den ovilja mot en affärsmässig handläggning av dessa frågor som har tagit sigullryck i den socialdemokrafiska reservationen 3 är beklaglig och kan endastses som en ideologisk markering av en önskan all göra den offentliga sektorn såstor som möjligt. Visserligen anförde några synpunkter på i en del företag använder arbetskraft som inte ärorganiserad eller som inle har avtalsenliga löner. Men det är kanske ändå denobotfärdiges förhinder. Del är ju den allmänna principfrågan som är del förstaman skall la ställning till. Sedan får man på olika vägar se till all i den måndel förekommer all arbetskraft används på ett otillfredsställande sätt skalldel problemet lösas. En synpunkt som också har anförts är all det ibland krävsviss försiktighet med utifrån anställd arbetskraft, med hänsyn till olikastatliga och kommunala organs hemliga handlingar. Jag tror atl detta är ettmycket överdrivet problem. Del är samma problem även om man har folk anställdainom det egna företaget, och de stora slädförelagen har också en mycketnoggrann personkontroll när det gäller statliga organ av den här typen. Vad gäller upphandling med statliga bidrag harrepresentanter för de tre borgerliga partierna i motion 1523 med första namn föreslagit att i sådana sammanhang bör offentlig upphandling iprincip äga rum. Från moderat sida har vi slött denna motion och i vårreservation begärt atl regeringen skall utfärda generella direktiv i frågan.Jag beklagar alt de två övriga borgerliga partierna och naturligtvissocialdemokraterna inle har anslutit sig till vår uppfattning. Det är självfallet inte fråga om att inskränka kommunernasbeslutanderätt. Vilka projekt som kommunerna skall genomföra får de givetvissjälva I den mån beslut emellertid fattas om altgenomföra ett visst projekt där statliga bidrag lämnas, är det naturligt attstaten skall ha ett ord med i laget i fråga om hur statsbidraget disponeras. En sådan åtgärd är inle, som det har sagts från vissthåll, ägnad att skapa en ökad byråkrati inom den kommunala förvaltningen,vilken man ju på andra områden har sökt avskaffa genom atl minskaöronmärkningen av statliga bidrag, utan del är en naturlig del i helaprocessen. Det är naturiigtvis inle heller fråga om alt försvåra för småkommuner och glesbygdskommuner all i deras speciella situation använda sig avegen arbetskraft eller ett företag -kanske det enda som finns - inom kommunen.Del gäller i realiteten stora projekt, där man i största möjliga utsträckningbör använda sig av anbudsförfarande. Med det sagda ber jag att få yrka bifall till reservation2 och i övrigt till utskottets hemställan. 111 () replik; Bo Siegbahnsförklaring, alt det var rent ideologiska avvägningar som den socialdemokratiskagruppen gjorde när den anslöt sig till varning föratl använda sig av städbolag som ofta konkurrerar med arbetskraft och sombetalar löner under avtalen, var riktig. Men del var en intressant markering aven moderat riksdagsman, när sade att man naturligtvis får se tillatl detta inte sker. I det fall den nuvarande majoriteten i skullevinna den här omröstningen, utgår jag från atl denna organisafionsinställningbeaktas vid lillämpning- 112ERIC (); Det redovisas enligt min mening inga störremeningsskiljakligheter mellan utskottsmajoritel och reservanter ifinansutskottels betänkande nr 6. framhöll också i sitt anförandealt det råder enighet när det gäller bedömningen av den stora betydelse som denoffentliga upphandlingen har för vår ekonomiska och industriella utveckling. I reservation nr 1, som gäller yrkanden i motion 872angående teknikupphandling, ligger formuleringarna så nära majoritetensskrivning all det är svårt aft se vari skillnaderna beslår. Majoriteten villinle förorda den ändring i upphandlingskungörelsen som föreslås i motionen, ochvi yrkar därför avslag på denna. I reservationen talar man visserligen om en ändring ikungörelsen som en länkbar åtgärd bland flera andra. Men reservanterna anserden ändå inte vara så avgörande atl de vill yrka bifall till motionen. De nöjersig med ett tillkännagivande till regeringen. Det reservanterna vill förorda idella tillkännagivande är bl. a. atl åtgärderna "kan vara av den typ somSTU och RRV