prot · G509166 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:166 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollen för . 2 § vice talmannen meddelade att () denna dagåtertagit sin plats i , varigenom uppdrag somersättare upphört. 3 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1981/82:136 filllagutskottet /82:170 lagförslag 2 fill justitieutskottet 4 §Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskottetsbetänkande /82:37 betänkande 1981/82:42 betänkande 1981/82:49 Näringsufskottetsbetänkanden /82:38, 42, 46, 49, 51, 54, 57 och 58 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /82:16 5 §Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Fortsattes överläggningen om försvarsutskottetsbetänkande / 82:18. Anf.1 HANS i (vpk): Eftersom jag står först på dagens talarlista och den här debatten är endirekt fortsättning på gårdagens debatt, skall jag inledningsvis påminna litetgrand om vad som hände under de sena kvällstimmarna i går. Medan man väntar på sintur i debatten och det drar ut allt längre . Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. går manrunt litet grand och talar med andra ledamöter som också sitter och väntar. Manbyter några ord. Jag kan säga att det var många med mig som med spänning sågfram emot att industriministern skulle träda in i försvarsdebatfen. Det är ennyhet, i varje fall såvitt jag vet, att industriministern går in i dendebatten. Det fanns olika teorier om vad han skulle ägna sitt anförande åt. Jag för min del har fill uppgift att redogöra för vpk:ssyn på det sårbara samhället och på de de katastrofala följder för vårttotalförsvar som def innebär om utvecklingen - i vad gäller sårbarheten alltså- får fortsätta som . Därför såg jag fram emot att industriministernskulle ha fastnat för en gammal och välkänd vpk-tes, nämligen den att det isyfte atf minska sårbarheten och att öka styrkan hos det ekonomiska försvaretoch totalförsvaret är nödvändigt att få bort de vattentäta skott som finnsmellan försvarspolitik, arbetsmarknadspohtik och regionalpolitik. Med andra ord: Tanken att försvarspengarna kan tjäna flerasyften, precis som de pengar som satsas inom arbetsmarknadsområdet och inomregionalpolitiken också kan vara ägnade att stärka totalförsvaret genom aft enbättre försörjningsberedskap skapas och genom aft lagring av varor gradvisersätts med decentraliserad produktion. Tyvärr blev jag rejält besviken på industriministern. Hanmotsvarade inte mina förväntningar. Jag vet visserligen inte hur mycket avförväntningarna som var optimism och hur mycket som var illusioner, men faktumär att han talade om helt andra saker. Industriministern framförde med storbravur en lovsång fill det förestående , som enligt honom är heltnödvändigt ur sysselsättningssynpunkt och för att vi skall kunna behålla en högteknologi inom landet. Kunskapen fick inte förödas, framhöll han. När sedan från vpk ifrågasatte riktigheteni industriministerns påståenden och frågade varför man inte tidigare försöktkomma ur den militära knipan genom atf satsa en större andel på civilproduktion, fick svaret att han borde fråga socialdemokraternaom den saken, eftersom de hade haft regeringsmakten när Viggenprojekfet varfärdigpla-nerat och man måste börja se framåt. Men det faktum attsocialdemokratiska regeringar har missat att ta tag i frågan om vad som skallkomma efter flyget när det gäller flygindustrin, utveckling av teknologi,skapande av sysselsättning osv. innebär ju inte att de borgerliga bara kankrypa undan i den frågan. Det har ju gått tid efter 1976 också. Det är litet avden gamla tekniken att gå ut och ropa "fa fast tjuven" somindustriministern här använder. Industriministern ville naturligtvis inte - även om hangivetvis anslöt sig till regeringens säkerhetspolitiska bedömningar - försvaraJAS-projektet ur strikt militära synvinklar, för def skulle ha verkat konstigt.Han ville i stället peka på nödvändigheten av att vi nu bygger ett nyttmilitärflygplan för att rädda jobb och teknologiskt kunnande. Då