prot · G509146 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är inte någonting som jag blev särskiltöverraskad över. Sedan hittar han goda föredömen i . Men det är juprecis så det inte är. Om hade lärt sig den här fråganlitet, så hade han vetat att vad man sysslar med där är vad som skulle kunnakallas ett ämnesregister. Och hade beslutat att det var ettämnesregister vi skulle ha, då hade det utan några som helst problem kunnatvara genomfört för länge sedan. Men gäller det alltså ett produktregister,och det är faktiskt något mer komplicerat. Det hade varit trevligt om hade haft detta klart för sig. Då hade den här debatten kunnat gelitet mera, och då hade han kanske kunnat inse att hans påstående att jag intebryr mig om sakskäl är ogrundat. 171TREDJE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Tillämpningen av lagen om hälso-och miljöfarliga varor m. m. anmälda talarna nu haft ordet övergår kammarenfill att debattera Handläggningen av vissa anslagsfrågor rörande Akademiskasjukhuset. 172 (): I det här avsnittet skall jag beröra desocialdemokratiska synpunkterna på handläggningen av vissa anslagsfrågorrörande i . Först en bakgrund: har flerafunktioner. Det är undervisningssjukhus och svarar för utbildning ochforskning. Det är länssjukhus för län. Det är regionsjukhus förUppsalaregionen. Enligt utomlänsavtalet har man också att svara för vården avvissa utomlänspafienter. ägs av staten men drivs enligt avtalmellan staten och läns landsting. svarar för avdriftskostnaderna. svarar staten för. Det är den del som avser forskningoch utbildning. Som bekant kommer läns landsting att den 1 januari1983 övertaga huvudmannaskapet från staten. förekom en livlig debatt kringAkademiska sjukhusets budget. Den fördes mellan statliga organ och företrädareför läns landsting samt övriga landsting inom sjukvårdsregionen.Debatten gav återklang även här i kammaren. Jag avser en interpellationsdebatt. Bakgrunden till meningsutbytet var frågan, huruvida destatliga budgetdirektiven om en nedskärning av driftsbudgeten skulle tillämpasäven på Akademiska sjukhusets budget. Landstingen hävdade att påbudet inkräktadepå landstingens intressen och skyldigheter sådana de anges i sjukvårdslagen 3§. Landstingen får enligt driftsavtalet med staten ändå svara för större delenav kostnaden. Under alla omständigheter måste landstingen i regionen svara förvården av de svårt sjuka patienter som normalt annars skulle remitteras tillUppsala. Man ansåg vidare att nedskärningarna skulle kunna kommaatt kränka regionsjukvårdsavtalets stadganden och den praxis för tillämpning avregionsjukvårdsavtalet som utvecklats . I brev till regeringen - socialdepartementet- anfördes bl. a.: "finner det konstitutionellt tveksamt att rege ringen utan att överlägga med nämnden inkräktar på de enskilda lands tingens rätt och skyldighet att enligt gällande sjukvårdslag själva avgöra dimensionering och kostnader för sin högspecialiserade sjukvård. Region sjukvården i regionen regleras genom avtal mellan staten, läns landsting och regionlandstingen. Nämnden anser det vara högst märkligt att staten som en avtalspart ensidigt beslutar om begränsningar av region sjukvården i den av sju sjukvårdsregioner där staten är huvudman för ." Enligt beräkningar som redovisas i socialutskottetsbetänkande /82:26 innebär den sist fastställda utgiftsramen för budgetåret1981/82 jämfört med de faktiska utgifterna /81 en minskning av antaletvårddagar i sluten vård med och en minskning av antalet besök i öppenvård med . Men hur har det utvecklat sig senare? Enligt uppgifterfrån regionsjukvårdsnämnden har, icke oväntat, kön av antalet väntande ökat påföljande sätt från till : kardiologi20 %, neurokirurg! , thoraxkirurgi , urologi och barnkirurgi . Från sjukhuset har hävdats att det är den kvalificeradesjukvården som man i första hand önskat slå vakt om. Den har, som framgår avdessa siffror, tyvärr blivit drabbad. Med hänsynfill att det åligger landstingen att tillgodose sjukvårdsbehoven - och idet här fallet direktionen att svara för resursfördelningen - anser de socialdemokratiska reservanterna att landstingens indignafion är berätfigad. Försök till styrning har förekommit, icke reella partöverläggningar. Vi reservanter riktar vår kritik mot att det ansvarigastatsrådet genom påtryckningar mot berörda myndigheter och landsting har söktatt i detalj styra var nedskärningarna i sjukhusets verksamhet bör ske. Enhgtvår uppfattning har statsrådet på ett otillbörligt sätt blandat sig imyndigheters och landstings uppgifter. