prot · G50923 · 1981-12-31 00:00:00 — Det var i alla fall glädjande atl hade enviss förståelse för atl man skulle ha kvar något slags inflalionsskydd ävenefter 1985 och atl han också hade en viss förståelse för betydelsen av avdrag.Men del som oroat mig är det uttalande av statsministern som sfär citerat iSvenska , och jag kan upprepa det; Det kommande skatteförslaget kommerinte all göra undantag för dem som startar nya företag. Det var ju dem jag ömmade för i mitt första inlägg. Densom startar ett nytt företag får ofta räkna med förluster, och del voreorimligt och mycket skadligt för allt nyförelagande om dessa förluster ickeskulle få dras av mot en tjänsteinkomst. Sedan har vi moderater varit fullt villiga att ansluta osstill förslaget att man skulle göra en översyn av icke önskvärdaunderskoltsavdrag. Men det här gällde just nyföretagandet, som är så oerhörtviktigt för vårt lands framtida välstånd. talade om finansieringen - om den skulle skemed moms eller proms. Han tänkte nog rätt men han sade fel; han menade vålarbetsgivaravgifter eller proms. Slutligen någonting om egnahemmen, där sadeatt vi bedrivit en skräckpropaganda. Jag skall ta ett exempel somstatssekreteraren nämnde i pressen för sedan. Han sade:Det gäller bara de dyra villorna - om en villa som är värd 700 000 sjunker till600 000. så är ju det inte hela världen, utan det är väl bara önskvärt. Men tänk er dä alt en familj som sparat ihop 100 000 kr.köper en villa för 700 000. Man satsar alltså 100 000 själv och lånar 600 000.Genom den här reformen förlorar man då hela sitt sparade kapital. Även om detinte rör så rasande många tusental villaägare, så borde även de kunna räkna medrättvisa. Och hur går det med dessa människors lån? Kommer intebankerna att kräva amorteringar och ökade säkerheter? Det finns många'oklara punkter som bör redas ut. Jagtycker alltså att det är fel att beskylla oss för att bedriva något slagsskrämselpropaganda. 28ERIK () replik: Det var bra att förstod attdet var en felsägning när jag sade proms eller moms - proms ellerarbetsgivaravgifter är givetvis det rätta. säger att man från sidainte har någonting emot att göra en begränsning av underskottsavdragen. Menvarför lägger man då inget förslag om det? År det nu så att man tänker göranågon begränsning av underskottsavdragen för den som betalar . för envilla och kanske har underskott på ? göra någon underskottsavdragsbegränsning, utan skall man ifortsättningen få köpa hur dyrt hus som helst och andra skattebetalare skallbetala det kalaset? Del skulle vara mycket intressant alt få veta ommoderaterna verkligen har något krav pä att underskollsavdragen skallbegränsas. Och varför har man i så fall inte preciserat det på något sätt? Mankom i trepartiregeringen överens om alt man skulle försöka göra någonting, menmoderaterna har därefter varit väldigt tysta. Man har inte kommit med något somhelst förslag som skulle leda till en begränsning av underskollsavdragen. Jag anser alltså all det är fråga om en skrämselpropagandajust mot egnahemsägare. I förhållande till antalet människor som får det bättre ärdel ett mycket litet antal som kan få det något sämre än . De allraflesta behöver inte lämna sina hem ulan klarar situationen. Spekulationen måsteemellertid begränsas . Ingen kan betala hur mycket pengar som helstför ett hus, då alla vet alt underskollsavdragen är begränsade. För dem som harhus innebär det kanske i något enstaka fall en hård belastning, menoftast blir detta inte förhållandet. Tar man med i bilden det som hardiskuterats , nämligen sparförslag, måste väl ocksådel förslaget drabba de boende - enligt uppfattning i än högregrad. Jag menar alltså atl , genom att gå ut och talaom att det är felaktigt att utjämna mellan dem som har underskottsavdrag ochdem som inte har några avdrag, vill bibehålla en skattestruktur som ger mer ålde människor som har lyckats få höga inkomster och som genom olikalånetransaktioner dessutom inte betalar någon skatt på dessa inkomster. Enligtmin mening måste detta vara felaktigt. borde ändra sin inställningtill den träffade skatteuppgörelsen. 