kan man frågasig om det infe, från industriministerns synpunkt, finns något bättre och mereffektivt sätt att använda minst 25-30 miljarder på än att bygga ett nyttflygplan - om def i huvudsak gäller att rädda sysselsättning och teknologisktkunnande. Jag kaninte låta bli att jämföra med kärnkraftsutbyggnaden, som också. enligt demsom då ville bygga ut för dyra pengar, var till för att rädda jobben och bevarateknologi och kunnande. när den branschen är överspelad för vår del, skallman satsa på export av kärnkraffsteknologi. Kommer def atf bli likadant medJAS, när vi inte längre har råd med några egna flygplan? Skall denna teknologii framtiden tjäna svenska exportintressen? BKr det i förlängningenkrigsmaterielexport, när vi inte själva har råd atf fortsätta denna vansinningaupprustning? Mot bakgriind av industriministerns framträdande måste man ställasig dessa frågor. Industriministern hävdar att de sysselsättningseffektersom skulle bli följden av denna militära satsning är så stora aft de motiverarsatsningen. Men def är känt för alla att det ger betydligt bättrekringeffekter, s. k. spin-off-effekter, i ekonomi och näringsliv, om man satsarpå civila projekt. De argument som industriministern framförde, dvs. att manskulle rusta upp för sysselsättningens skull, faller platt till marken när manstuderar verkligheten. Det finns många undersökningar .som visar att justcivila satsningar är mycket bättre ur sysselsäftningssynvinkel. Jag skulle tala om sårbarheten och det faktum att vpk årefter år yrkar på én annan inriktning av totalförsvaret, som på ett bättre sättkan svara mot de verkliga krav som ställs på ett bra och genomtänkt försvar. I vår motion 2283 nämner vi detta inledningsvis. Vi talardär om att statsledningarna under långt ifrån harutnyttjat de möjligheter som har funnits för att stärka samhället. Man har inteheller utnyttjat naturrikedomarna, näringspolifiken ochbefplkningsfördelningen. Uflandsberoendet har ökat. Man har satsat ensidigt påmarknadsekonomierna och blivit beroende av utlandsägd produktion, osv. Dettaär kända fakfa för alla som sysslar med försvarspolitik; Varför hävdar vi då från vpk så envist att försvaret måsfefå en ny inriktning, och vilka är problemen? Varje modern industristat har problem med att klaraförsörjningen under krig eller avspärrning. Stora befolkningscentra har byggtsupp som en följd av centraliserad produktion. Transportapparaten har blivit merkomplicerad och sårbar, vilket leder till problem med distributionen, specielltmed tanke på atf stora mängder livsmedel som produceras på landsorten måsfetransporteras in till storstäderna. Ny teknik, t. ex. datatekniken, har skapat stora problemför försörjningsberedskapen. Om datan störs eller viktiga delar slås uf,klarar man inte lagerhållning, bokföring, produktion och en rad andraverksamheter som har skötts manuellt och på så vis inte har varit såsårbara. Inom vissa områden kan man befara att genuint yrkeskunnande, tillföljd av utglesning av produktionen och nedläggning av industrier, är på vägatt ersättas av snabb, rationell datahantering, vilket gör att man inte kanfortsätta produktionen, om datatekniken slås uf. Det kapitalistiska produktionssättet, som vi lider under ivårt land, förvärrar indusfrisfatens problem med försörjningen under krig ochavspärrning. Viktiga varor som infe ger nog profit produceras inte. Utslagningav småindustri och verksamhet spridd över landet sker konfinueriigt genom den Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. förkapitalismen nödvändiga monopoliseringen och strävan fill stordrift. Monopolkapitaletsoch de multinafionella bolagens strävan aft på mest lönsamma villkor delta iden internationella arbetsdelningen skapar en utglesning i varusortimentet, somförsvårar vårt lands förmåga till försörjning på egen hand. Detta beskrivsockså mycket klart i överstyrelsens för ekonomiskt försvar perspekfivstudie,där man säger: , "Strukturförändringen inom svensk industri har bl a pågrund av en alltmer ökande