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Med det sagda, herr talman, ber jag att få yrka bifallfill den socialdemokratiska reservationen nr 13. 173 (vpk):- Herr talman! Detta är förhoppningsvis sista kapitlet i följetongen omAkademiska sjukhuset, som har pågått här i kammaren . Det står alldeles klart att regeringens och desssjukvårdsministers beslut om nedskärningarna vid i Uppsalafick effekter som man inte hade räknat med. Ur den synpunkten är det heltnaturligt att de berörda regionerna, landstingen och även län har käntindignation och rest protester, något som vi har fått erfara under det senastehalvåret. Det är också helt motiverat att påpeka det felaktiga i attdet inte upptogs ordentliga förhandlingar och överläggningar om dessanedskärningar, innan man lät dem träda i kraft. Genom att tillämpa vad som skulle kunna kallasosthyvelprincipen när dessa nedskärningar gjordes och genom att exempelvis intebeakta följderna av att skära ned anslaget till läkarlöner, fick man precis deneffekt som här har redovisats av den socialdemokratiske representanten,nämligen nedskärningar av den kvalificerade vården. Det var mycket olyckligt,och hade kunnat undvikas om överläggningar tidigare hade tagits upp. Detta är alltså ett bevis på en viss centralstyrning ochett försök att göra nedskärningar på ett känsligt område utan att ta kontaktmed de närmast berörda, dvs. med dem som hade kunskaper om och erfarenheter avvilka följderna skulle bli. Dessa ingrepp har också fått mycket olyckligakonsekvenser i fråga om antalet vårdplatser, för vården och hela sjukvårdssituationenvid och i hela regionen. Jag ber med detta, herr talman, att få ansluta mig tillden socialdemokratiska reservafionen, som också kommunisterna iövrigt kommer att stödja. 174DANIEL TARSCHYS (fp): I budgetdialoger händer det inte så sällanatt de som begär pengar men inte får det blir litet missnöjda. I är manmissnöjd över att inte har fått tillräckligt med pengar.Också i sjukvårdsregion är man missnöjd över detta. förklarade här alldeles att han delarden indignation som man hyser över att har behandlatsalltför styvmoderligt. Får jag då ställa en fråga till : Om YngveNyquist menar att har fått för litet anslag, varför har YngveNyquist då inte föreslagit att sjukhuset skall få mera pengar? hade vi möjlighet att här ikammaren besluta om anslag till , först i samband medbudgetpropositionen, sedan i samband med en tilläggsbudget och sedan i sambandytterligare en tilläggsbudget.Inte vid något av dessa fillfällen agerade för att få fram merapengar till . Jag har här voteringsprotokollet från den senaste gångenvi här i kammaren beslutade om , nämligen dén 16 december1981. Jag kan där konstatera att och en betrygganderiksdagsmajoritet röstade för precis det anslag som nu kritiserarregeringen för. Riksdag och regering har varit eniga om deanslag som beviljats till . Därför är.det en gåta attsocialdemokraterna i nu kommer och klagar över beslutsom de själva har varit med om att fatta. Jag vill upprepa min fråga till : Om YngveNyquist är så indignerad över att för litet pengar har givits till Akademiskasjukhuset, varför har då inte agerat för att få fram mer pengar? Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 175 (): Till vill jag säga att jaginser det lönlösa i att försöka få riksdagsmajoriteten med på att öka sina 10 %av anslagen till , när inte sjukhusets direktion harlyckats i sina övertalningsförsök. Jag har räknat med att direktionen ochlandstingen har fått ta kostnaderna för att så långt möjligt försöka klara den kvalificeradevård det är fråga om. - jag stöder mig på ett referat i -gjorde statsrådet flera besynnerliga uttalanden.Enligt tidningen lär hon ha talat om olika grader av sjukdomar som kräverspecialistvård. Hon antydde bl. a. i det sammanhanget att läkarna påvårdcentralerna skulle kunna klara av mycket av denna vård lika bra. Hårt trängd har hon senare sagt att det inte var fråga omatt ta bort vårdmöjligheterna för befolkningen i län eller de avtalsbestämdaplatserna från regionlandstingen. Det gällde den kvalificerade sjukvården avregionsjukvårdskaraktär avseende patienter från andra län. I klartext: deförnämliga specialiteter som finns i skulle inte få användas avvårdbehövande från övriga delar av lanaet. Eftersom intagningarna sker påmedicinska grunder, blir det naturligtvis så att vården kommer att drabbas påalla nivåer. När den part som svarar för av kostnadstäckningen görsådana uttalanden, är det ett försök till styrning, vilket är anmärkningsvärt.Då inser jag det lönlösa i att en enskild riksdagsman mofionerar i dettaavseende. 176DANIEL TARSCHYS (fp): Jag blir mer och mer konfunderad. YngveNyquist hade tre tillfällen att få med sin grupp på att begära merapengar till . Men inte lyckades han med densaken. Tvärtom beslöt ett enhälligt socialutskott att tillstyrkaregeringens'förslag om anslag till . Senast vi diskuterade saken, , fördesutskottets talan av , som är en partivän till Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. talade till riksdagsmännen från län inom olikapartier och förklarade att det inte var möjligt att tillstyrka de förslag somkom från länsbänken. har tydligen ångrat sig. Han tycker atthan röstade för ett alltför snålt anslag och vänder sig med skärpa motbeslutet. Men då ber jag att få påpeka, herr talman, att det beslutet fattadesav själv, av hans partivänner och av oss andra. Att komma iefterhand och beskylla regeringen för ett beslut som själv stårbakom tycker jag faktiskt är ganska fegt. Ett annat påstående som framför är att KarinAhriand skulle ha övat påtryckningar på att dra ner enviss vård. Det är inte riktigt. Vad som har förevarit är att man frånSjukhusets sida har sagt att man är bunden fill händer och fötter. Man har -vilket är mycket vanligt i en budgetdialog - pekat på de bindningar som harförekommit och sagt: Vi kan inte dra ner på vår sjukvård. Då har statsrådetsvarat: Det är klart att ni också har vissa typer av åtaganden som inte ärbindningar. Ni har t. ex. en utomlänsvård som ges till patienter utanförsjukvårdsregionen, och det är så att säga en fri sektor, som ni själva kanbestämma över. Detta har bara varit ett naturligt inslag i den budgetdialog somalltid förekommer mellan regering och verk. ' Jag har noterat att i den debatt som fördes i kammarenden inskärpte mycket kraftigt att regeringen hadeett ansvar att vaka över att höll sig innanför sinbudgetram. Problemet var ju att man inte lyckades hålla sig inom sin ramutan fick komma till regeringen för att få påfyllning, vilketregeringen och också medverkade fill. Jag tror inte att många verk två gånger fick förhöjningar av sina anslag. Det var inte heller rriångaverk som slapp den 2-procentiga nedskärning som drabbade alla statligamyndigheter. Men fick två gånger höjda anslag och komdärigenom att undgå att drabbas av den 2-procentiga nedskärningen. 177YNGVE (): Vad jag försökte peka på i mitt förstaanförande var hur man från regeringshåll totalt hade nonchalerat de avtal somreglerar driften vid . Det har inte lyssnatpå alls. Jag vill gärna avsluta den här debatten med att påminna omatt i den tidigare debatt som vi förde i sjukvårdsärenden karakteriseradeDaniel Tarschys majoriteten som glada amatörer. Den majoriteten bestod ändå aven medicinare och ett antal riksdagsledamöter med flera tiotals årserfarenheter av landstingsarbete. Jag skall gärna kvittera den hurtiga betygsättningenmed att konstatera, att inlägg i den här debatten ger miganledning att förmoda att hans kunskaper om och erfarenheter av landstings- ochsjukvårdsarbete står i klar paritet med motsvarande hos det statsråd somhandhar de här frågorna . 