prot · G50930 · 1981-12-31 00:00:00 — Med det ber jag, herr talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. 146 HANS i (s): Det är klart alt känslorna kan komma isvallning vid mål som gäller vårdnadshavande och flyttning av barn samtskilsmässor. Men riskzonen i sådana fall är ändå mycket begränsad. Del rör sigkanske om ett par kontrahenter, och del vet ju de som skall upprätthållaordningen. Med nuvarande regler går det också all upprätthålla en hyggligordning. Vad så gäller frågan om kontroll framställer som om man väntade sig en kolossal anhopning av sådana fall. Det tror intejag att det blir. Även i fortsättningen kommer det nog att röra sig om enstakafall. Om kontroll skall tillgripas, sä måste beslut därom enligt vår mening fattasav en politisk instans. Det får inte den domare göra som utses att ledaförhandlingarna. Jag förstår inte heller varföradvokaterna skall undantas från sådan kontroll. Om deras enda funktion vid enrättegång är att de bevistar den av intresse eller för alt utbilda sig. så kandet väl inte vara till förfång för dem all bli avvisilerade, om beslut harfatlats om säkerhetskontroll. 147JÖRN (vpk): Man blir inte imponerad avulskottstalesinannens motiveringar. Tvärtom tycker jag att de på ett rättbetänkligt sätt brister i logik. Å ena sidan säger alt det här ärnågonting som man skall tillämpa med vissrestriklivitet. Å andra sidan radarhan upp en mängd typfall, där han tydligen menar alt fara för liv, hälsa ochegendom skulle föreligga. Det skulle vara intressant att få veta hur mångasådana fall av fara som verkligen har förelegal.Vilka erfarenheter från de senaste årens rältsprocedurer stöder han sig på? Ihur inånga vårdnadsmål har det förelegal risk för alt någon skulle ha använtsig av skjutvapen osv. ',' Jag har svårt för att tro all det kan finnas ettrikhaltigt sådant underlag. Jag kan inte heller finna någon logik i påslåendet att detdröjsmål som domstolen åsamkas, om en politiskt ansvarig instans får prövafrågan om säkerhetskontroll, kan vara något som man har anledning all vända sigemot. Är hotet verkligenså allvarligt att det finns risk för grovafritagningsförsök med användande av skjulvapen, så all fara för liv och hälsaföreligger, då kan man myckel väl ifrågasätta huruvida rätiegångsförhandlingenbör föras , just där och . Säkerheten tjänar kanske pä väntar med förhandlingen tills det har lugnat ner sig. åberopar sedan konstitutionsutskolletsyttrande. Om jag inte minns fel hänvisar till en viktigregel, nämligen all en inskränkning i en grundlagsrällighel inte färga längreän till vad det behov föranleder som har gett upphov till inskränkningen. Dåställer jag frågan: Hur stämmer detta med att man vill ge varje enskild domarevid nästan varje typ av domstol denna befogenhet? Är del inte allvarligt attsprida ut en viktig typ av befogenhet till en alltför stor krets av människor?Och står del inte i strid med eller i viss mån i motsättning till tanken, skall eftersträva restriktiviiei? Inskränkningarna skall ju inte få görasstörre än vad som är oundgängligen nödvändigt. Vad jag nu har sagt accentueras av ytterligare enomständighet, nämligen att när det gäller frågan om inskränkning i en hel delandra medborgerliga rättigheter - inskränkningar beträffande vilka det dä finnslagstiftning - är mig veterligt det normala att ett beslut av en underordnadinstans kan överklagas. Här är det däremot så att ett beslut av en tingsdomareinte kan överklagas. Jag kan därför inte finna att utskottets motiveringarhänger ihop. Jag finner i stället alt man har gett den här bestämmelsen enalltför generell räckvidd - en så generös räckvidd alt propositionen inte börgodkännas, bl. a. av den anledningen. 