29KNUT () replik: tänkte fel i sitt första inläggnär han sade moms i stället för arbetsgivaravgifter. När det gäller milt inlägghörde han tydligen fel. Jag sade nämligen att vi inte hade någonting att erinramot att det görs en utredning om underskollsavdragen. frågadevarför jag inte kommit med några konkreta förslag. Att jag inte gjort delligger ju i sakens natur, eftersom jag sade att vi inte har någonting emot enutredning. Del finns så många frågetecken beträffande dessa underskottsavdrag,vilket inte minst har framgått av den myckel omfattande debatt som har förtsinte bara när det gäller villaavdragen ulan också beträffande företagandet ochföretagarna, som vi nu har diskuterat här i kammaren. sade att det inte gör så mycket, eftersomdet berör bara ett litet antal människor. Detta är ett myckel beklagligtsynsätt. Jag tycker att man skall försöka all skapa ett rättvist system föralla människor och inte vifta bort det hela med att det endast är ett fåtal - idetta fall villaägare - som drabbas av orättvisor. 30TOMMY (vpk); De borgerliga regeringsåren har inneburitkraftiga försämringar för stora delar av befolkningen. Försämringarna harfrämst drabbat barnfamiljer, pensionärer och låginkomstgrupper. De som hartjänat på den borgerliga politiken är höginkomstgrupperna och de som lever påarbetsfria inkomster, såsom aktiespekulationsinkomsler och allehanda kapitalinkomster. De borgerliga regeringarna har vid varjeregeringsförklaring sagt sig vilja minska inflationen, men vid varje års sluthar man kunnat konstatera att effekten blivit den rakt motsatta. Detta berorgivetvis på alt de politiska åtgärder som regeringarna har vidtagit inte harinriktats på en begränsning av inflationen. Åtgärderna har däremot luckrat uppprisregleringar och minskade livsmedelssubventioner, och till följd av densamlade ekonomiska politiken på t. ex. skatte-, avgifts-, bostads-, hyres- ochräntepolitikens område har inflationen skärpts. a. härigenom harreallönerna för de arbetande minskat. Det har varit intressant att höra en del inlägg . sade att om prisklausulen bryts igenom så förlorar lönlagarnadubbelt upp. Jag kan ha viss förståelse för att är bekymrad. Om prisklausulenbryts igenom förlorar naturligtvis lönarbetarna på grund av detreallönesänkningsavtal som undertecknades av LO och SAF, . Den dubbla förlusl som Rämgård avser måste vara den somuppstår när regeringens skattepolitik slår igenom. minskade industriarbetarnas reallönermed , och beräknas de minska med . Även andrakategorier lönarbetande har fått sina reallöner sänkta. Ett uttryck för detta är att den privata konsumtionenminskat under samtliga år med borgerliga regeringar, utom ett - 1979. Dennaförsämring har inte enbart drabbat lönearbetarna utan också pensionärer,studerande, sjuka och handikappade. Inte minst priserna på nödvändighetsvaror, såsom livsmedel,och hyror har ökat. T. ex. har priserna på baslivsmedel ökat med merän . Framför allt har de subventioneradebaslivsmedlen ökat i pris, bl. a. genom minskade subventioner. har prisökning på baslivsmedlenmotsvarat en ytterligare matmoms. Ökningen från till den 15oktober 1981 har uppgått till , eller nära den nuvarande nivån påmomsen. Av den höjningen hänför sig iår. I ett så extremt läge tvekar inte regeringen att ytterligare skära nedlivsmedelssubventionerna och därigenom ytterligare späda på prisökningarna påde allra nödvändigaste livsmedlen. Den reaktionära politiken slår igenom påalla nivåer och områden. Den allmänna prisnivåökningen , dvs. Det är alltså ungefär hälften av prisökningenpå baslivsmedlen. Det är bl. a. av denna orsak somvpk anser att en generell momssänkning inte bör komma till stånd. Man bör istället rikta motsvarande resurser till de områden som står i fokus: delsmatpriserna, dels hyrorna och dels arbetslösheten. Jag skall här inte gå in påde två senare områdena utan i fortsättningen begränsa mig till att tala omskatterna. kommunisterna