prot · G509160 · 1981-12-31 00:00:00 — för att kompensera länder som har råkat ut för akuta försörjningsbekymmer.Men, sade oljeklubben, era försörjningsbekymmer är självpåtagna. Def är mot den bakgrunden, herr talman, som jag har tagitmig friheten atf kritisera det folkpartiregeringen vid den fiden företog sig. Det här gav -och det var väl def som var syftet - SvenskaPetroleum en chans aft expandera på den svenska marknaden. Def gjorde man medsådant besked att det 1981 resulterade i förluster i halvmiljardsklassen. , den oljepolifik står för, vänder jag med glädjefillbaka fill en annan oljepolifik, som gör def möjligt för alla oljebolag atfverka i på konkurrenskraffiga villkor, och som inte gör det nödvändigtför svenska skattebetalare att bekosta statliga företags experi-menfverksamhet.Def är uppenbart aff.vi behöver en möjlighet aft sätta in högstpriser ioljepolitiken. Men högstpriser skall användas med betydande förnuft. Moderatasamlingspartiet instämmer för sin del i de bedömningar som oljemarknadsgruppeni ekonomideparteméntet gjorde - en oljemarknadsgrupp som leddes av Def, , är moderat oljepolifik! Och så förhatlig kanväl ändå inte en polifik vara som t. o. m. en välbekant medlem i Hädar Carseget-parfi omfattar! Till slut: frågar mig om vårinställning fill huvudälvarna. Som jag tror aft def har deklarerats fidigare idenna kammare fattade moderata samlingspartiets stämma 1978 ett beslut, somsäger aft vi inte vill bygga ut någon av de fyra huvudälvarna. 21 () replik: Vad gör det nödvändigt med ett bättreengagemang från statens sida när det gäller kolet, frågas det. I anslutningtill replik till mig vill jag erinra om ett par områden. För det första kan man genom centraliserad upphandling fåfill stånd prisbevakning, som kommer aft bli nödvändig när efterfrågan på kolökar. För def andra, och def tror jag är viktigare, fordrasavsvavlingsanläggningar om vi skall uppfylla miljökraven. På det området ärSverige långt framme, kanske före andra länder. Def gäller aft försöka få tillstånd en utveckling av vetfiga avsvavlingsanläggningar. De kommer inte fill avsig själva, utan där måste staten hjälpa till, eftersom de kommunala energiverkenknappast har möjlighet atf uppträda som stödjare i fråga om teknisk forskningoch utveckling. Men def kanske allra viktigaste skälet för staten aftlägga sig i kolhanteringen är att - med de nya och allt hårdare miljökraven -efterfrågan på svavelfattigf kol kommer att bli dominerande. Då måste någonstyra i def här landet, så att det svavelfatfiga kolet kommer fill rättkonsumfionsenhef och infe eldas upp av den starkaste köparen, fastän def kanskeinfe behövs där. Det svavelfatfiga kolet måste bli förbehållet de anläggningarsom är känsligast ur miljösynpunkt. När def gäller fasta prisrelationerhar vi begärt en utredning, och har här med sina invändningar motsådana fasta prisrelationer väl argumenterat för behovet av en utredning. 22IVAR () replik: menar att jag har lämnat en ickekorrekt uppgift. Det framgick mycket klart av vad jag sade att jag när defgäller oljeersätfningsfonden endast talade om den verksamhet som avser direktstöd fill projekt, och det jag har sagt är helt korrekt. Där har - genom denkonstruktion stödreglerna har - småföretagen ställts utanför. I vad månsedan rådgivningen - som i detta fall går via oljeersättningsfonden - på någotsätt kan utgöra en motsvarighet till vad alla dessa företag bidrar fill fondenmed, kan jag infe bedöma. Men def förefaller mycket osannolikt atfdef kan vara en helt rikfig uppgift. Sedan några ord om parfimotion. Det är vikfigtatt vi tar fasta på vad som står i vår mofion och reservafion, där vi