prot · G509166 · 1981-12-31 00:00:00 — decenfraliseringsdelegafionenskall leda fill resultatet atf en uflokalisering av Nr 166 verksamhetkan ske från , och då bör vara en Fredaeen den Desynpunkter jag här framfört överensstämmer väl med det ställnings- tagande som gjort i reservation nr 6.Reservafionen innebär Säkerhets-och ett bifall till mofion nr 2192, som har undertecknats avcenterns och försvarspolitiken folkparfiets ledamöter frånJönköpings län. mm Jag får slutligen, fru falman, yrka bifall fill reservation nr 6. Idefta anförande instämde (). Anf.18 (): Delområdena växlar här. Efter den här småländska framställningenskall jag gå över fill atf resonera något av . Jag kan då knyta anfill förhållanden som jag ofta möter vid arbetet med de frågor som jag vanligensysslar med här i . Gång på gång har jag återkommit med kritik motregeringar för att de lämnat proposifioner som varit ofullständiga och sombrustit i beslutsunderlaget. Ju längre denna debatt om JAS fortskrider, desto klarareträder bristerna i beslutsunderlaget fram. Det gäller planets prestanda,exempelvis vingkon-struktionen och motorn och förhållandet mellanvingkonstrukfionen och motorn, om vilket vi mött ganska skilda uppfattningar,infe minst . Jag har fäst mig vid atföverbefälhavaren har uttalat att beslut om flygplanets figuration m. m. kanfattas först , då ytterligare erforderligt underlag har hunnit fasfram. Framför allt brister beslutsunderlaget när det gällerkostnaderna. Def står klart atf den fidigare omtalade kostnadsramen harsprängts. Debatten har inte gett några bestämda upplysningar om den slutligakostnadsnivån. Def kan tyckas underligt att man under den långa utredningstideninte har nått fram till ett bättre beslutsunderlag. Jag måste konstatera attför den som är lekman på detta område ter sig beslutsunderlaget klent. Dethjälper inte aft man kan hänvisa fill aft man under lång fid har utrett frågan. Det grundläggande är def kontrakt som har tagitsfram. Det innehåller mycket väsentligt material. Det har presenterats förriksdagen i form av ett brev från försvarsministern. Vid den här tidpunkten påtalade detta, ufifrån sin långa erfarenhet av behandlingenav försvarsfrågorna här i . För mig, som har suttit i konstitufionsutskottetunder en lång följd av år, ter sig metoden synnerligen märkvärdig -väsentligtmaterial, på vilket vi skall bygga vårt ställningstagande, presenteras i effbrev fill försvarsutskott. Eff sådant brev utlöser ingenmiotionsräft, och det är över huvud taget svårt att på grundval av detta bildasig någon uppfattning. Jag hoppas att det var säregna förhållanden som gjorde atfregeringen valde denna metod och att den infe skall vinna efterföljd, så att vii fortsättningen får uppleva atf en del av materialet presenteras i en Säkerhets- och försvarspolihken, m. m. propositionmen att betydelsefulla delar kommer efteråt i form av ett brev från ettstatsråd. Jag måste säga att osäkerheten är så stor atf jag intetycker att vi kan fatta beslut , särskilt som det här rör sig om etttidsperspektiv . Jag har också fäst.mig vid den oenighet som finns. Denträder fram bland militärerna men också bland försvarspolitikerna. Jag har frångrundlagsarbetet vant mig vid att man skall ha så bred förankring av deförslag som man vill genomföra som def är möjligt, atf man inte med några fårösters övervikt genomför stora, genomgripande förändringar. Och jag måste sägaatt det här förslaget i tidsperspektiv är att jämställa medgrundlagsförändringar. Här beslutar vi om något som har aktualitet 40-50 årframåt i tiden. Det är långt ifrån allfid som de grundlagar som vi antar har sålångt tidsperspektiv. Men här har man tydligen infe kunnat arbeta sig fram fillnågon enighet. Visst har det hänt även när det gäller grundlagar aft manförsökt genomföra beslut med små majoriteter, t. o. m. med minsta möjligamajoritet. Def har jag slagit ner på. Dock hör detta lyckligtvis tillundantagen. Mot denna bakgrund förvånar det mig att regeringen intehar gjort större ansträngningar för atf få