integration lett till allt färre och störreproduktionsenheter och en mera specialinriktad produkfion. Industrin har iväxande grad blivit beroende av tillförsel av råvaror, halvfabrikat,komponenter och reservdelar från utländska leverantörer." Detta anmäls som ettproblem. OswaldSöderqvist har hävdat detsamma som ÖEF nu framhåller, och föregen del hade jag uppe samma sak i försvarsdebatten . Tidenlöper, så jag skall inte citera det, och alla har möjlighet att gå tillbakafill protokollet. Men jag talade då om möjligheterna atf ersätta drivmedel medinhemsk produktion, om energiförsörjning, mot bakgrund av vad som var aktuelltnär vi talade om alternativ till kärnkraften, om försörjningen med energi inomvårt land. Det lades ju fram mängder av förslag, och utvecklingsvägarskisserades. Jag talade om att vi måsfe bryta i ökad omfattning - vi ärju starkt beroende av import av viktiga - för att se till att vårindustri fungerar under avspärrning. Utan viktiga legeringsmetaller kan vi integöra annat än vanligt s. k. bondjärn, och det är inte mycket att ha när viskall rusta oss eller försvara oss. Jagnämnde metaller, och jag skall fa upp en intressant sak som har hänt i veckan.Nyligen gick generaldirektören i ÖEF ut i ett uppmärksammat anförande, somrefererades i . Där står bl. a. följande: "Börja brytavanadinmalm i . Det uppmanar chefen för överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF), generaldirektör . Han hävdar att en brytning voresamhällsekonomiskt lönsam, skapa sysselsättning och täcka hela Sverigesårsbehov av denna vikfiga legeringsmetall. Att den inte kommit i gång ännuskyller Nordbeck på 'sektortänkandet' inom myndigheterna." Sedanfortsätter han med aft förklara att det är vattentäta skott mellan arbetsmarknadsinsatser, ekonomiska försvarsinsatser osv., precis så som vpk har skisserat . Man måste bryta dessa vattentäta skott och se till vilken nytta man kan få av pengarna i ett mer gemensamt sammanhang. Det är intressant att tankar nu börjar föras fram, som vi har haft i våra motioner , om att samhällsekonomiskt tänkande kan ersätta ett direkt privatkapitalistiskt företagsekonomiskt tänkande när det gäller försvarsmedlen. Det är en intressant bekräftelse på aft de tankarna har varit riktiga. Men ändå satsas år huvuddelen på det militära försvaret, och dessa tankar ser inte ut att kunna bryta igenom bland dem som har aft besluta. . . harockså pekat på problemen inom dataområdet. Jordbruksministern harnyligen tillsatt en utredning som skall se över om Nr 166 man inte kan ändra livsmedelsförsörjningen, så atf den inte är. centraliserad till Skåne.Detta är också saker som är oerhört viktiga för 4 jyjjj 982 försörjningsberedskapenoch som, om man förändrar denna centraliserade, m. m. monopoliserade struktur,skulle kunna skapa jobb i andra delar av landet. På Säkerhets- och så sättskulle man kunna få större nytta av de pengar som avsätts för försvarspolitiken försvaret. Dettaär små positiva uppvaknanden på olika håll. Folket inom ÖEF talar naturligtvisom detta - det känner jag till - men de har svårt att finna gehör. Dettatotala, eller kanske man skall säga kompletta, synsätt på totalförsvaret måsfesnart komma till uttryck i direktiv inför det framtida försvarsarbetetsutformning. Vihar väckt motioner méd denna inriktning och har fått till svar attsittande försvarsutredning har sina direktiv och att några tilläggsdirektivinte är aktuella. Man har sagt att vi skall vänta', eftersom det blir enny planeringsperiod. Och är det så dags. Det är dags att se framåt igen, ioch med att vi fattar besluten . Vi måste börja titta på vad som skallhända i fortsättningen, efter den period som det nu har planerats för och skallbeslutas om. Vifrån vpk menar att eni ökad integration mellan det ekonomiska försvarets rolloch den verklighet som kapitalismen av ger oss att fungera i är av nöden.Genom påverkan och ingrepp i samhällets struktur och tillskapande av resurserkan man minska påfrestningarna. Man kan förena intresset för en