178OSWALD (vpk): Jag hade inte tänkt gå upp mer i den härdebatten, men när jag har hört senaste inlägg måste jagverkligen en gång till ta en replik. Det är ju höjden av cynism som man får möta här. Det hadevarit bra för både och hans partivän sjukvårdsministern, om hanhade låtit en glömskans slöja falla över de uttalanden som sjukvårdsministerngjorde i debatten om nedskärningarna vid . Här står juDaniel Tarschys själv och säger att nedskärningarna medförde att sjukhusetmåste avvisa utomlänspatienterna; där kan man skära ner. Det betyder t. ex. attfolk med allvarliga brännskador, som kan få vård kanske enbart på Akademiskasjukhuset där man har kompetensen, skall avvisas. Det finns också många andraviktiga specialiteter på detta sjukhus, dit man från alla håll i landet harremitterat patienter. återupprepar sin partivänsjukvårdsministerns uttalanden, som var fantastiska att höra när deframfördes: Det här behöver ni inte ta någon hänsyn till! Avvisa bara de därpatienterna och se fill att nedskärningarna blir gjorda! Jag tror inte attnågon - vare sig sjukvårdsministern eller någon i eller någon isocialdepartementet - förutsåg verkningarna när man lade fram det härförslaget, för då hade man säkert inte vågat göra det. Sedan hade man all mödai världen att slingra sig undan den opinionsstorm som uppstod när verkligafakta framkom om effekten av de aktuella nedskärningarna. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 179 (): Två gånger medverkade regeringen höjning av anslagen till . Därutöver gav man sjukhusetbemyndigande att i vissa avseenden överskrida det av beslutadeanslaget. Man kan verkligen inte påstå att regeringen har försummat attmedverka fill att undanröja de ekonomiska problem som harhaft. stod för här i talarstolenoch talade om för och övriga riksdagsmän på Uppsalabänken atten riksavvägning måste göras vid fördelningen av resurser till sjukvården. Iriksdagen röstade sedan en stor majoritet, där socialdemokraterna ingick, försocialutskottets enhälliga förslag. må beskylla mig föratt vara hur oerfaren som helst, men jag är ändå erfaren nog att kunna läsariksdagsprotokoll. Efter att ha läst olika riksdagsprotokoll kan jag konstateraatt hela fjolåret röstade för precis de anslag regeringenföreslagit. Om han nu är indignerad över att dessa anslag är för små, kan hanrannsaka sitt eget samvete. 180TREDJE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Handläggningen av vissaanslagsfrågor rörande anmälda talarna nu haft ordetövergår kammaren till att debattera Vissa tjänstetillsättningsärenden. Granskning av statsrådens tjänsteutövning rn. 181 (vpk): Det ärende som närmast föranlett vår anmälanunder ifrågavarande rubrik gäller ett tillsättningsärende. Åtskilliga gångerhar sådana ärenden varit på tapeten i dechargedebatterna.Dock är detta ett i sammanhanget nytt ärende. När man ser tillbaka på de oegentligheter som den härsökanden varit utsatt för, blir man faktiskt något förvånad.Tidigare har det t. ex. förekommit att han, när han sökte en viss tjänst,spelades bort. Plötsligt föreskrevs andra kvalificeringsvillkor än de somenligt universitetsstadgan skall gälla för den aktuella typen av tjänst. Dethar också förekommit att man har misstolkat innebörden av undervisningsbetyg.Man har nämligen blandat ihop ett äldre och étt yngre betygsättningssystem. Genomen avsiktlig sådan sammanblandning har man i detta ärende, där systemettillämpades, lyckats spela bort sökanden. Man har också i olika sammanhangförklarat honom vara icke behörig. En utomstående som läser handlingarna i alladessa ärenden noterar att det är något märkligt att den som kan vara behörigtill en professur i Tyska med nöd och näppe anses varabehörig till en tjänst som universitetsadjunkt i . Den långa