har under en lång rad av årrest kravet "bort med momsen på maten". Detta viktiga krav kvarstårgivetvis och har ingalunda övergivils. I den nu rådande situationen har vi dockmed anledning av regeringens förslag till generell momssänkning ansett detnödvändigt att fördela resurserna på flera områden. Det innebär att vi i justdetta läge föreslår en sänkning av momsen på mat till ca en tredjedel. Vi gördet genom alt avsätta 3 000 milj. kr. till subventioner av baslivsmedlen. Viuppnår därigenom samma effekt som med en differentierad momssänkning. Vi anserdel inte finnas anledning till en generell momssänkning, som regeringenföreslår, vilket också innebär en sänkning av momsen på lyxkonsumtion. Kravet "bort med moms pä maten" har vunnit alltmer i opinionen. Flera organisationer, inte minst på den fackliga sidan, harinsett det riktiga i vårt krav. Även detaljhandeln har övergivit det tidigarehårdnackade motståndet mot tanken på en differentierad moms. dår momsen på matär borttagen. Det finns därför anledning att i fortsättningen överväga attkräva en ren momsdifferentiering i likhet med vad flertalet har istället för riktade subventioner för att bemöta momseffekterna. Den borgerliga skattepolitiken har bedrivits frånutgångspunkten att man vill minska progressiviteten i skattesystemet. Därförhar den statliga skatten tillåtits minska i andel av den offentliga sektornssamlade skatteintäkter. Den direkta statsskatten, dvs. den utjämnande delen iskattesystemet, utgjorde t. o. m. 1976 något av samtliga skatter.Numera utgör den . Del betyder att ickeutjämnande skatter-ickeprogressiva skatter-uppgår till varaven stor del har regressivverkan, dvs. de drabbar hårdare dem med låga inkomster än dem med höga. Det haralltså skett en uppluckring av den utjämnande effekten. Och ändå fortsätter denborgerliga propagandan om att marginalskatterna är det stora problemet. Inom ramen för den statliga inkomstskatten har också storaförskjutningar genomförts . Där har regeringen dels genom införandetav inflalionsskyddade skatteskalor, dels genom förändringar i marginalskattesatsernaåstadkommil en omfördelning. Denna omfördelning har gett till resultat attlåginkomstgrupperna har erhållit någon eller några tusenlappar iskatteminskning medan höginkomstgrupperna, de med inkomster på en bit . och mer, har erhållit skattesänkningar med . har olika former av lättnader genomförts i bl.a. aktievinstbe-skattningen, slopade arbetsgivaravgifter m. m. Dennaskattepolitiska profil är reaktionär och har inte nämnvärt ändrat sig vare sigmoderaterna har ingått i regeringarna eller inte. Vänsterpartietkommunisterna har under en rad år även rest krav på en genomgripande skaltereform som skulle innebära altbeskattningen skulle väsentligt minskas för vanliga arbetsinkomster och ökasför höga inkomster. Grundlinjerna för en skattereform måste vara minskadeskattebördor på lönearbelarna, barnfamiljerna och pensionärerna. Progressioneni skattesystemet får inte försvagas utan måste i stället skärpas genomåtgärder som innebär all höga inkomster, kapitalvinster och stora förmögenhetertill fullo underkastas beskattning. Slutmålet bör vara all beskattningenshuvuddel genom en skall på produktionen samt att denna kombineras med enstats-kommunal progressiv enhelsskatt. I del sammanhang som vi diskuterar begränsar vi osslill att bl. a. säga nej lill regeringens förslag till höjning av grundavdragetoch slopande av den särskilda skattereduktionen och föreslår en annanutformning av skatteskalan för den statliga inkomstskatten samt givetvis ocksåslopande av indexregleringen och marginalskaltespärrar. Den utformning av skatteskalansom vi förordar skiljer sig väsentligt från regeringens förslag. I stället förden höjning av skatten för låga inkomsttagare som regeringens förslag innebärvill vi sänka skatten. I stället för att minska skatten för en genomsnittligindustriarbetare med . och för en typisk höginkomsttagare medflera lusen kronor, som regeringen förslår, vill vpk minska skallen