till stånd en större enighet - detgäller ändå ett projekt av utomordentlig storleksordning. I går fick jag fill min förvåning höra aft oppositionenhade fått fa del av alla relevanta papper. Det är i och för sig bra - jagkrifiserar inte detta . Men fror man verkligen i regeringskanslietatt tillgång på samma papper leder fill aft man kommer fram fill sammaståndpunkter? Hade det inte varit lämpligt aft också samlas och resonera omdefta? Varför har inte statsministern kallat till någon överläggning? När defgäller grundlagsfrågor brukar det gå fill på def sättet. Hade statsministerninte haff fid hade han väl kunnat be försvarsministern att kalla till en sådanöverläggning. Det händer aft justitieministern leder överläggningar igrundlagsfrågor, när statsministern inte har tid. Jag ser detta somytterligare ett skäl till att skjuta på avgörandet för atf man skall få tillstånd en större enighet, och för att ge statsministern en chans att kalla tillöverläggningar och genom dessa försöka att nå fram fill en bredare bas förbesluten. Tyvärr måste jag säga att det som jag här har sett är förmig ytterligare ett exempel på regeringsmakfens förfall. Jag hade upprikfigtsagt hoppats att vi under stor enighet skulle kunna fatta ett beslut iflygplansfrågan i vår. Regeringen har tumlat bort denna möjlighet. Det beklagarjag djupt. Samfidigt står def klart atf de omständigheter jag harpekat på talar för ett uppskov till nästa med J AS-beslutet. Menstrider då inte ett sådant ställningstagande mot den industripolitik och densysselsättningspolitik som jag pläderat för från denna talarstol,infe minst för min egen valkrets? Låt mig få ge ett svar i fre punkter. Den som liksom jag anser aft eff nytt flygplan behövsefter och som även anser atf detta så långt som möjligt bör fillverkas iSverige ger inte upp denna ståndpunkt genom aft biträda reservationen av EricHolmqvist m. fl. Där står nämligen att genomlysningen av genom de avslutande förhandlingarna visar att "def finnsförufsätfningar för atf inom utveckla och fillverka eff flygplan av som är anpassat fill vårt försvarsbehov." Jag behöver sålunda inte ge upp minasysselsättningspolifiska synpunkter och infe heller mina industripolifiskauppfattningar när jag röstar på denna reservation. Ännu mindre behöver jag geavkall på min säkerhetspolitiska grundsyn. Så mycket står klart efter gårdagensdebatt att man infe av militär-och säkerhetspolitiska skäl behöver fattabeslutet . Däremot kan det finnas industripolitiska skäl att så snabbt sommöjligt nå fram till ett avgörande, men infe heller def tvingar oss att beslutajust . JAS-projektetbetyder mycket för och för norra , ur både industripolitiskoch sysselsättningspolitisk synpunkt. Def ger möjlighet för en teknisktavancerad indusfri och def ger sysselsättning åf många. Def vill jag gärna slåfast. Men jag kan infe se aft denna synpunkt kräver atf jag röstar påutskottets förslag på denna punkt. Det går atf upprätthålla sysselsättning ochbefordra den tekniska utvecklingen även vid ett uppskov. Med hänsyn fillden industripolifiska utvecklingen och sysselsättningsmöjligheterna är det väsentligtatt JAS-beslutef vilar på säkraste möjliga grund. Det gör def inte genomregeringens proposifion och utskottets betänkande. Tack vare socialdemokrafiskainsatser har det skett en betydande genomlysning, dock kvarstår def brister ibeslutsunderlaget. Det innebär risker att projektet infe kan genomföras på defsätt man nu tänker sig. I stället kan sådana förändringar inträda aft denindustripolifiska utvecklingen genom projektet bryts och aft det uppstårsysselsäftningssvå-righeter på grund av att man kraftigt tvingas reducera detprogram man nu tänker genomföra. Det är enligt min bedömning bättre atf väntanågra månader och få ytterligare genomlysning av både tekniska prestanda ochekonomiska villkor än atf fatta eff beslut som sedan kanske infe kan fullföljas.Denna synpunkt får sin särskilda tyngd eftersom vi alla är medvetna om attJAS-projektet måste genomföras under knapphetens kalla stjärna - för attanvända ett i svensk politik klassiskt uttryck. Oavsett hur vi ser på det ena eller det andra projektetkommer def aft tävla med en rad andra utgifter, som måsfe besluta omatt vårt land skall ta på sig. Det går infe atf förutsätta att man, omprojektkostnaderna stiger, kommer aft kunna öka de militära anslagen för dettaändamål. Såvitt jag förstår är det ingen som utgår från dessa förufsätfningar.Men då måste vi också rymma in detta i vår bedömning av projektet . Ettuppskov ger oss större möjligheter fill en säkrare bedömning. Den kan aldrigbli hundraprocentig, men den kan bli säkrare än den vi gör med def underlag vii dag förfogar över. Under sådana förhållanden kommer jag för min del att röstaför den reservafion på denna punkt som avgetts av m. fl. Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. I detta anförande instämde , och (alla s). Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Vi gjorde under gårdagen en ordentliggenomlysning av . tas frågan upp på nytt av ,och det kräver att jag lämnar några synpunkter. anför att vi har eff för dåligt underlagoch menar atf vi kommer atf ha ett bättre sådant om . Jag fror med stöd i den debatt som fördes i går utan vidare kan avföra detargumentet. Det underlag vi har är, enligt alla ansvariga myndighetersbedömningar, tillräckligt fast för ett beslut. Enligt min och de övrigaregeringsmedlemmarnas uppfattning kommer vi inte heller atf kunnafå eff bättre underlag för att bedöma det här projektet. Def sades i går i debatten beträffandekostnadsutvecklingen - en uppgift som inte upprepade - redan nu kan notera kostnadsfördyringar på . Som bakgrundfill den uppgiften nämndes de 800 milj. kr. som tillkommit i förhandlingarnamellan materielverket och IG JAS-konsortiet och som också har redovisats avregeringen. Den summan skall läggas fill överbefälhavarens ursprungligaekonomiska ram för projektet, som var 24,9 miljarder i def prisläge som gälldei . Summan gäller fram . Vidare nämndes i debatten i går aft enligtsocialdemokraternas uppfattning skjuts 300 milj. kr. av vapenkosfnaderna framöver . Dessutom nämndes fördyringar hos materielverket, som skulleuppkomma för provningsverksamhet, vidare kostnadsfördyringar avseendeutnyttjandet av en option - om vi vill förse planet med den s. k.Rockwellvingen. Dessutom nämndes kostnadssfegringar som kan uppkomma på grundav en stegring av dollarkursen framöver. Både när jag lyssnade till och när jaglyssnade i går till partiledarnas debatt fick jag intrycket att man talade omtvå helt skilda utvecklingsprojekt: å.ena sidan def projekt som regeringen harpresenterat för , å andra sidan något projekt som socialdemokraternatydligen har dolt för regeringen hitfills. Jag kan annars infe förstå varifrånfördyringen på skulle komma. Def första som bör framhållas i det här sammanhanget äratf regeringen hela fiden har fäst stor vikt vid atf måsfe och skallstyras inom en bestämd ekonomisk ram. Den ekonomiska ram på 24,9 miljarder som överbefälhavarenhar saft upp har haft en hälsosam effekt under de dåJAS-projektet tagit allt fastare form. Den har haff god effekt också under dedirekta förhandlingar som har förts mellan materielverket och IGJAS-konsortiet. Vi har också här meddelat att regeringen efter det attriksdagen har fattat beslut - i enlighet med regeringens förslag - kommer atfsätta upp en bestämd ekonomisk ram inom vilken de militära myndigheterna fårplanera projektet. Beträffande de uppgifter som framfördes i går och som jagsjälv här har åberopat med anledning av farhågor för enfördyring vill jag göra vissa tillrättalägganden. De800 milj. kr. som här har nämnts och som gör att ÖB-ramen på 24,9 miljarderräknas upp till 25,7 miljarder finns angivna i alla de handlingar som underarbetets gång ställts fill socialdemokraternas förfogande. Den ökningen ärsjälvfallet inte önskvärd från någons synpunkt. Men den har bl. a. givitmöjligheter att nå def fastpriskontrakt som föreligger med väsentliga ochvärdefulla åtaganden och garanfier. Alternativet hade varit ett