prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige 138LENNART (): för beklagar att manpå socialdemokratiskt håll har låst sig i den här frågan. Speciellt beklagarhan då min ringa persons inlägg i debatten. Jag vill bara säga att vi frånsocialdemokratiskt håll funnit det angeläget att redovisa en klar linje ifrågan. Jag kan inte finna någon anledning att tro att det i den finnsnågonting som för vare sig frihandeln eller det svenska näringslivets intressenframåt genom att man satsar på frizoner för utländska företag. Detta har viockså redovisat i vår reservation - det är bara att läsa innantill - så det äringenting som jag har stått här och hittat på. Sedan försöker slå blå dunster i ögonen påoss när det gäller vilka som är intresserade av frizonerna. Det är inte destora multinationella företagen, säger han, utan det är små utländska företag,som vi ändå importerar varor från. Det finns ingenting i den internationellaerfarenheten som bekräftar detta, tvärtom. Jag har här en utredning frånkommerskollegium, som tar upp de exportfrizoner som finns i andra länder, dåspeciellt i . Sammanställningen är en provkarta på de störstamultinationella förtagen på många områden. Jag kan nämna bara några namn:Fairchild, , , , och Airco.Hela vägen är det likadant - stora, multinationella, framför allt amerikanskaföretag utnyttjar sig av dessa zoner för att ytterligare öka sina vinster ochdärigenom stärka sin finansiella och även politiska maktställning. 139 (): äringalunda någon ovan talare i denna kammare, och han är väl förtrogen med hurutskotten brukar arbeta. Det är inte konstigt att vi som vi har yrkatavslag på en motion inte har bundit oss åt något håll i den sakfråga som härtas upp, eftersom regeringen just nu behandlar de multinafionella företagensvillkor i . Det är inte alls konstigt att man kan hoppas och tro olikasaker när det gäller utgången av denna behandling. Själv känner jag migfullständigt trygg. En regering där medverkar kommer inte attlägga fram en proposition med förslag om att i vårt land inrätta nyaexportzoner av det slag som här har beskrivits. 140KARL BJÖRZÉN (m): säger att man frånsocialdemokratiskt hål! var angelägen om att redovisa en klar linje. Det harjag all respekt för. Det är naturligtvis hedervärt att klart redovisa sinasynpunkter. Därför har jag också varit angelägen om att någon från moderatasamlingspartiet här skulle redovisa våra synpunkter. Jag hoppas att låsningen på den socialdemokratiska sidannär det gäller frizonerna inte är så hård att man inte i lugn och ro kan tänkaöver saken, till dess att det på allvar blir dags att ta ställning till dessafrågor. När det gäller synen på frizonerna är jag övertygad om attLennart ändå vet att det är ganska stor skillnad på de zoner somfinns i en delu-länder och de frizoner som eventuellt skulle kunna bli aktuella i vårt Nr53 Detär i själva verket en mycket stor skillnad på dessa zoner, och jag Onsdagenden tror inteatt vi nu i detalj behöver gå in i den diskussionen. 141 (vpk): Byggnadsmaterial- hoppas och tror i det moderata industrin och sällskapet. Hon känner sig centerpartisfiskttrygg i det moderata sällskapet, bvssnadsindustrin Just det! Är det inte detsom ända har varit tragedi? Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering bifölls med 158 röster mot 157 för bifalltill utskottets hemställan med den ändring i mofiveringen som föreslagits ireservationen av m. fl. 15 § Byggnadsmaterialindustrin och byggnadsindustrin Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:14 om byggnadsmaterialindustrin och byggnadsindustrin. 