bättreberedskap, ett bättre försvar, med social nytta, med möjligheten att skapa jobboch upprätthålla produktionen, vilket rhan inte kan göra enligt striktprivatkapitalistiska synsätt. Vpkanser att varken försvarskommittén, regeringen i sin proposition ellerutskottet, som har behandlat propositionen, tar det ekonomiska försvaretriktigt på allvar. De ser inte vilka möjligheter som finns vid ett nytänkande.Därför har vi också yrkat att man skall ge nästa försvarsutredning direktiv ienlighet med vad vi skriver i vår motion. Det innefattar naturligtvis ocksådessa riktiinjer. Eftersomdet tidigare glömdes bort, herr talman, skall jag nu yrka bifall tillmotionerna 1110 och 535 från vpk. Jag yrkar naturligtvis också bifall fillmotion 2283, som innehåller de tankar som jag här har skisserat. 2 (): försvarbygger på den allmänna värnplikten, och det är därför viktigt atf de socialaförmånerna tryggar de värnpliktigas situation på ettsådant sätt att deras sociala situation inte är försämrad vid utryckningen. Enundersökning om de värnpliktigas ekonomiska förhållanden som överbefälhavarenhar arbetat med har avslutats. Flera instanser har dock förordat aftfrågan om ett nytt förmånssystem utreds ytterligare. Försvarsministern harockså i defta syfte tillsatt en kommitté med direktiv att Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. senast den1 oktober i årredovisa sina överväganden och förslag. Flertalet av remissvarenfrån myndigheter och organisationer angående överbefälhavarens undersökning avde värnpliktigas ekonomiska förmåner innehåller krav på att åtgärder snarastmöjligt vidtas för att komma till rätta med vissa problem inom det nuvarandeförmånssystemet. har också förordat vissa angelägnaförbättringar i avvaktan på den fidigare nämnda utredningeii. Det visade sigatt de som hade svårast att klara ekonomin är de ensamstående värnpliktiga somhar skaffat sig sin lägenhet än före inryckningen,eftersom bostadsbidrag endast utgår till dem som har haff lägenhet sex månadereller längre. Vid besök på förbanden och samtal med konsulenterna hardessa bekräftat att det är en svår situation för många som stått länge ibostadskö atf infe få bostadsbidrag. Def är bostadsbrist på många håll, och atfdå kanske behöva lämna sin lägenhet på grund av militärtjänst och därmedsammanhängande dålig inkomst skapar naturligtvis missnöje. Regeringen föreslår därför att den nuvarandesexmånadersregeln när def gäller bidrag till,hyra försvinner fr. o. m. . ställer sig bakom förslaget. Vidare föreslås en höjning av dagersättningen med . iavvaktan på utredningens förslag. Ett starkt krav från de värnpliktiga är att dagersätt ningen successivt höjs till . Varken regeringens eller oppositionens förslag når detta mål. Även i denna fråga måste vi avvakta utredningens förslag. Med hänvisning främst till den pågående utredningen ärutskottet inte berett att tillstyrka en höjning av dagersättningen utöverregeringens förslag. Motionerna 2276 och 535 avstyrks därför i dessa delar.Övriga förslag fill förbättringar redovisas i betänkandet, och jag hänvisartill detta. tar i motion 2263 uppfrivilligorganisationernas förmånssystem. Frivilhgorganisationernas verksamhetär en så viktig del av vårt totalförsvar atf den bör erhålla stöd från allaberörda myndigheter. De frivilliga försvarsorganisationerna inkl. hemvärnetengagerar över 800 000 av vårt lands produktiva befolkning. Försvarsupplysning, rekrytering och utbildning ärfrivilligorganisationens uppgifter. Den frivilliga försvarsverksamhefen skalltjäna totalförsvaret. Samordningen åvilar närmast överbefälhavaren ocharbetsmarknadsstyrelsen i samråd med andra berörda myndigheter.Frivilligorganisationerna har en central samarbetskommitté. Dessutom finnsregionala och lokala samarbetskommittéer. De största frivilligorganisationernaär hemvärnet. Röda korset och , som med sina60 000 medlemmar är den största kvinnliga frivilligorganisationen i . Samtliga frivilligorganisationer har en mycket storbetydelse för vårt totalförsvar. Förutom den