148BJÖRN KÖRLOF (m): Låt mig först säga alt det härlagstiftningsärendet ju har föregåtts av utredning, remiss och hörande avlagrådet. har på den punkt där grundlagsfrågor är berördahört , som i ett enhälligt yttrande har klargjort altdenna lagstiftning får godtas med utgångspunkt i grundlagsstadgande. På denpunkten råder del alltså inte någon osäkerhet, tycker jag. säger all han inte är imponerad av minlogik. Jag skall försöka reda ut det här för honom. säger att jag å ena sidan har sagt attlagstiftningen skall tolkas restriktivt. Detta är naturligtvis rikligt, Å andrasidan har jag radat upp ett antal mål i olika typer av domstolar där denna typav säkerhetskontroll möjligen kan komma i fråga. Jag tycker inte att det ligger någonting ologiskt i det.När vi nu skall genomföra en lagstiftning om säkerhetskontroll, så måste dennaturligtvis vara täckande - även i mycket udda och konstiga fall måste denkunna läckas in. Del gäller ju vid många typer av lagstiftning att detförhåller sig på det viset. Vi har regler i med vissabrottsrubriceringar, där vi förhoppningsvis aldrig skall behöva använda dentypen av brottsrubriker som vi har vid åtal. Men ändå har vi denna typ avbrottsrubricering, bl, a, för att kunna skydda oss mot händelseförlopp somendast kan tänkas inträffa i ett mycket begränsat antal fall. Detsamma gäller här - man måste ha en lagstiftning som läcker inäven myckel udda och konstiga fall. Det var därför som jag räknade upp den härtypen av udda och konstiga mål, som även kan förekomma utanför det allmännadomstolsväsendet, t. ex. i länsrätterna, och som angaväven i ett mål om lagfartsärende. När man arbetar med lagstiftning måste man se till att manfår en lagstiftning som är heltäckande. På de punkterna tycker jag att jag harbemött S\enssons invändningar mot mitt sätt att resonera. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med151 röster mot 149 för reservationen av m. fl. 1981/82:9om lagstiftningen rörande TV-övervakning 1981/82:11 om befogenhet förtulltjänsteman att företa ytlig kroppsbesiktning, m. m. 1981/82:2) 1981/82:12 om ordförandebeslul ikriminalvårdsnämnden (prop. 1981/ 82:21) Vad ulskottet hemställt bifölls. 26 § Kurdernas situation Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1981/82:7 omkurdernas situation. 149OSWALD SÖDEROVIST (vpk); Sedan vi förra gången debatterade kurdernassituation har den inte förbättrats. Denna folkgrupp har under det senaste åretpå ett mycket hårt och brutalt sätt drabbats av den utveckling som pågått idelta område i , , eller vad man behagar kalla det. Vi känneralla till utvecklingen i detta område. Vi vet hur kriget mellan och har slagit mot just de kurdiskabosättningarna. Vi känner också till hur den militärjunta som i alltmerskärper förtrycket framför allt riktar sina angrepp mot den kurdiskaminoriteten där. Vi vet också att förföljelsen i fortsätter och all den ärlika hård som . Till detta kan läggas - vilket vi inte har tagit upp ivår motion - alt förtrycket i , där det också finns en minoritet av kurder,är mycket hårt. Det finns alltså all anledning all fortsättningsvis hållauppmärksamheten riktad mot och vad som händer där. betänkande är väldigt tunt när detgäller den här frågan jämfört med . Jag tycKer all man inte tartillräcklig hänsyn till vad som har inträffat under liden. Man skriver om vårtförsta yrkande, där vi kräver alt den skall protestera osv.,alt det är fullt klart var står. Men det är ju inte något konkret och bestämtställningstagande i denna särskilda fråga. Det är ett allmänt, vagt ochvälmenande tyckande, som i och för sig naturligtvis inte är dåligt men som intepå något sätt påverkar några internationella opinioner i någon bestämdriktning. Del skulle alltså ha varit önskvärt att utrikesutskottet mera bestämthade ställt sig bakom denna folkgrupps krav pä att dess sak äntligen skallkunna få internationellt stöd. Det är märkligt, som jag påpekade redan förragången då vi hade frågan uppe, att denna stora folkgrupp - en gammal etableradfolkgrupp som har funnits i området - så komplett har blivitbortglömd i alla internationella sammanhang. Sedan några ord om vårt andra yrkande, i vilket vi harkrävt alt skall försöka föra upp frågan i de internationellaförsamlingarna, framför allt i FN naturligtvis, där det är möjligt att ta uppoch föra fram