142TORE (vpk): Hela byggämnesindustrin har sedan många årtillbaka kännetecknats av en långt gående kapitalkoncentration, där samma ägareofta äger råvaror och behärskar förädlingen fram till färdig produkt, alltsåfärdig byggnad. Ägandeförhållandena, den tekniska strukturen och prispolitikeninom byggnadsmaterialindustrin har gett stora profiter till byggmaterialtillverkarnaoch har inneburit kraftiga prisstegringar, som slagit igenom i allt högrebyggkostnader och höjda hyror. Profiterna på byggmaterial och därav följande högabyggkostnader betyder inte bara högre boendekostnader. Även annansamhällsbyggnad som skolor, sjukhus, gator och vägar fördyras. De borgerligaregeringarna har lika litet som tidigare socialdemokratiska regeringar påallvar försökt ändra på dessa förhållanden - tvärtom har man underlättat entilltagande monopolisering och koncentration. Den nedläggning av arbetsplatser, koncentration avtillverkningen till ett fåtal orter och flyttning utomlands av en del avverksamheten som varit utmärkande drag för har som bekantfortsatt. Den kraftiga nedskärningen av bostadsbyggandet och offentligtbyggande som skett har förvärrat situationen. Redovisningen inäringsutskottets betänkande visar bl. a. på den mycket kraftiga ökningen avpriserna på byggnadsmaterial. Kostnaderna för bostadsbyggande har ökat mera änden allmänna prisnivån. I den vpk-motion som behandlas har vi också anförtexempel på de stora kostnadsökningarna och hur dessa slår igenom i ökadeboendekostnader. Det har iett tiotal utredningar på ungefär lika så klart dokumenterats vari del av dessa kostnadsökningar består, att det inte borde vara nödvändigtmed ytterligare utredningar på detta område. a. attdet nu finns en särskild utredare för en ny utredning, byggprisutredningen, somskall utreda prisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker. Fråga är- dä utredningen nu skall fortsätta - om inte byggkostnadsutredningens arbeteborde vidgas från en enmansutredning till en utredningskommitté medrepresentanter för riksdagspartierna. Utredningen bör enligt min mening fåtilläggsdirektiv att snabbt lägga fram förslag som kan stoppa och förhindrafortsatta prisstegringar. Vår motions yrkande om prisstopp är , efterca tre månaders prisstopp på byggnadsmaterial, mycket aktuellt, då det allmännaprisstoppet upphör . Ändå avstyrks yrkandet med en hänvisningtill ett uttalande från finansutskottet om att förlängningen avtillämpningstiden för skilda slag av prisreglerande åtgärder möjliggör förregeringen att vidta åtgärder. Har utskottet - förutsatt att man nu vill haprisstopp och åtgärder för sänkning av priserna på byggnadsmaterial -förtroendeför regeringen i detta avseende, så har vi från vpk däremot ufifrån tidigareerfarenheter inte sådant förtroende. Vi vill därför ha sådana beslut som kangarantera åtgärder i den riktning vi föreslagit. Vi har vidare i vår motion tagit upp frågan om ökatsamhällsinflytande över byggnadsmaterialindustrin och framhållit attmonopolstrukturen måste brytas. Även om denna viktiga sektor i samhället nu harbetydande svårigheter, av skäl som jag förut berört, är det viktigt att ökasamhällsin-flytandet, inte minst för att vi inte skall stå helt avrustade dendag regering och riksdagsmajoritet äntligen kommer underfund med betydelsen ochnödvändigheten av ett ökat bostadsbyggande. Som näringsutskottet nu mycket riktigt konstaterar harmotioner om byggnadsmateriälindustrin förekommit . Dethar oftast varit fråga om vpk-motioner, som avslagits av riksdagsmajoriteten.Några förändringar i positiv riktning, dvs. innebärande ökat samhällsinflytandeoch mindre monopolisering, har det emellertid inte blivit. Vi har därför återkommit , och anledningkommer troligen att finnas att aktualisera dessa frågor på nytt. Vi har vidtidgare tillfällen efterlyst det mycket omtaladenäringspolitiska program för byggsektorn som den dåvarande borgerligaregeringen skulle presentera . Vi har tidigare inte fåttsvar på vart detta program har tagit vägen eller om det kommer ett sådant. Menjag vill ändå återkomma och upprepa den frågan, och jag hoppas att utskottetstalesman har något besked att ge. Ett svar på den frågan har faktiskt intresseinte bara för mig och mitt parti utan också för de omkring 600 000 människorsom sysselsätts totalt inom byggbranschen. Det är av landetstotalt förvärvsarbetande som har intresse av vad man tänker göra åt denkrissituation som hela byggbranschen