redovisar i sina yttranden". är ju också vad utskotlsmajorileten förordar. Vipekar på att styrelsen för teknisk utveckling nämner en rad insatser somstyrelsen kan och bör göra för atl stimulera teknikupphandlingen. Vi nämnerockså ålgärder i form av informafion och utbildning,juridiskt och tekniskt expertstöd och stöd för ekonomiskt risktagande. Sedansäger vi "atl del i första hand är med sådana ålgärder som motionärernassyfte bör främjas". I vad gäller STU:s och riksrevisionsverkels uppgifteroch insatser föreligger alltså samstämmighet mellan utskottsmajoritel ochreservanter. Del betyder all hela ulskollet har en posifiv syn på önskemålen imotionen. Det tillkännagivande till regeringen som reservanternavill ha skulle till väsentlig del bli en redovisning av vad två myndigheter - idetta fall STU och RRV - sagt om sin egen pågående verksamhet. Vi tycker inteatl ett sådant tillkännagivande är särskilt meningsfullt. Därutöver talar reservanterna om att särskilda direkfivskulle utfärdas till berörda myndigheter för all man därigenom skulle främja ensamordnad teknikupphandling. Jag vill i det sammanhanget påminna om del förslagsom industridepartementet överlämnade till kommunförbundenangående utvecklingsfonder för atl främja teknikupphandling. Detaljerna är inteutformade, men syftet är klart angivet, nämligen atl det skall vara enstimulans för svensk industri och att landsfing och kommuner skall kunna få enhög kvalitet på sin utrustning. De här frågorna ägnas alltså uppmärksamhet frånregeringens sida, och därför tycker vi inte all det finns några bärande motivför del tillkännagivande som förordas i reservation nr 1. 1 reservation nr 2, som har talat om,vill ulskollets moderata ledamöter, med bifall till Irepartimolionen 1523 ochmed anledning av moderatmotionen 1793, alt skall göra ettfillkänna-givande till regeringen. I motionerna hävdas alt huvudprincipen för kommunallbyggande där statsbidrag utgår skall vara atl anbudsförfarande tillämpas vidupphandlingen. Jag vill här erinra om att finansutskottet fidigare uttalat sigför den principen vid den kommunala upphandlingen. Men vad motionärerna bakommotion 1523 därulöver önskar är atl anbudsförfarande skall ställas som villkorför statsbidrag. Utskottetpekar på två motiv för avslag på motionen. För del första bör man av hänsyn till den kommunalasjälvstyrelsen undvika tvingande statliga föreskrifter. Defta sägs också i defilläggsdirekliv som regeringen gav de utredningar som berörkommunerna och deras mellanhavanden med staten. För del andra går vi ju numera i allt högre grad ifrånspecialdestinerade bidrag till kommunerna, och därmed bortfaller möjligheternaall knyta villkor till enstaka kommunala byggnadsprojekt. I reservationen säger utskottets moderata ledamöter alt dehelt instämmer i all man av hänsyn till den kommunala självstyrelsen skallundvika tvingande statliga föreskrifter. Men i nästa mening påstår reservanterna att motionen 1523berör någonting helt annal. Men så är ju inle fallet. Vad motionen syftar tillär ju alt nya mer eller mindre tvingande regler skall uppställas förstatsbidraget till kommunala byggen. Vi är överens om huvudprincipen alt upphandlingar skallske affärsmässigt, vilket ofta innebär anbudsförfarande. Men den bedömningenmåste rimligtvis ligga på kommunerna. Alt statliga myndigheter skulle bättre änkommuner och landsting kunna avgöra om affärsmässighet tillämpas finner jaginte särskilt rimligt. Här tycker jag all i statens händer villlägga granskningsuppgifter som sannolikt kommer atl bli de statligamyndigheterna övermäktiga. Atl man, som reservanterna påslår och Bo Siegbahnnyss sade, skulle kunna klara detta ulan ytterligare betungande byråkrati tror jagarett önsketänkande. Jag förslår inle hur det skulle gå till. Reservanterna sägersjälva atl många arbetsuppgifter billigast löses i egen regi. Skallstatsbidragsbeviljande myndighet då i alla dessa fall avkräva kommunen enredogörelse för förfarandet och därefter göra något slags överbedömning avkommunens bedömning? Och vad skall då hända om bedömningarna leder till olikaslutsatser? Jag yrkar avslag på reservation 2. Vad slufligen gäller den socialdemokratiska reservationen3, så är det närmast fråga om en tolkning och tillämpning av 1972 årsriksdagsbeslut om den statliga städningen. Utskottet förordar etttillkännagivande till regeringen med anledning av motion 1133. Jag vill gärnainstämma i vad sade i sill anförande, nämligen att detta är en viktigverksamhet, eftersom det rör sig om så stora pengar-750 milj. kr.