kurdernas sak. Utskottet säger alt man bedömer att det inte finnsnågon opinion för detta och därför är del inte lönt att ta upp frågan. Det är enganska märklig inställning. Del finns alltså ingen opinion för den härfolkgruppens rättigheter, och därför att det inte finns någon sådan opinion ochman inte kan räkna med något stöd, skall man inte arbeta för att skapa en sådanopinion. Tycker inte utrikesutskottets ledamöter att detta är skamligt? Det ärju detsamma som att säga att man struntar i kurderna därför att alla andrastruntar i dem. Jag tycker att detta är myckel dåligt och alt det är myckelkrystade, vaga och undanglidande formuleringar i utskottsbelänkandet. UD hargjort vissa undersökningar-vilka jag har fåttkännedom om-i den kurdiska frågan. Man har undersökt vad som gjorts under årenslopp. Det är ingen inom FN-delegation som över huvud taget har kommitpå att man skulle försöka ta upp kurdernas situation i t. ex. FN:s kommissionförde mänskliga rättigheterna. Det har aldrig gjorts något försök. eller i FN-byråkratin kan erinra sig alt man någonsin haft denhär frågan uppe eller försökt la upp den. Vore det inte ytterst lämpligt altSverige log detta initiativ? Skulle del inte vara bra? Vad är del som hindrarSverige från att la ett sådant initiativ? Jag skulle vilja fråga utskottetstalesman om detta. Det finns en solidarisk grupp i som arbetar förminoriteternas rättigheter och som upprepade gånger har försökt att la uppkurdernas Nr 30 situation just i FN;s kommissionförde mänskliga rättigheterna. Onsdaeenden '' tiden misslyckats. Jag tyckerall del vore lämpligt att man tog kontakt 18november I9S1 medden härgruppen. Omman inte kännertill gruppen,såvarförändåinle ta kontakt med den här gruppen som arbetar för minoriteternas rättigheter? Den finns i , och är en av sponsorernabakom densamma. På det sättet kunde man försöka föra upp frågan just i FN. Jagtror all det vore bra för internationella anseende. Jag tror inte skulle ha någonting all förlora på del. Vi kommer att fortsätta att resadet här kravet när del gäller den kurdiska befolkningens intressen. Med deltavill jag yrka bifiill till vpk:s motion. 150STURE KORPAS (c): Vi behandlade besläktade motionsyrkandenforell år sedan, och även då var det och jag som förde ettresonemang kring kurdernas situation. Vi hade inte då och vi har inte nu någonstörre skillnad i uppfattning. Det ftnns därför inte anledning till en längredebatt eller till en upprepning av förra årets argument. Jag uppfattade ocksåOswald balanserade anförande på samma sätt. Utskottet noterar i årets belänkande, liksom i förraårets, att man delar motionärernas uppfattning, att kurderna utsätts fördiskriminerande behandling och förföljelse. Militärkuppen i ,revolutionen i och kriget mellan och har på de flesta hållytterligare försvårat kurdernas situation, som också påpekade. Kurdernas rätt till mänsklig tillvaro i eget land harkommit i skuggan av palestiniernas. Det finns även andra folk i Främre Orientensom är undertryckta i de stater i vilka de har hamnat när gränserna har dragitsöver deras huvuden. Det gäller t, ex. också armenier och assyrier. Utskottet understryker att arbetet på alt stärka respektenför mänskliga rättigheter måste fortgå. spelar en aktiv roll i delarbetet. Del är välkänt. Att vi står på kurdernas och andra förtryckta folkssida är så självklart, att det inte behövs motioner eller uttalanden frånriksdagens sida om det. Det är också självklart alt aktualiserar dessafrågor i FN och i andra internationella organ, när det är meningsfullt. Vi haremellertid i utskottet inte ansett det vara någon mening med alt nu - sommotionärerna föreslår -formellt föra fram frågan om kurdernas situation i FNeller i andra internationella organ. Av skäl som vi redovisar iulskoltsbetänkandel ser vi inte att det nu finns förutsättningar att nå framgångmed ett sådant initiativ. Vi har sett det så, att ett misslyckat initiativ merakan skada än gagna. Jag vill personligen inte helt säga emot OswaldSöderqvist. när