sämre åtagandepaketfrån industrin med ökade ekonomiska risker. Iunderlaget har ÖB pekat på aft möjlighet att marginellt sänka leveranstaktenunder senare delen av 1990-falet finns, om man nödvändigtvis vill behållakostnaderna inom den ursprungliga ramen, 24,9 miljarder. Ett sådant beslut kani så fall fattas senare under 1980-falet. Det är enligt ÖB:s beräkningar inteheller säkert att inlagda reserver behöver utnyttjas fullt ut. Manmenar också - vilket är förvånande - atf de krav man kan ställa påvapensystemen och motmedlen fill JAS inte i full utsträckning skulle varatillgodosedda i projektet. Antal vapen och typ av vapen har fastlagts imålsättningarna för systemet. Vapeninnehållet har legat fast. Detfinns ingenting som skjuts över till andra sidan sekelskiftet- det är enfelakfig uppgift. Kostnaderna för enbart vapenutrustningen ochmofmedelsutrust-ningen till flygplanen rör sig om ungefär 25 milj. kr. f)erflygplan. De är inräknade i den ram som har presenterats för . Kostnadernaför materielverkets provningsresurser har legat utanför JAS-ramen -detta av det skälet att de resurserna naturligtvis används också för andraändamål inom försvarsmakten. Närdet gäller kostnadsramen för Rockwellvingen vill jag säga att det inte är sagtatt vi kommer att utnyttja den optionen - det beror på vilken bedömning denregeringen som då sitter gör. Men för den händelse man vill utnyttja optionenhar kostaderna för det inkluderats. Den skall alltså finnas med inom ramen på25,7 miljarder. Det är felakfigt att ange en kostnadsfördyring av det skälet. Närdet gällde dollarkursen sade jag själv under debatten i går att jag vill se denexpert som har så visionär blick att han kan skingra alla dimmorna när detgäller framtiden och fala om vad vi kommer aft ha för dollarkurs fram på1990-talet. Def är ingen som kan det. Det finns vissa osäkerheter inbyggda ialla så här långsikfiga beslut. Skall vi här i , i detta lilla land,genomföra ett så stort utvecklingsprojekt som det här är fråga om, måste viarbeta långsikfigt och därmed ta vissa risker. Deftavar några ord med anledning av farhågorna för kostnadsutvecklingen förJAS-projektet, fru talman! Iövrigt vill jag säga att partiledardebatten i går gav ett intryck av att vi häri är oense om nästan allting när det gäller säkerhetspolitik ochförsvar. Jag är angelägen om att detta intryck inte skall kvarstå.Vi är dock ense om säkerhetspolitikens och försvarets inriktning på längre siktoch om de civila delarna av totalförsvaret. Vi är ense om def mesta, och det ärdet som jag för min del önskar skall bli slutintrycket av försvarsdebatten. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. 3Riksdagens protokoll 1981/82:166 Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Anf.20 HANS () replik: I propositionen står det att ett villkor för att man skall säga ja tillJAS var att kontraktet var rimligt. Utskottet hade att bedöma detta. Attkontraktet skulle finnas visste vi, eftersom regeringen hadegivit direktiven härom , efter detförsvarskommittén lämnade sitt betänkande. Vi har hela fiden därefter känt tillden tidtabellen. När försvarsutskottet gjorde upp sin arbetsplan visste man atfomkring skulle underlaget finnas, och vi fick det så snart det blevklart. Man kan i och för sig diskutera tidtabellen, men då skulle man ha gjortdet när den fastställdes. Varförhar då inte vi, som vill att ett beslut skall fattas, kunnat gå påuppskovslinjen? Ett av de viktigaste skälen är våra kontrakt med industrin ochmed utländska underleverantörer. Def är möjligt att vi kan pressa svenskindusfri, men vi har ingen garanfi för att ger likafördelaktiga villkor som man nu har givit . För det anbudet gavsi konkurrens med Praff & . är def ingen i kammaren somförordar ett större projekt. Alltså finns det inte längre det trycket påGeneral att företaget skall slåss med Pratt & . Tar vi intekontraktet nu utan måste förhandla en gång till talar mycket för atf vi infefår ett lika fördelaktigt kontrakt. Och defta har stor betydelse förJAS-projektet, men