klartdeklarerar-vilket jag tror atf vi egentligen är ense om - atf metoden förslutförvaring utan upparbetningmedför mindre risk än den upparbetningsmetod som enligt villkorslagenlämnade tillstånd bygger på. Villkorslagen ger båda möjligheterna. Med hänsyntill de stora risker, främst för spridning av vapenplutonium, som ärförknippade med upparbetning, bör enligt mening- och dethade vi hoppats skulle vara också utskottefs mening - nu dra slutsatsen attupparbetning ej bör förekomma. I en tidigare replik hann jag inte fullfölja utvecklandetav några synpunkter på sambandet mellan villkorslagen . . . Repliken får bara avse anförande. 24 () replik: Det jag tänkte säga rör anförande- han har tagit upp samma resonemang. Det finns alltså ingen motsättning där. Jag sade fidigare att alla måste vara medvetna om att deti folkomröstningen gällde också ett ja eller ett nej till den tolkning avvillkorslagen som folkpartiregeringen hade gjort. har som parti aldriggodtagit folkpartiregeringens tolkning, men vi har förbundit oss aft respekterafolkomröstningsresultatet. Därmed har respekten för folkviljan fått ta överpartiefs tolkning av villkorslagen. Det sades otaliga gånger underfolkomröstningskampanjen aft vi skulle komma aft handla på detta sätt. Det kaninte ha kommit som en överraskning för någon. Den spelade överraskning som manhär har givit prov på över ställningstagande i partimofionen kan jag intese som något annat än ett grovt fakfikspel. 25HÄDAR () replik: konstaterade att även iregeringen godkänt resultatet av folkomröstningen och handlat i enlighet meddet. Det har då bl. a. haft till konsekvens aft i regeringen godkäntatf en slutförvaring kan ske i enlighet med villkorslagens bestämmelser, enslutförvaring som bygger på upparbetning. Det är den saken som nu iriksdagen vill underkänna. Det visar på en viss ambivalens i politikpå def här området. Man blir nästan rörd till fårar när man hörPer djupa oro över vinstutvecklingen i de internationella oljebolagenunder 1978-1979. De stackarna hade inte råd, sade Per , att förse densvenska marknaden med olja - de gjorde sådana förluster på grund av denoförskämda folkpartiregeringens prispolitik. Det var inte så, Per . Underdessa år gjorde de internafionella oljebolagen, trots de prisrestriktioner somregeringen införde, mycket stora vinster på den svenska oljemarknaden. De hadegjort ännu större vinster om den moderata prispolitiken hade genomförts - detkan vi konstatera. De hade då gjort vinster som med kanske ytterligare 2miljarder kronor överstigit de vinster de gjorde. Folkpartiregeringens omsorg gällde inte i första hand deinternationella Nr 160 oljebolagen utan de svenska konsumenterna och densvenska folkhushåll- Fredaeen den "'"gen- . Per var uppenbarligen rädd att han skulle få frysa, aft landet inte skulle få den olja som vi behövde för att hålla landet igång Energipolitiken 1979-1980.Men Per behövde ju inte frysa! Såvitt jag vet var det inte hellernågon annan i som frös. Industrin och transporterna fick också sin olja -oljeförsörjningen fungerade. Jag vill erinra om - detta är kanske min sista replik idet här sammanhanget - att det i var och som fördeen moderat oljeprispolitik. De fick också betala oerhört mycket för sin olja.Men de hade möjligen bättre råd med det än länder som , eftersom devalutamässigt låg helt annorlunda till; de hade stora reserver, vilket vi intehade fillgång fill. Slutligen bara några ord beträffande den promemoria somPer tog upp. Regeringen godkände aldrig den PM som framtagits i GöstaBohmans ekonomidepartemenf. Det framgår med all önskvärd tydlighet av 1981 årsenergipolitiska proposition. 