befinner sig i och när man tänker göradet. Herr talman!Våra förslag och synpunkter i mofionen sammanfaller helt med vad jag här uppehållitmig vid. Men det finns i det här sammanhanget anledning att särskilt markeraden krissituation som hela byggbranschen befinner sig i med de följdverkningarsom detta får. Ettbifall till vpk-motionen skulle verksamt kunna bidra till att stoppa upp dennuvarande utveckHngen på detta område och leda in den på riktigare spår. Detskulle kunna bidra til! att stimulera ett ökat byggande vad gäller bådebostäder och offentligt byggande, och det skulle över huvud taget få för detsvenska samhället positiva effekter. Jag yrkar bifall tillvpk-motionen 605, 143 (): Vpk har tre yrkanden i sin motion 1980/81:605. Det första yrkandet, omprisstopp på byggnadsmaterial, är redan tillgodosett. måstekonstateras att ett prisstopp aldrig löser de långsiktiga prishöjningsproblemen.Prisstoppen måste vara tidsbegränsade. Endast åtgärder som praktiskt begränsarkostnadsstegringarna kan varaktigt ge fördelaktigare prisförhållanden. Så ärregeringens ekonomiska program ett åtgärdsprogram som aktivt syftar till attöka produktionen och begränsa kostnadsökningarna. Liknande effekter kan viförvänta oss av den ansvarsfulla avtalsuppgörelse som arbetsmarknadens parterträffade . Meddetta har jag i princip också besvarat det andra yrkandet i vpk:s motion om attregeringen skall vidta kostnadssänkande åtgärder. Den ekonomiska politikensyftar till att dämpa inflationen, alltså att begränsa kostnadsutvecklingen.Specifikt finns inom byggsektorn möjligheter fiU utveckling och förenklingarsom kan sänka kostnaderna. Dessa måste i första hand drivas av branschen själv,men självfallet skall statsmakterna främja detta. De stora kostnadsökningar somvi kan konstatera bakåt i tiden har i hög grad internationella orsaker. Etteffektivt sätt att förhindra en positiv utveckling skulle vara att biträdavpk:s tredje yrkande, om förstatligande av byggnadsindustrin. Ett förstatligandeskulle tveklöst leda till minskade möjligheter att positivt utveckla ochanpassa byggnadsindustrin och byggverksamheten till den aktuella dagssituationenoch det mycket angelägna kravet på kostnadspress. Omfattningen avnybyggnationen har sin naturliga begränsning. Vi kan inte bygga mer än virationellt kan nyttja. Däremot finns det ett angeläget område - detgäller upprustning av befintliga byggnader och en omfattandeenergihushållning, som kan ge möjligheter till förräntning av nedlagdabyggkostnader. Utskottetbehandlar också centermofionen 1980/81:1398 om ökade resurser för utveckling avförädlade byggprodukter och system för export. Vihar tveklöst ett mycket gott tekniskt kunnande inom svensk byggindustri ochsvensk byggverksamhet. Detta har också resulterat i omfattande svenskentreprenadverksamhet i utlandet. Det har gått sämre att exportera t. ex.svenska trähus. Detta kan till en del bero på att det har saknats en samordningav de var för sig mycket kvalificerade trähusfabrikerna, en 8 protokoll 1981/82:53-55 samordningav produktionsteknik och gemensamma produktionsinsatser i stora exportorder.Svenska trähus är av mycket hög kvalitet. I något längre serier skulle desannolikt också kunna vara konkurrenskraftiga på exportmarknaden. Detta kräverinte sammanslagning av företag men däremot ett omfattande samarbete, somhittills inte fungerat fullt ut. Det ankommer alltså i första hand på branschenatt utveckla och samordna exportansträngningarna. Självfallet kommerregeringen att följa utvecklingen på detta område. Någotuttalande har inte utskottet funnit motiverat. Jag yrkar med detta bifall till utskottetshemställan på alla punkter. 