det har alldeles särskild betydelse för kommun. Allade osäkerhetsmoment som drog fram i går ligger efter 1992. Observeraatt ingen har ifrågasatt fastpriskonfrakfet för utvecklingen och de första 30flygplanen. Men fatfar vi inte beslut nu utan måsfe kräva nyakontraktsförhandlingar, är def inte alls säkert atf vi kan hålla dettafastpris. Och kan vi få kostnadssfegringar . Till skillnad frånalla dem som har pratat om ekonomin uppfatfar jag det så aft de ekonomiskaproblemen är väsenthgast . Det är då vi har dessa kostnader ovanpåViggenprodukfionen. minskar utvecklingskostnader, produktionskostnader,driftkostnader, bränslekostnader och underhållskostnader. Det är därförekonomiskt rimligt att fatta beslutet . 21 HILDINGJOHANSSON (s) replik: Det skulle vara intressant för mig som inte brukar diskuteraförsvarsfrågor här i kammaren att nu få föra en lång försvarspolitisk debattmed de två experter som har framträtt här före mig. Men jag får avstå från defoch skall bara göra några kommentarer. Jaghar dragit helt andra slutsatser av den debatt som fördes i går än de somförsvarsministern redovisar. Tyvärr hinner jag inte gå in på def siffermaterialsom han lade fram - def överlämnar jag åf de socialdemokratiska ledamöterna iförsvarsutskottet att närmare kommentera, om de anser att behov däravföreligger. För min del är jag något förvånad över att försvarsministern intetog chansen atf redovisa siffrorna i går, när de var föremål för så myckendiskussion här i kammaren. Minslutsats bygger nämligen på flitigt lyssnande på debatten i går. Då framträddeväldigt skilda ståndpunkter och bedömningar. Detta har jag fallit På ett par punkter skall jag kommentera denna bild. Närförsvarsministern talar om att man har reserver, har jag uppfattat att dessareserver skall gälla för oförutsedda behov som kan inträda, alltså saker ochfing som varken försvarsministern eller jag kan förutse i dagens situation.Däremot skall reserverna inte kunna skjutas in på det sätt som jag fattade aftförsvarsministern menade. Reserverna är alltså inte till för detta ändamål. Närdef gäller kontrakfsförhåndlingarna, som tog upp, är jag heltmedveten om situafionen. Men jag kan inte se att ett uppskov här leder till behöver komma i ett sämre läge när det gäller dessa förhandlingar. Man böralltjämt ha möjligheter aft utvinna goda villkor för svensk industri. Någotdolt projekt, som försvarsministern lät förstå att vi socialdemokrater har,känner jag inte till. Vi har räknat på de projekt som är kända och redovisade. Försvarsministern talar om att vi bör visa enighet gentemotutlandet. Regeringen har haft sin chans. Men den har inte bjudit in tillparfiledaröverläggningar innan den lämnade sin proposition fill ochinnan beslut skall fatfas här i kammaren. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. menar att de synpunkter som jag nu har framfört skullejag i stället ha framfört i går under den debatt som då pågick. Det är möjligtatt har rätt. Men å andra sidan hade jag då inte fåttmöjlighet till detta lilla meningsutbyte med . Partiledarnahar sina former för debatter, och jag ansåg för min del att de skulle fåfullföljas. Det kom fram många värdefulla synpunkter också under den debatten. Jagtror inte atf jag behöver säga så särskilt mycket med anledning av HildingJohanssons senaste anförande. Reserverna är naturligtvis avdelade för aftutnyttas för olika ändamål. Det är därför-vi har planerat in reserver i dettaprojekt. Reserverna är enligt min mening betryggande. Närdet gäller beslutsordningen anser att partiledaröverläggningarborde ha skett. Det är knappast min sak att avgöra detta. Jag utesluter inteatt det kunde ha varit lämpligt, men kan inte heller se att någonting talar föraft det hade varit nödvändigt. Jaghar själv deltagit i två försvarsutredningar tidigare - under med såsom ordförande den och jagsjälv såsom ordförande i slutfasen. Jag kan inte minnas att det var någrapartiledaröverläggningar i de sammanhangen. Dem som partierna utser såsom sinaföreträdare i försvarsfrågor har