rad av egendomligheter som kan konstateras i deolika ärendena har krönts med ytterhgare ett egendomligt fall. Det gällertillsättningen av en docentur i . Det ärendet har nr 826/81 och avgjordes iutbildningsdepartementet . Efter att ha tittat på det ärendet, kan man konstatera attnog borde statsrådet , som har fattat beslut i ärendet, ochkonstitutionsutskottet, som har haft att granska detsamma - något som tydligenhar gått mycket summariskt till, att döma av granskningsbetänkandets fåtaligarader - ha studsat till inför vissa omständigheter. Så har t. ex. denna sökande-licentiaten - förklarats icke behörig med den synnerligen märkliga ochsåvitt jag vet unika motiveringen att bara den som sätts i förstaförslagsrummet kan anses behörig. Det är ett mycket märkhgt resonemang,eftersom behörigheten skall avgöras på basis av meriter. Man kan i och för sigvara behörig, även om man hamnar i andra, tredje eller fjärde förslagsrummet.Det kan finnas de som är mera meriterade, men för den skull kan man varabehörig till den typ av tjänst som det gäller. Det förfarandet måste naturligtvis vara felaktigt, ochvisst borde statsrådet ha uppmärksammat detta och i handläggningen avärendet ha undanröjt beslutet i åtminstone denna del. Under denna tillsättningsprocedur har det dessutom kommitpåståenden om från bl. a. en person som i har deltagit iberedningen av ärendet. Dessa påståenden kan inte på något sätt verifieras avde handlingar som har lämnat in. Det har föranlett att gå tilltingsrätten för att få detta fastställt. Tingsrätten har också fastställt attde uppgifter rörande som i detta fall cirkulerade var ägnade attutsätta honom för missaktning. Statsrådet har sedan bl. a. konstaterat atttingsrätten inte dömde någon till ansvar för denna handling. Detta anförsalltså som ett försvarför statsrådets beslut i ärendet. Det är dock att notera att statsrådet däråberopar en dom som inte har vunnit laga. kraft, vilket måste vara formelltfelaktigt. Det finns således, herr talman, en serie .egendomligheteri detta tillsättningsärende, liksom i ett flertal andra tillsättningsärendendär samme sökande har varit aktuelloch där i stort sett samma personer harbedömt hans kvalifikationer. Rent statistiskt kan detta inte stämma i samtligafall. När sådana här egendomligheter, oegentligheter och formella fel på dettasätt samlas i långa serier, antyder det mycket klart att det här verkar någonkraft som är obehörig, som inte har i ett rättssamhälle och en korrekt rättsligbedömning att göra. Eftersom inte har intresserat sigför dessa egendomligheter eller inte brytt sig om att på något sättuppmärksamma dem, återstår det ingen annat för vpk än att lägga fram ettsärskilt yrkande. Under avsnittet 14 i yrkar vi alltså: att utskottets anmälan såvitt avser prövningen av vissatjänstetillsättningsärenden läggs till handlingarna med följande uttalande: I ärende 826/81 harutbildningsministern fattat beslut. 1. åberopat en dom som inte vunnitlaga kraft, 2. bl. a. grundat beslutet på en iunderlaget befintlig handling, vilken enligt tingsrätten är ägnad att utsättasökanden för missaktning, 3. godkänt, att tillsättningsförfarandet endast räknatsökande som behöriga,, därest de satts i första förslagsrummet, samt 4. handlagtärendet i strid med regeringsformen 11 kap. 2 och 3 §§. Utskottet finner detta förfarande böra föranleda anmärkning. Jag yrkarbifall till detta särskilda yrkande. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 182 (): delar av den följetong som JörnSvensson nu har berört har vi diskuterat åtskilliga gånger i . Jagskall inte upprepa det. Vad det nu gäller är ett rätt vanligt tillsättningsärende.Några stycken söker en docenttjänst. En får tjänsten. De som inte får denbesvärar sig hos regeringen. Regeringen avslår besvären. Det är ingentingovanligt, och det är ingenting som inte regeringen har full rätt att göra. Jag ber att få yrka bifall fill vad utskottet har anfört. 