han påpekar att del kanske vore dagsalt fundera igenom den härfrågan. Men jag tror också att del är angeläget att man funderar igenom andraliknande problem och samlar dem till en insats. Det får inte bli sä att vi avlillfällighetsskäl engagerar oss för den ena folkgruppen eller den andra. Ett beslut i enlighet med utskottets enhälliga betänkandeinnebär dock en försäkran till de kurder som har fått en i ,liksom till derasanförvanter i , , och Turkiel. Vi försäkrar dem alt vårt land ärberett att ställa upp för dem och för varje annat folk som är utsatt förförföljelse. Vi är beredda att ställa upp mot varje form av diskriminering avmänniskor - den må vara grundad på deras politiska eller religiösa övertygelseeller på deras ras eller etniska tillhörighet. Med detta ber jag. herr talman, alt få yrka bifall tillutskottets hemställan. 151 (vpk); Jag tror att utrikesutskottet, den svenskautrikesledningen och därmed den kommer att blitvungna att göra ett mera bestämt ställningstagande i den här frågan, eftersomden internationella opinionen är på väg alt uppmärksamma delta på ett heltannat sätt än vad som har varit fallet tidigare, och del är ju bara att hälsamed tillfredsställelse. Jag måste säga att jag tycker alt uttryckersig mycket positivt när det gäller de frågor jag har tagit upp om kurdernassituation, och då förstår jag inte varför han inte också är positiv till från svensk sida ganska snabbt skulle kunna vidta mer konkreta åtgärder.Det vore, som jag sade i mitt första anförande, bra för Sverigesinternationella anseende. Det vore ett initiativ som verkligen inte bara skulleväcka uppmärksamhet bland kurderna i - vilket kanske inte är delviktigaste, för även om de är flyktingar eller är här av andra skäl. sä hårdeju ändå en här i Sverige-utan del skulle vara av oerhörd betydelse förkurderna i deras eget land och för alla andra minoriteter på olika håll ivärlden som är förtryckta. Åtgärder mot diskriminering av handikappade Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med285 röster mot 15 för motion 1980/81:296 av m. fl. 27§ Åtgärder mot diskriminering av handikappade Föredrogs utrikesutskottets betänkande diskriminering avhandikappade. 1981/82:8 om åtgärder mot 152 (); Kampen för mänskliga rättigheter får aldrigupphöra. Den kampen måste ständigt hållas levande både inom och utanför vårtland. Diskriminering av handikappade försiggår på olika sätt. Visvenskar går inte på något sätt fria när del gäller diskriminerande handlingar.Del behövs bara all man skrapar litet på ytan. så kommer våra fördomar fram. t.ex. när det gäller handikappade i bostadsområden. Intermezzon har också förekommit,där man t. ex. inte velat bada tillsammans med handikappade. I enmotion som jag väckt begär jag alt regeringen vidtar åtgärder i Anställning av kvinnor som befäl inom det militäraförsvaret internationellasammanhang för att förhindra diskriminering av handikappade. Bakgrunden till motionen finns redovisad iutrikesutskottets betänkande. En grupp handikappade svenska ungdomar bodde på hotell iGrekland. En tysk medborgare deltog i en sällskapsresa och boddepå samma hotell. Enligt hennes uppfattning förringades resans värde av dehandikappades närvaro. Hon gick till domstol samt begärde och fick imellanrätten nedsättning av priset för resan. Detta iir fullständigt otroligt, och tanken påprisnedsältning för resa på grund av människors handikapp är näst intill outhärdlig.Det innebär en oerhörd diskriminering av handikappade och uttrycker enföråldrad syn på handikappade och deras rättigheter och möjligheter. Domslutet har ju väckt mycket diskussion både här hemmaoch runt om i världen. Det är bra. Om ett sådant domslut får prejudicerande betydelse skulledet innebära svårigheter för handikappade att resa och la in på utländskahotell, eftersom deras närvaro kan innebära ekonomiska risker för hotellägarna. Utskottet har behandlat motionen positivt och framhålleratt det är nödvändigt med mer preciserade internationella regler till