aft överlägga inom försvarsutredningen -naturligtvis i kontakt med sina partiledare. Vi vet alla att så brukar ske. Vidarehar vi de utsedda utskottsledamöterna. Även de måste få lägga sitt ord. Jag kaninte se att det i alla sammanhang absolut måste vara så, att partiledarna tillsist avgör allting. Jag tycker att vi nog bör bredda inflytandet Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Om det nu är så centraliserat i det socialdemokratiska partiet somHilding antyder, bör man kanske tänka över situationen något. Vad beträffar de kontakter som har förevarit gjordes defen ordentlig genomgång i går. Jag vill bara helt kort rekapitulera vad som dåsades. försvarskommitté arbetade i nära . 1 varjefall under tre av de åren hade man flygplansfrågan uppe. Där sattsocialdemokraterna med, helt naturligt. Vi har ju de parlamentariskakommittéerna för att vi skall få möjligheter till meningsutbyte om storaväsentliga frågor. Vidare tillsatte vi flygindustrikommitté underordförandeskap av landshövding . Socialdemokraterna ärrepresenterade där. Den kommittén arbetar fortfarande. När avrapporteratförhandlingsläget, dels , dels , har rapporternaomedelbart delgivits socialdemokraterna. När det färdiga kontraktet lämnades fillförsvarsdepartementet , gick en kopia direkt tillsocialdemokraterna. De sju villkor som socialdemokraterna ställde upp i sinmotion anser jag för min del fill fullo uppfyllda. Jag kan alltså inte sevilken anledning def skulle finnas för aft skjuta ifrån sigbeslutet. Jag vill anknyta till vad sade ochunderstryka aft kontraktsförhandlingarna med inte varit så däralldeles lätta att genomföra. Bryter vi det kontrakt som finns för att sedanfa upp nya förhandlingar, vet vi inte hur det går. Jag skall uppriktigt säga,att om jag vore från , , skulle jag väldigt nogaöverväga hur jag skall rösta . 23HANS () replik: kan naturligtvis väldigtmycket om roll och regeringens roll. Men vi som fillhörförsvarsutskottet och också suttit i försvarskommittén och alltså följt frågani fid har tagit till vår huvuduppgift under den härriksdagssessionen att verkligen få underlag för att göra en saklig bedömning.Vi lägger fram för det förslag som vi var och en tror är riktigt. Oavsett vad regeringen har sagt vill jag hävda att detvore fel aft icke nu fatta beslut. Ett uppskov vore att öka riskerna förfördyring, även om beslutet sedan bleve ett ja. I det sammanhanget är frågan om motorn central. Man blirförvånad när man ser kontraktet mellan och . Varför iherrans namn skulle lova så mycket? Det går infe attförklara med den svenska marknaden i sig själv, utan här gav General Electricväldigt mycket första gången för att kunna slå ut Praff & , vilketskulle kunna ha effekt på andra marknader framöver. Men den situationen gäller icke fr.o.m. nu och framåt,därför atf Pratt & är inte längre ett alternativ. Det är mycketmöjligt att säger: Varför skall vi då ge svenskarna så mycket?Def kan vara bra att spara eftergifternatill förhandlingar med nästa land där det gäller aft slåss med Pratt &. Sannolikhetenför att vi skulle få ett sämre kontrakt är stor. Att vi skulle få ett bättrekontrakt för motorn får betraktas som uteslutet. Som jag påpekade ,får industrin betala om projektet blir dyrare i närfid, eftersom man lovat fastpris. Är kontraktet påskrivet, har man förphktat sig att ta kostnaderna, menhar man chans att förhandla till, går man naturligtvis inte medvetet inoch skriver ett kontrakt som man vet att man förlorar på. Idet fallet är def alltså inte industrin som tar fördyringen, som det skulle blienligt det nuvarande kontraktet, utan industrin tar i så fall chansen attpracka på staten en del av fördyringen och detta då projektetär ekonomiskt besvärligast, nämligen . Sedanär det så, , att kostnaderna som nämnde i storutsträckning bygger på antaganden. De 800 miljonerna är klara. Det är en ökadkostnad i förhållande till det man trodde , men det innebär också attdet gjorts ytterligare ett antal åtaganden som skall minska de ekonomiskariskerna i andra avseenden.