144TORE (vpk): Låt mig först notera att intehade något att säga beträffande det näringspolitiska program för byggsektornsom har aviserats ifrån den borgerliga regeringen och som man i olikasammanhang har gjort ett ganska stort nummer av. Ett näringspolitiskt programför byggnadssektorn behövs, och det är inte utan intresse - som jag sade förut-att få reda på vart det har tagit vägen och om och när det kommer. säger att detta med ett prisstopp är enöverloppsgärning eftersom det redan är verkställt. Men jag försökte tala om attdet allmänna prisstoppet upjDhör , . Därför är detsynnerligt aktuellt med ett uttalande om prisstopp på byggnadsmaterial - somskall gälla inte bara fram till utan ocksåfortsättningsvis. Det förhållandet att regeringen har möjlighet att ingripamed prisreglerande åtgärder - genom den förlängning av prisregleringslagen sombeslutades tidigt - garanterar på intet sätt att regeringen verkligenkommer att använda sig av de möjligheterna. Det har varit ett enda hattande på det här området underpraktiskt taget ifrån de olika regeringarnas sida, medpriskontroll hit och prisreglerande åtgärder dit, allt kortsiktigt utan någonriktig konsekvens eller sammanhållning då det gäller de olika områden somberörs inom hela byggsektorn. Och behövs det faktiskt ett samordnande grepp,och det krävs att man verkligen gör någonting konkret på det här området. Att ett förstatligande av byggmaterialindustrin, särskiltden tunga, mest monopoliserade delen, skulle kunna ge negativa effekter bådebeträffande prisutvecklingen och i övrigt får naturligtvis stå för IvarFranzéns räkning. Men jag kan inte se att det på något enda område skulle varanegativt om samhället fick större inflytande och större möjligheter att styrautveckHngen. Och när det gäller det här området finns det verkligen ingenanledning för de borgerliga partierna att känna särskilt stor tillfredställelse- tvärtom. Om det någonstans har gått snett och framöver så ärdet just inom byggnadsindustrin. Det skulle säkert behövas många slags åtgärder för attkomma till rätta med detta problem. Jag kan nämna några som jag i hastighetennoterade då Jagtror att det nu skulle behövas ökade resurser till statens pris- den på ett bättre sätt skulle kunna jobba med dessafrågor. Jag tror att en etableringskontroll skulle behöva införas inombyggbranschen. Det behövs effekfivare kostnadskontroH och effektivare kontrollöver huvud taget av prisutvecklingen. Gemensamt för dessa olika åtgärder är attuppgifterna skulle underlättas om vi hade ett större samhällsinflytande överhela byggbranchen. Det skulle, som jag förut sagt, vara positivt, intenegativt, för de flesta människorna i landet. Inte minst för hyresgästernasvidkommande skulle det vara mycket positivt. Informationtill invandrare års kommunalval Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1-3 (prisstopp för byggnadsmaterial, m. Utskottets hemställan bifölls med296 röster mot 17 för motion 1980/81:605 av m. fl. 16§ Information till invandrare års kommunalval betänkande 1981/82:9 om anslag på tilläggsbudget Itill information till invandrare års kommunalval (prop. 1981/82:25delvis). 145 (): Regeringen har i proposifionen nr 25 om anslag på filläggsbudget I tillinformafion till invandrare års kommunalval begärt att riksdagenskall anvisa totalt 6,5 milj. kr. för dylika ändamål. 1den moderata motionen nr 119 har vi yrkat att skall avslå förslaget iden del det avser anslaget till de politiska partierna. Detta skuUe innebära enbesparing av statens utgifter på 5 milj. kr. Ivår motion har vi emellertid fillstyrkt propositionen i den del som gäller demedel som staten själv skall använda för nämnda ändamål. Vi har också -såväl imotionen som i reservationen nr 2 - noga understrukit att vi icke på något sättifrågasätter värdet och omfattningen av den information som skall ges tillinvandrarna års kommunalval. Vi anser att partiernas kostnaderdärvidlag kan rymmas inom de totala resurser som partierna förfogar över. Dessaresurser är - trots den samhällsekonomiska situafionen - icke blygsamma. Förinnevarande budgetår har staten anvisat 69,1 milj. kr. Till detta kommeranslagen från kommuner och landsting. utgick enligt uppgift som jaginhämtat 102 milj. kr. från kommunerna, och beräknas landstingens stöduppgå till 53,3 milj. kr. Sedan dessa sammanställningar gjorts, harpartistödet