direkta utbildning och övning somges frivilligorganisationernas medlemmar sprids försvarsupplysning ochsamhällskunskap, övas sohdariteten och stärks kamratskapet mellan skildagrupper och yrkeskategorier. Den insatsfrivilligorganisationernas medlemmar gör kan vi inte undvara i vårt totalförsvar.Den är värd allt stöd. Även i en kärv ekonomisk situation bör därför defekonomiska stödet till frivilligorganisationerna behållas och även om möjligtförbättras. Förmånssystemet för frivilligfjänstgöring bör ses över iavsikt att skapa balans mellan olika kategorier av frivilliga. Det bör ävenskapas bättre förutsättningar för kvinnor att delta i frivillig utbildning ochatf avtalsbinda sig för tjänstgöring i krig. Likaledes bör möjligheten föranställda atf få ledigt för att genomgå frivillig utbildning utan atf förloraarbetsinkomst förbättras. I proposition 1981/82:102 säger försvarskommittéatt de frivilliga försvarsorganisationeras verksamhet är ett nödvändigtkomplement till plikttjänstgöringen. Frivilliga åtaganden är av avgörandebetydelse inte minst med avseende på insatsberedskapen. Försvarsministern delar kommitténs uppfattning ochuttrycker sig på följande sätt: "Jag delar kommitténs syn på betydelsen avfrivillig personal och de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet. Detfrivilliga engagemanget är enligt min mening ett uttryck för den starkaförankring försvarstanken har hos befolkningen. Jag delar försvarskommitténs uppfattning attförmånssystem, ledighefsregler samt möjligheten för kvinnor att erhållautbildning och uppgifter bör ses över. Det torde få ankomma på regeringen atfnärmare fastställa formerna för en sådan översyn." och statstjänstemännens frehuvudorganisafioner kom 1975 överens om bl. a. vissa ändringar i det allmännaavlöningsavtalef. Överenskommelsen innehåller bl. a. följande punkt': "Vid tjänstledighet för frivillig utbildning somfordras för att vinna eller behålla kompefens för befattning i totalförsvaretutgår lön med B-avdrag under ett och samma kalenderår." Motsvarande möjlighet att få tjänstledighet för frivilligutbildning med B-avdrag finns inte för kommunalf anställda. I förhandlingar1980 framfördes kravet av såväl KTK som /SR-K, men def gav inget resultat.Frivilligförsvarets betydelse ökar. Det är av stor vikt atfmedlemmarna bereds fillfälle aft delta i utbildningen. Likhet bör råda mellanstatligt och kommunalf anställda. Den enskildes möjligheter atf delta i kurser underveckotid är beroende av bl. a. den ekonomiska ersättning som utgår. Deskillnader som här finns mellan olika kategorier upplevs som orättvisa.Ersättningen borde vara lika oavsett vilken kungörelse som ytterst styrverksamheten. Olikheterna i förmånssystemet leder till negafiva jämförelser sommenligt kan påverka en organisations möjlighet atf behålla avtalspersonal. Denposifiva uppfattning som präglar statsmakternas syn på frivilligförsvarsverksamhet borde komma till uttryck när det gäller atf jämställaförmåner för frivilliga. Till följd av def stora antalet frivilliga, som genomfören mängd kurser och övningar, blir hanteringen av utbetalningar och kontrolleromfattande och därmed kostnadskrävande. Även smärre justeringar i dennahantering skulle innebära avsevärda lättnader. Förutom de ekonomiskaersättningarna spelar Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. ocksåmöjligheterna aft få ledigt en stor roll. Under en följd av år har det arbetatsför att kommunalt anställda skulle få samma rätt som statsanställda, men defhar inte lyckats hitintills. Rekryteringen av frivillig personal tilltotalförsvaret anses av flera skäl ha sfora värden och innebär också attstatsmakterna inte behöver tillgripa fler eller mer omfattande pliktlagar. Dettotala behovet av personal är detsamma oavsett om personalen tillförs påpliktens eller frivillighetens väg. Förmåner av olika slag bör naturligtvis infevara sämre för de frivilliga. Det är mycket glädjande att försvarsministernuttalar sig så posifivt och atf han är beredd atf fastställa normerna