förindustriarbetaren med . och höja skatten för den verkligehöginkomsttagaren med . Vår profil på skatteskalan för 1982utgår från att det inte skall bli någon egentlig skallelättnad för inkomsteröver . Regeringsförslaget om ett slopande av den särskildaskattereduktionen och en höjning av grundavdraget vid beskattninginnebär att kommunernas ekonomi försvagas. Vpk kan inte acceptera atl den kommunalaekonomin försvagas ytterligare, så att kommunerna tvingas atl höja skallenoch/eller taxorna. Det är inte den väg i fråga om beskattningen som vpk villgå. I stället bör en omläggning komma lill stånd på så sättatt en stats-kommunal progressiv enhetsskatt införs. Del kan inte varatillfredsställande all vissa kommuner skall drabbas av höga kostnader därförall de lar ett socialt större ansvar än andra, genom alt bl. a. bygga flerfamiljsbostäderi högre grad än andra. Låt mig ta ett par exempel på denna kommunala orättvisa. I har under prövats en s. k.inomregional skatteutjämning. Syftet med denna försöksverksamhet är just enutjämning av de skiftande kommunala skatterna. Att denna inomregionalaskatteul-jämning är otillräcklig visas av atl del är storaolikheter i kommunala skattesatser och service. En kommun som exempelvisDanderyd i norra har . i utdebitering . medanexempelvis . också en norrkommun, har . Delta kan också belysas genom att man ser på hur storlåneskuld dessa kommuner har. I en undersökning har det visals atl uppgickDanderyds låneskuld till . per invånare, medan motsvarande siffra förUpplands För all betala av skulden hade det iDanderyd behövts en skattehöjning med . Del här är talande exempel på hur olika situationerna är ide olika kommunerna i landet. Framtiden för de falliga kommunerna är alltsålångt ifrån ljus, och med de hot som regeringen uttalar mot kommunerna kommerresultatet att bli ytterligare nedrustning av en redan eftersatt social sektor. Vpk menar alt en progressiv stats-kommunal enhelsskattskulle kunna utjämna dessa ojämlikheter och ge alla kommuninvånare i landet enlikvärdig service för samma pris. I ungefär en månad har en skaltedebatt rasat som utgåttifrån att treparliöverenskommelsen om en skattereform skulle försätta villa-och radhusägarna i en situation där de, mer eller mindre bildligt talat, skullekastas ut ur sina bosläder. eller blev, nu inte fallet. Däremot kan det konstaleras alt del är höginkomslgruppernasom återigen skall gynnas av skattelättnader, medan det är de med vanligaarbetsinkomster som får betala kalaset. Del kommer fortfarande alt vara i allrahögsta grad lönande atl låna kapital för konsumtion och låta andraskattebetalare betala hälften av räntekostnaderna. Denna profil på den omsusadeskattereformen måste vara en besk karamell för alla lönearbetare som sett framemot en skaltereform som i stället skulle återställa en del av den tidigareutjämnande effekten. Urholkningen av beskattningen genom ett omfattandeavdragssystem har i väsentlig grad inte förändrats. Del har möjligen sattsstopp för nolllaxerare, bl. a. i den här kammaren. Del är kanske därför somvissa ledamöter i moderata samlingspartiet visar sig speciellt upprörda.Dessutom har uppgörelsen inneburit atl socialdemokraterna frångått sitttidigare krav att inte indexreglera beskattningen. Även i dagens behandling avregeringens s. k. sparproposition har socialdemokratin krupit ifrån kravet atlslopa indexregleringen. För folkpensionärerna föreslår vpk i likhet med tidigareatl dessa måste få ha en sidoinkomst av . utöver folkpension ochpensionstillskott utan att detta skall beskattas. Den avtrappning av det extraavdraget som regeringen föreslår kan vi inte acceptera. Den ger enfördelningspolitisk profil som är oacceptabel. Pensionärer med storaförmögenheter skulle härigenom inte behöva vidkännas avtrappning av del extraavdraget. Detta gynnar återigen de privilegierade grupper som regeringensövriga skattepolitik redan har gynnat. I vpk-motionen angriper vi storbolagenslikvidilelsöverskolt. Uppskattningen av storleken varierar, men klart