räknats upp ytterligare. Vi skall också ha i Information till invandrare års kommunalval minnet attdet är den kommunala sektorn som i första hand har ökat sina utgifter på dethär området , och det är denna del av den offentliga sektorn sombidrar till att finansiera den lokala polifiska verksamheten och därmed ocksåinformationen till invandrarna. Man kan således påstå, att staten, landstingen ochkommunerna totalt anslår ca 225 milj. kr. fill de politiska partierna.Man kan också, som i motion nr 119, hävda att partierna genom omprioriteringarav sina redan stora resurser bör kunna klara de i sig självklara uppgifternaatt svara för invandrarinformationen. Debatten, herr talman, gäller således ickeinvandrarinformationen som sådan - utan den fråga som vi har tagit upp är hurmycket av skattebetalarnas medel som skall anslås till de politiska partierna.Mot bakgrund av det ansträngda statsfinansiella läget anser moderata samlingspartietatt det inte är försvarhgt med ytterligare sådana bidrag. Enligt fjärde budgetprognos förinnevarande budgetår beräknas i förhållande till närmast föregående prognosbudgetunderskottet öka med ca 1,4 miljarder till totalt ca 78,5 miljarder.Även om regeringen skulle lyckas uppnå det av fastställda sparmåletpå måste man räkna med en fortsatt ökning avbudgetunderskottet, främst beroende på de stigande kostnaderna för räntor påstatsskulden. räknar man med att kostnaderna ökar med ca 10miljarder kronor. Det innebär att den sammanlagda räntebördan blir omkring 36miljarder kronor. I en situation där lånar av utlandet till sinvälfärd och räntan nu är den tredje största - snart den andra - utgiftsposten istatsbudgeten, kan det inte vara rimligt att de politiska partierna tar emotökande anslag från skattemedel. Snarare borde partierna själva gå i spetsen närdet gäller att begränsa utgiftsexpansionen. Den, som kräver sparsamhet avandra, borde själv först visa återhållsamhet. Utskottsmajoriteten - dvs. socialdemokraterna iarbetsmarknadsutskottet - har inte nöjt sig med regeringens förslag utanredovisar återigen ett överbud. Som framgår av betänkandet är det den del somskall gå till partierna som socialdemokraterna vill höja med ytterligare 2milj. utöver regeringens förslag. När man tar del av detta bör man ha iminnet att LO - enligt uppgifter i massmedia - har förklarat att manskall satsa 16 milj. kr. för att bidra till socialdemokraternas valrörelsenästa år. Dessa 16 miljoner är vad enbart LO centralt kommer att anslå, dvs.toppen på isberget. Vad som sedan ges av fackförbund m. fl. regionalt ochlokalt kommer till dessutom. Vad slutsumman kan bli kan vi inteöverblicka. som socialdemokraterna i annat sammanhangkritiserar budgetunderskottet och den stora utlandsupplåningen, har vi här ikammaren sett att de motsatt sig det ena besparingsförslaget efter det andra.Därutöver har de presterat en rad överbud, av vilka det nu aktuellautskottsförslaget är ett exempel bland många. Detta är,herr talman, inget prov på ansvarsfull politik. I stället borde man ta vara påvarje möjlighet att begränsa den offentliga utgiftsexpansionen -om man påallvar vill bidra till att skapa balans i den svenska ekonomin. Med det anfördaber jag att få yrka bifall till reservation 2. I detta anförande instämde (). 146 (): rösträtt för invandrare som inte ärsvenska medborgare är en ganska unik företeelse. Det är ettvärdefullt inslag i vår demokrati. Grundtanken bakom detta är att den kommunalaverksamheten berör alla i kommunen boende på ett mycket sätt ochäven på kort sikt, och därför är det rimligt att invandrarna får vara med ochpåverka kommunalpolitiken genom att utöva rösträtt. Men förutsättningen föratt invandrarnas politiska inflytande på det här sättet skall bli en realitetär naturligtvis att man kan nå ut ordentligt med politisk information till dem,så att de har en verklig möjlighet att ta ställning, att välja mellan depoHtiska alternativ som bjuds. I och för sig är det här ett naturligt led i de politiskapartiernas