-och 12 000anställda. Men vi anser det vara olyckligt all beslut i så hög gradtolkats som ett direkt krav pä myndigheterna atl bedriva slädverksamhelen i egenregi. Jag har svårt alt förslå vad socialdemokraterna kan ha emot all man merän i de enskilda fallen prövar om man kan få fram en billigarestädning. Utskoltsmajoriteten utesluter inte städning i egen regi.Vi pekar på omständigheter som kan göra den motiverad. Men vi tycker inle attdet är bra att myndigheterna känner sig bundna till den formen, och del vill vige regeringen till känna. Jag yrkaralltså avslag även på reservation 3. Sammanfattningsvis innebär mitt anförande att jag yrkarbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 113BO () replik; Jag tror nog alt något harhårdragit motion 1523. Del slår inte, som sade, alt man skallställa som villkor för statliga bidrag till kommunala investeringar altanbudsförfarande skall tillämpas. Det står; "Därför är det motiverat altregeringen utarbetar riktlinjer om hur huvudprincipen för upphandling skallförverkligas utan alltför betungande byråkratiska inslag." Del är precisdet som vår reservation går ul pä. Vi vill alltså genom så specificerade statligainstruktioner som möjligt driva fram alt kommunerna använder upphandling underde villkor som kan föreskrivas i de statliga riktlinjerna. Del är självklartatt de riktlinjerna skall skrivas med förstånd, och som det står i vår reservationskall det naturligtvis inte ske med en ökad byråkratisering. Men jag har svårtall se alt det skulle behöva innebära en ökad byråkratisering. Om man t. ex.skall bygga en stor sopstation, för vilket ändamål statliga anslag ifortsättningen kan vara öronmärkta, bör man kunna säga alt detta skall ske medanbudsförfarande i stället för i statlig regi. Det kan inle innebära någon ökadbyråkratisering, utan bör vara en hjälp för kommunen mot vissa gruppersom fill varje pris vill öka arbetet inom kommunalarbelarkåren utan att tahänsyn till de ekonomiska villkoren. Vi avser alltså inte all öka byråkratin och inte allminska kommunernas självbestämmanderätt. tror sig finna en brist på logik i vårtyttrande när vi säger alt kommunerna naturligtvis skall ha självbestämmanderättmen alt del samfidigt skall finnas en princip om anbudförfarande vid statligtunderslödda projekt. Men del är ingen motsättning alls. Kommunerna har somallfid sin självbestämmanderätt beträffande vilka projekt man skall genomföra.Men har man bestämt sig för alt genomföra ett projekt där man får statligtstöd, då skall man använda sig av ett upphandlingsförfarande enligt deriktlinjer som staten kan komma att dra upp. 114 () replik: Hur den statliga kontrollen av den kommunalabyggnadsverksamheten med de här villkoren skulle kunna byggas ut ulan en ökadbyråkrafisering - oavsett hur bestämmelserna utformas - har jag mycket svårtatt se. Och vad skulle hända, , om statliga myndigheter finner altkommunens bedömning av vilken regiform som skall väljas inte varit den riktiga?Vad skall då inträffa? Har man under några decennier varit verksam inom kommunoch landsting, låter man sig inte så lätt övertygas om alt det skulle vara tillfördel med ytterligare övervakning från statens sida över landsting och kommu- 115 BO () replik: Jag ber alt få påpekaall del i utskottets yttrande sägs atl staten allfid har ett ansvar för sinabidrag. Ett visst ansvar kommer alltså alllid atl åvila staten. Och jag kaninle förslå all det hela skulle kompliceras, om det fanns en allmän regel meddel innehåll som jag skisserat: alt stadiga bidrag skall följas av ett anbudsförfarande.Staten kan aldrig frånsäga sig ett ansvar för en viss kontroll av hur dess egnamedel används. 116ERIC () replik; Jag tycker nog ändå, , atlförslaget lyder på misstro mot kommunernas förmåga all själva bedöma vad som ärden rikligaste regiformen vid olika byggnadsprojekt.