kansägas att en så blygsam beskattning av detta överskott som skulle inbringamer än 2 000 milj. kr. som en grundplåt till ett samhälleligt arbetsskapandeprogram. Vi föreslår dessutom all en omsättningsskatt på aktierinförs, motsvarande av försäljningspriset på de sålda aktierna. Del är etträllvisekrav såväl som en finansiering av insatser för att motverkaarbetslöshet. enligt vpk;s mening, ingen anledning att undantaaktiehandeln från moms när nödvändigare varor, som vanliga människor dagligenkonsumerar, beläggs med moms. Bara under de tre månaderna i åromsattes mer än 5 000 milj. kr. Med vårt förslag tillbeskattning skulle detta ge ett tillskott på 1 500-2 000 milj. kr. Vpk har vidare gått emot regeringens förslag till utvidgadrätt atl göra insättning på skogskonto. Regeringen föreslår ytterligareutvidgning av skogsägarnas möjlighet att få uppskov med beskattningen medmotivering att man vill avvakta den aviserade sänkningen av marginalskatterna.Förslaget är lika befängt som om någon skulle föreslå, att alla lönarbetare häri landet skulle få uppskov med att betala skatt för sina inkomster i avvaktanpå en sänkning av skatterna. Den profil som regeringens proposition innebär kan alltsåinte accepteras. Den har till uppgift att fortsätta att gynna storföretag ochkapitalinkomster, höginkomstgrupper och spekulationer. Det kan vpk inte acceptera. Jag yrkar bifall till de vpk-motioner som här behandlas. 31STIG JOSEFSON (c): När regeringen presenteradeen rad åtgärder i syfte att bl. a. minska statsutgifternas ökningstakt, dämpainflationen och främja kapacitetstillväxten inom konkurrensutsatta delar avnäringslivet möttes åtgärderna med ganska stor sympati från de flesta håll.Allt fler är också medvetna om att åtgärder verkligen måste vidtas för attvrida utvecklingen i rätt riktning. Och nog skulle man önska atl alla partiervore litet mera öppna och beredda all dela ansvaret i en brydsam tid. Men somvanligt, kan jag gott säga, har oppositionen, trots att man krävt åtgärder,ändå ansett att det mesta av vad regeringen har föreslagit är fel. I motionerfrån såväl socialdemokrater som moderater och företrädare för vpk har yrkatsavslag på betydande delar av propositionen. Devalveringen, som ju inte direkt behandlas av ,mottogs positivt och synes också komma alt ge de resultat som åsyftats. Den del av paketet som mött mest kritik är sänkningen avmervärdeskallen från till . Både socialdemokrater och moderateryrkade avslag; det är en ganska unik företeelse att oppositionen kräver högreskatt än regeringen. Under liden efter devalveringens ikraftträdande har vikunnat konstatera att prisstegringen på importvaror blivit mindre än väntat.Dessutom har räntan sänkts. Mot bakgrund av bl. a. detta har skatteutskottetsmajoritet i likhet med finansutskottets enats om att föreslå attmervärdeskatten fastställs till 17,, motsvarande ett pålägg av ochmed ikraftträdande . var kritisk både mot förslaget som sådantoch mot tidpunkten för ikraftträdandet. Men del är enligt min mening angelägelmed denna tidpunkt för ikraftträdandet. Det är nämligen inte bra om förändringeninträffar mitt uppe i julhandeln. Socialdemokraterna har i en reservationföljt upp sitt avslagsyrkande på förslaget om en sänkning av mervärdeskatten.Motivet är en annan bedömning av vad som kommer att bli slutresultatet av dennaförändring. När man läser reservationen frågar man sig otvivelaktigthur stora motsättningarna egentligen är. majoritet har inteövertygats om att den prognos som socialdemokraterna anger skulle vara denrätta. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till skatteutskottets förslag pådenna punkt. Inkomstskatteförslaget för innebär bl. a. attgrundavdraget höjs från . Vidare slopas den särskildaskattereduktionen liksom skatteuttaget i första skiktet i skatteskalan.Inde.xeringen av skatteskalan tillämpas fullt ut i regeringens förslag. Förslagenpå dessa punkter har accepterats av , de två förstnämnda också avsocialdemokraterna. Beträffande indexuppräkningen föreslår socialdemokraternaen uppräkning av basenheten med av den enligt gällande reglerframräknade höjningen, i kronor räknat 400 eller från 6 400 till 6 800, istället för till 6 900 enligt propositionen. Även om man i trepartiuppgörelsen mellan ,och socialdemokraterna uttalat att den stora skattereformen skallgenomföras - som nuvarande löneavtal utlöper - såkan inte detta vara ett motiv för att nu frångå den automatiska uppräkningen avbasenheten. Moderata samlingspartiet har i sin reservation inte baratagit upp skatteskalans utformning för utan jämväl kritiserat detförslag som trepartiuppgörelsen innebär. Del är ganska ovanligt atl man iutskottsreservationer tar upp utredningsförslag, men eftersom så har skettskall också jag något beröra de avsnitt som omnämns. Men först några ord ommoderaternas förslag till skatteskala för . Totalt medför detta förslag ett inkomstbortfall för statenpå 350 milj. kr. Jag måste fråga; Var det verkligen detta krav på enskattesänkning på 350 milj. kr. som var orsaken till att moderatasamlingspartiet lämnade regeringen ? Är detta, som det har betonats idagens debatt, fortfarande den verkliga orsaken till de hårda motsättningarnamellan och de tre partier som träffade uppgörelse i skattefrågan?Är denna ganska lilla förändring i skatteförslaget för den storaskiljefrågan? Om man ser på skatteskalans utformning - vem det är somfår en lägre skatt - så finner man att det moderata förslaget ger följanderesultat jämfört med förslaget i propositionen. Den som' har . För den som tjänar . Den som däremot har . i beskattningsbarinkomst får enligt förslag en skattelindring på 4 692 kr.Ytterligare kommentarer är överflödiga, exemplet säger tillräckligt. I moderalreservalionen tar man också upp det förslag somframlagts av , och socialdemokraterna och angriperspeciellt tre punkter, nämligen inflalionsskyddel, underskotisavdrageloch finansieringen. Beträffande inflalionsskyddel kritiseras särskiltförslaget atl skatteskalan skall justeras med hänsyn lill inflationen endasttill en viss nivå, nämligen . vet reservanterna mycket väl atl även iregeringsställning har varit med om att begränsa genomslaget av indexeringen.Det sägs klart ut i förslaget atl en inflation upp lill den nämnda nivånkompenseras. Nog måste väl ett sådant besked innebära en kraftig strävan frånalla håll att hjälpa till alt begränsa inflationen lill denna nivå. Jagförutsätter all även kommer att medverka härtill. Ingen kan förneka alt ett indexsyslem som alltidgaranterar kompensation lätt tar bort intresset för att bekämpa inflationen.Sedan förstår jag inte resonemang i reservationen om vad somkommer all hända . Läser man utredningsförslaget, finner man alt detomfattar vad som skall ske . Vad som kommer att inträffadärefter får vi avvakta och se. Gör man ingenting gäller givelvis de gamlaregler som man nu provisoriskt har tagit bort. Men såvitt jag kan finna äravsikten att skall ge en viss erfarenhet och visa vad som skallkomma atl gälla därefter, och debatten härom finns det väl ingen anledning atthålla . Jag tror det är angeläget alt vi får en saklig debatt omskatleförslagel och slipper den skrämselpropaganda som så intensivt har förtsunder den gångna sommaren och hösten. Underskollsavdragen är den andra punkten som berörs ireservationen. Också vad som här anförts är närmast atl hänföra lillskrämselpropaganda. Ingenting annat har i så hög grad medverkat lill oron påvillamarknaden som den skrämselpropaganda som bedrivit kringskatleförslagel. har vi sett ett otal insändare i pressen där man delskritiserat oss för att man inte fått reda på reglerna för begränsning avunderskollsavdragen, dels har gett exempel på vilket resultat begränsningenskulle medföra. Hur nian i en och samma artikel kan påslå all maninte känner till reglerna och ge exempel på effekterna av regler som man intevet någonting om är för mig oförklarligt. Och jag må säga att skall någon varaförsiktig med att skylla motståndare för falskhet - vilket görs i reservationen- så måste det vara .