183JÖRN (vpk)': Om jag inte kände , skulle jagtro att han avsiktligt försökte att förolämpa mig. Jag står inte här ochdiskuterar huruvida den ene eller andre borde ha fått tjänsten. Vad jagdiskuterar är de egendomligheter i handläggningen som har förekommit, t. ex.att man förklarar en sökande icke behörig därför att han inte har kommit iförsta förslagsrummet- det vet ju var och en som sysslar méd sådana här sakeratt det är fullständigt absurt. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Om detta har statsrådet ,när han har överprövat ärendet, inte haft ett ord att säga. Det är sådanaegendomligheter som återkommer i fall efter fall när det gäller den härsökanden och som vi finner i detta aktuella fall , vilketär det som borde ha granskats. Därför skall inte komma här och säga tillmig att det är inget ovanligt att en sökande förlorar i en konkurrens. Nej, detvet jag väl, men det är inte detta klagomålet gäller. Det är konstigheterna isamband med tillsättningsförfarandet det handlar om, men dem ger sig tydligeninte in på att försöka vare sig granska eller förklara. De är oförklarliga från rättslig synpunkt. De måste varaförklarliga ur helt andra, obehöriga synpunkter. Det är min slutsats. Överläggningen var härmed avslutad. 184 TREDJE VICE TALMANNEN: Proposifioner ställs först beträffande envar av de frågorsom berörs i de reservationer som fogats till betänkandet samt i de underöverläggningen framställda särskilda yrkandena. Därefter ställs proposition iett sammanhang på övriga i betänkandet upptagna frågor. Beslöts med 240 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 64röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 1 av m. fl. Regeringens handläggning av tekofrågor med anledning av beslut Beslöts med 153 röster att läggautskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vadutskottet anfört. 151 röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggastill handlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 2 av HildingJohansson m.fl. I kontrapropositionsvoteringen avgavs 88 röster för attutskottets anmälan i denna del skulle läggas till handlingarna med gillande avvad som anförts i reservation 3 av m. fl. 65 röster avgavs föratt utskottets anmälan skulle läggas fill handlingarna med gillande av vad somanförts i reservation 4 av m. fl. 150 ledamöter avstod från attrösta. I huvudvoteringen beslöts med 153 röster att läggautskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vadutskottet anfört. 87 röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggastill handlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 3 av BertilFiskesjö m. fl. 64 ledamöter avstod från att rösta. I en förberedande votering avgavs 64 röster för attutskottets anmälan i förevarande del skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 6 av m. fl. 17 rösteravgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna med gillandeav vad som anförts i det av under överläggningen framställdayrkandet. 223 ledamöter avstod från att rösta. I kontrapropositionsvoteringen avgavs 89 röster för attutskottets anmälan i denna del skulle läggas till handlingarna med gillande avvad som anförts i reservafion 5 av m. fl. 64 röster avgavs föratt utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna med gillande av vad somanförts i reservation 6 av m. fl. 151 ledamöter avstod från attrösta. I huvudvoteringen beslöts med 134 röster att läggautskottets anmälan i förevarande del till handlingarna med gillande av vadutskottet anfört. 89 röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggastill handlingarna med gillande av vad som anförts i reservation 5 av BertilFiskesjö m. fl. 81 ledamöter avstod från att rösta. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beslöts med 153 röster att lägga utskottets anmälan iförevarande del till handlingarna med gillande av vad utskottet anfört. 151röster avgavs för att utskottets anmälan skulle läggas till handlingarna medgillande av vad som anförts i reservation 7 av m. f\. Regeringens beslut om kommundelningar