ansvar. Det är de politiska partierna i vårt samhälle som skallsvara för huvuddelen av den poHtiska informationen till alla röstberättigade,oavsett om de är svenska medborgare eller invandrare med rösträtt. Menvi måste vara på det klara med att än så länge i varje fall finns det behov avsärskilda insatser för att nå ut till gruppen invandrare som inte är svenskamedborgare. Det behövs dels därför att detta med rösträtt är någontingnytt och någonting ovanligt och att det således föreligger en risk att mångaröstberättigade inte är på det klara med att de faktiskt är röstberättigade ikommunalvalen. Det behövs också särskilda insatser med hänsyn till att det härär en grupp som genom sina mera begränsade kunskaper i svenska språket, ochkanske med kortare erfarenhet av det svenska samhället, har svårare att sättasig in i de politiska budskapen och är svårare att nå för de politiskapartierna. bör man kanske ändå låta det här stödet tillinformation till invaridrare inför kommunalvalen ingå i det allmännapartistödet och på det sättet bli en integrerad del av den politiskaverksamheten. Men än så länge är det naturligt att vi har särskildastödåtgärder just för den här gruppen röstberättigade i kommunalvalen. Attbehovet verkligen finns avspeglas också i att vi har ett lägre valdehagandebland invandrare än bland svenska medborgare. Därför är det nu medtillfredsställelse vi har konstaterat att regeringen har föreslagit att detäven års val skall ställas ett särskilt anslag till förfogande förinformation fill invandrarna. Beloppet 5 miljoner innebär i reala termer ettnågot lägre belopp än vid föregående val. Men det är ganska naturligt, tyckerjag, eftersom det då var första gången de här bestämmelserna gällde ochinformationsbehovet därmed blev särskilt stort. Socialdemokraterna föreslår ändå att beloppet skall räknasupp. Det är klart att det skulle kunna nyttiggöras mera pengar för ändamålet -det är en Information till invandrare års kommunalval Information till invandrare års kommunalval självklarheti och för sig. Men jag tycker att det är en rimHg avvägning som regeringen hargjort. Litet svårare har jag att förstå den moderatainställningen - vill ju slopa bidraget helt. Det är möjligt attmoderata samlingspartiet har svårt att veta var man skall göra av sina pengar.Men jag tror att det är en allmän uppfattning att behovet avinformationsinsatser är så stort över lag att partierna behöver de resurser somde kan få för det här ändamålet. Vi tror i alla fall att ju mer partierna kan informera,desto mera upplysta blir väljarna och desto större förutsättningar har de attgöra ett klokt val. Vi stöder alltså de förslag som regeringen lagt fram ommedel till politiska partier med 5 milj. kr., medel till lokalainformationsprojekt med 1 milj. kr. - där vi förutsätter att man också kommeratt ta vara på invandrarorgani-sationernas möjligheter att nå ut till sinamedlemmar- och 0,5 milj. kr. Av den anledningen vill jag, herr talman, yrka bifall tillreservation 1 i det föreliggande utskottsbetänkandet. 147ANNA-GRETA (): Jag har en gång försökt yrkabifall till hemställan i ett utskottsbetänkande. Det var inte riktigt så lyckatden gången, men ber jag att få göra det. Jag yrkar också avslag på de tvåreservationer som mina borgerliga utskottskamrater här har talat för. Det första invandrarvalet i rönte ettväldigt stort intresse från många, både här hemma och utomlands. Valdeltagandetblev också över förväntan. av invandrarna deltog i valet. Det andrainvandrarvalet, , blev däremot från valdeltagandesynpunkten stor besvikelse för många. Valdeltagandet var lägre än vid detförsta valet. Det har gjorts en del eftervalsundersökningar, och många harfunderat över orsakerna. Det finns de som påstår att de mest intresseradeinvandrarna hade hunnit bli svenska medborgare och attdet var en bidragande orsak. Det finns de som hävdar att man tappade intressetfrån både svenska massmedias och de polifiska partiernas sida efter det förstavalet, som mera hade nyhetens behag.