skydd förhandikappades rättigheter. De nuvarande internationella konventionerna är intetillräckliga. Utskottet förutsätter också att regeringen verkar för atthandlingsprogrammet rörande handikappade som skall antas av FN får ettsådant innehåll att det även tillgodoser kravet på handikappades rätt ochmöjligheter att delta på lika villkor i arrangerade resor. Regeringen måste också i internationella sammanhang ta uppfrågan och arbeta för ett förstärkt internationellt rättsskydd förhandikappade. Här hemma får vi fortsätta att arbeta med våra egna fördomar. Jag yrkar,herr talman, bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 28 § Anställning av kvinnor som befäl inom det militäraförsvaret Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1981/82:6 omanställning av kvinnor som befäl inom det militära försvaret, m. m. (prop.1981/82:3). 153OSWALD (vpk): Frågan om kvinnor i det militära livet, varesig det är fråga om befäl eller något annat, är inte någon vanlig, enkeljämställdhetsfråga. Den har framställts som en sådan i det här sammanhanget.Man har sagt oss att vi här har det sista yrket som inte blivit tillgängligtför kvinnor och att det därför bör vara en jåmställdhetsfråga att det öppnasäven för kvinnor. kan varasant ur en synpunkt sett, men ur en annan synpunkt innebär det militära livetfortfarande ett av de mest ojiimlika systemen, en av de mest ojämlikaorganisationerna i det svenska samhället, lika väl som i alla andra samhällen. Därför vore det önskvärt att man först fick en störredemokratisering för männen i det militära försvaret innan man släppte in ocksåkvinnorna dit. Risken är all man får en grupp av militaristiska kvinnor, ochdet innebär inte någon jäinslälldhetsreform. Vi har från vpk:s sida varit myckel kritiska till allkvinnor skall få bli militära chefer och komma in i det militära systemet,medden utformning, de värderingar och den inställning som finns i det i dag.Den kritiken kommer vi självfallet all fortsätta att driva, så länge det intefinns förbättrad demokrati, förbättrad jämlikhet, förbättrat inflytande för demsom tjänstgör pä olika plan i det militära livet. Dock har vi ställt oss bakom den princip del här gäller,med de undanlag vi har anfört i vår motion. Om man nu skall ta detta viktigaoch allvarliga steg. så skall det utnyttjas till att förbättrajämställdhelsförhållandena också för männen i del militära livet. Det finnsalltså de möjligheter som även angavs i propositionen. Man skall ökainformationen, öka undervisningen, öka debatten om just jämställdhetsfrågor. Vitycker all detta är ett lysande tillfälle att också diskutera jämställdheten istort inom del hierarkiska och mycket auktoritära system som det militära livetutgör. Det är ett av de viktiga krav som vi anfört i vår motion - alt man skallutnyttja delta tillfälle att förbättra demokratin i stort för både kvinnor ochmän i försvaret. Jag villdärmed, herr talman, yrka bifall till vår motion. Anställning av kvinnor som befäl inom det militäraförsvaret 154KERSTIN (): När vi i beredningen Kvinnor i försvarelsyrken formade våra tankar inför slutbetänkandet sammanfattades de i treall-satser, nämligen alt var och en bör bedömas och behandlas på grundval avsina sakliga förutsättningar för arbetet, att utvecklingen mot ett könsobundcl befälsyrke ingår isträvandena i samhället all nä en jämnare fördelning av kvinnor och män inom deyrken som finns, samt att öppnandet av befälsbefattningar för kvinnor bedömspositivt påverka försvarsmaktens rekryteringsförutsättningar för befälsyrkel. Som liberal kunde jag helhjärtat ställa mig bakom delta.Vi anser att delar individuella förutsättningar som skall vara utgångspunkten,och delta skall gälla utan att man först delar upp mänskligheten i två delar,män och kvinnor. Vi anser också alt vårt samhälle och individerna själva mårbra av alt vi får en jämn fördelning av män och kvinnor pä alla områden. När det gäller just befälsyrket och försvaret har \i avtradition haft en alltför ensidig manlig