för enöversyn angående förmånssyn, ledighetsregler samt möjligheter för kvinnor atterhålla utbildning. Försvarsministern sade i sitt anförande aft de frivilligaorganisafionernas verksamhet är mycket betydelsefull, och han utlovande atf denföreslagna utredningen skall tillsättas. Hälso- och sjukvården i krig bygger till stor del på defredstida resurserna. Få länder har så goda sjukvårdsresurser som . Denmedicinska tekniken och den materiella standarden inom sjukvården är hög, ochpersonalen är välutbildad. Omstruktureringen och utbyggnaden av stora cenfralsjukhusoch nedläggning av små sjukhus, typ länssjukhus, har dock inneburit aft enutslagning medför mycket större skador än vid en jämförelse med sjukvården för20 år sedan, då vi hade många små fungerande sjukvårdsenheter i länen.Operafioner och avancerad medicinsk vård kunde utföras på fler ställen än eneller två platser i ett län. Glädjande nog har landstingen under senare årprioriterat utbyggnaden av hälsocentraler, där en mycket stor procent sjukvårdkan bedrivas. Vid en väl fungerande hälsocentral kan av de sjuka behandlasoch behöver ej transporteras till . Detta innebär naturligtvisen resursförstärkning av sjukvården i händelse av en krigssituation i vårtland. Den moderna sjukvården baseras mycket påengångsmaferiel, och def känns oroande att så mycket importeras och är materielsom fillverkas av oljeprodukter. Jag tänker, då på plast. Injektionssprutor ochkanyler -spetsar - är viktiga materiel som vi ganska snabbt blir utan ihändelse av en avstängning vad gäller import fill . Jag har lästen artikel där def konstaterades aft nyutexaminerad vårdpersonal infe kananvända glassprutor vid injektionsgivning. Det är naturligtvis viktigt att deti utbildningen ingår användning av flergångsmateriel, så att kunskapen finns ombehovet skulle uppstå. Den materiel som finns kvar för flergångsbruk är detviktigt att vi förvarar väl och att användningssätt och vård av materielenhålls levande. De svårigheter som föreligger är sjukvårdshuvudmännensbegränsade möjligheter aft hålla sfora lager. Def kan variera mellan två veckoroch . Ett mycket viktigt beslut som fattades av är attsjukvårdshuvudmännen från . har ansvaret även för planering avsjukvården i krig och lagerhållning. Det är naturligt att den bästa planeringenalltid sker så nära vårdnadsstället som möjligt. En annan vikfig del i en fungerande sjukvårdsorganisationär transporterna. Varje landsting och sjukvårdsförvaltningsområde har sinaambulanser anpassade för fredsbehov. Dessa resurser är helt otillräckliga i enkrigssituation. bör enligt försvarskommittén byggasupp med de fredstida resurserna som kärna. Det är viktigt aft huvudmannaskapetsnarast fastställs och att räddningsfjänstkommittén lägger fram ettförslag. Jag delar helt utskottets åsikt att det ärangeläget att försörjningen med sjukvårdsmateriel prioriteras och aft de övrigafrågor som jag tagit upp åtgärdas. Vi har en bra sjukvård i fred, men i enkrigssituation krävs ytterligare åtgärder. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. I detta anförande instämde (). 3 () replik: åberopade överbefälhavarensundersökning om de värnpliktigas ekonomiska förhållanden. Jag hänvisade filldenna i mitt anförande i går. Undersökningen visar klart aftvärnplikfsförmånerna ligger på en alldeles för låg nivå. Den visar också atfmånga värnpliktiga måsfe låna för att klara sin ekonomi . Utredningen visar dessutom atf de värnpliktigas30-kronorskrav är realistiskt. Våra ledamöter i försvarskommittén ställde sigockså bakom det kravet, och vi har följt upp det i vår parfimofion. Därförbehöver man alltså inte avvakta förmånskommitténs förslag för att fastställaden nivån för de värnpliktigas ersättning. Det skulle tvärtom vara bra omriksdagen ställde sig bakom detta krav och gjorde ett sådant uttalande - detskulle vara en bra vägledning för den kommitté som arbetar. Och detta kan manalltså göra genom att bifalla reservation 12. Vi har vidare sagt att även om viställer oss bakom kravet på .