dominans. De kvinnor som genom civilanställning eller frivilligt åtagande ingår i freds- och krigsorganisationenhar ansetts ha en positiv inverkan, men de har ej deltagit på lika villkor. Jagar välmedveten om alt det hår gäller att bryta ett traditionellt mönster. Nr 30 att iindra attityder. Delta hadeockså beredningen som skäl när vi föreslog ett p. ,, .., mycket långsamt, etappvis öppnandeav befiilsyrkel. Denna åsikt har helt ''" '' departementschefen. Vad som är svårare att förstå är det yrkande som framförts i motion Aistillnin'' av 1981/82:22. nämligen att man ej nuskall besluta om ett helt könsobundet , " hefil befälsyrke. Det är omtanken om vår krigsorganisation som anförs somskäl. Il lilitä-a Motionärernavill avvakta utvärdering av pågående befälsutbildning för kvinnor. Vi är allaeniga om alt en utvärdering bör göras. Vi är också eniga om att vi måste skapaoch vidmakthålla en effektiv krigsorganisation. Vad vi däremot tycks varaoeniga om är vilka som skall ingå och delta i vårt lands försvar. Folkpartietanser att del är individens förutsättningar att fullgöra sina uppgifter somskall vara utslagsgivande, oberoende av om det är fråga om män eller kvinnor.Vi tror att del blir en förstärkning av vårt försvar, om man somrekryteringsbas för befälsyrkena får både män och kvinnor. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan. 155 (): Lät mig först erinra om attförsvarsutskottet har avstyrkt motion 22. Vid den här sena timmen skall jag inte gä närmare in på demånga frågor som kan aktualiseras i det här ärendet. Både motionären OswaldSöderqvist och har ju varit föredömligt-åtminstone med tanke påliden - kortfattade. föreslår i del betänkande som vi nubehandlar, 1981/82:6. att slutgiltigt godkänner att rekrytering tillbefälsyrkel inom samtliga försvarsgrenar får ske oberoentle av kön. Samtidigtföreslås en del åtgärder i svfte att bl. a. underlätta denna nyakarriärmöjlighet för kvinnor. herr talman, redan nu att få yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter. Det bör tilläggas all det är ett mycket stort ochbetydelsefullt steg som här kominer att tas när det gäller iämställdhel mellankönen. Del är ett avgörande steg som inte bara principiellt utan också ipraktiken öppnar vägen för kvinnor till mililäryrket. Porten - eller om man såvill kaserngrindarna -öppnas nu till de olika försvarsgrenarna. Som bekanthårde under ett par års tid stått öppna för kvinnor till flygvapnet. Samma kvalifikalionsgrunder skall fortsättningsvis gällaför såväl kvinnor som män beträffande dessa yrken. Det är alltså fråga omlämplighet, inte om kön. För alt klart utröna lämpligheten är del emellertidnaturligt att forskning sker beträffande de medicinska förutsättningarna. Häråterstår en del. all utreda, och därför måste beslutet genomföras i etapper,något som även remissinstanserna är helt införslådda med. Utskottets hemställan ansluter sig såväl till beredningenssom till 164 försvarsministerns förslag och målsättningar.Del innebär att kvinnor bör fåtillträde till samtliga befattningar för befäl inom det militära försvaret. om detinte finns medicinska hinder för detta. OswaldSöderqvists sätt att tala om "militaristiskt" i det militära är 18 november 19SI Det bör vara rimligt all del finns någonting som kan _ kallasmililarism i det militära, men det finns ingen anledning, herr talman, «r att nula upp den debatten. Den har vi fört här i kammaren tidigare. Det blev kvinnor som befäl ettenigt ställningstagande av utskottet, som avstyrkte den motion som inom det militära tidigareframlagts av vpk. 156 (vpk); Mycket kort: Gölhe har uppfattat vårttal om mililarism. Men man behöver inte vara militarist bara därför att man ärklädd i uniform, utan de största militaristerna är. som Gölhe själv,civilklädda. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 16 förmotion 23 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 29 § Föredrogs betänkande 1981/82:7om rätten till vapenfri tjänst under krig Utskottets hemställan bifölls.