26 () replik: Det är posifivt att vi nu i någon mån tycksha klarat upp begreppen. Det är helt klart aft har accepterat folkomröstningen.Men vi har aldrig någonsin lovat att göra våld på våra åsikter och vårabedömningar. I en demokrati måste vi givetvis respektera folkviljan. Vi anseremellertid aft villkorslagens krav på en helt säker slutförvaring inte äruppfyllt. Därför är det litet beklämmande när utskottsmajorifeten i sittbetänkande ironiserar över uttrycket "betryggande slutförvaring" ivår mofion. Den bistra verkligheten är ändå den aft KBS-metoderna inteuppfyller de krav som villkorslagen ställer. Det borde stämma utskottsmajoritetentill eftertanke. Det handlar om livsavgörande frågor för hela svenska folket,det handlar om våra barns och barnbarns möjligheter att leva i en livsdugligmiljö. Vad i sin motion bestämt har hävdat är att vi nubör ändra inriktning. Vi bör utnyttja det andra grindhålet i villkorslagenutifrån den kunskap som vi har. Detta borde vi vara mäktiga atttillsammans komma överens om. Det är inte fråga om att riva upp tidigarefattade beslut, utan det är fråga om att ha viljan aft försöka skapaförutsättningar för ett riktigare hanterande av det använda kärnbränslet. Jag upprepar: Det är beklagligt att vi inte i konstruktivanda kan komma fram till gemensamma ställningstaganden när ändå, det är jagövertygad om, en klar majoritet i denna kammare skulle vilja det. Men såfungerar tydligen ibland det taktiska spelet inom politiken. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 27PER () replik: Jag sade i min första replik fill Hädar Carsatt man kanske infe kunde begära aft den gamle handelsministern offentligtskulle göra avbön för den förda politiken. Def begär jag inte nu heller, menändå känner jag mig föranlåten aft innan debatten om oljepolifiken avslutasupprepa några sanningar om vad som faktiskt skedde. försöker framställa folkpartiregeringensoljepolitik som en strid för konsumenterna mot oljebolagen. Det var en stridsom resulterade i aft stod på randen till oljeransonering. Denresulterade i att avtal sades upp för oljekonsumenterna. Den resulterade i attvi fick resa till och medge vår skuld. Detta är fakta, det vet Hädar Carslika väl som Def är möjligt att den politiken syftade till att geutrymme för starka expansion kring 1979. Men nuhar vi facit i hand. resulterade denna sinnrika oljepolitik i aftombuden för skattebetalare här i fick skjuta till över enhalv miljard kronor för att täcka föriusferna av experimentet. avvecklas långsiktiga kontrakt. Nuhar man insett aft den typen av oljepolitik faktiskt inte fungerar, om man harnågot ansvar för skattebetalarnas pengar. Det är bra. Vår ståndpunkt är att dåkan man lika gärna avveckla hela bolaget, eftersom den uppgift bolaget ärtillsatt för atf sköta håller på att avvecklas. säger att trepartiregeringen aldrig togställning fill den oljepolitik som oljemarknadsgruppen i ekonomideparteméntetför skisserade. Nej, detta är förvisso sant - dess värre, förhade trepartiregeringen varit beredd att helt fullfölja erfarenheterna från1979 års kris, skulle man ha ställt sig på oljemarknadsgruppens sida. Min poäng i debatten här var att den oljepolitik som HädarCars tycker atf för på ett så hiskeligf vis är identisk med denoljepolitik som hans egen partivän och statssekreteraren iekonomidepartementet, , ansåg vara den kloka och förnuftigautvärderingen av erfarenheter. Jag noterar att och har olikauppfattning. Det må kanske vara mig tillåtet ätt tycka atf är något förnuftigare än partikamraten . Under detta- anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 28HÄDAR () replik: Några avböner från min sida eller frånfolkpartiregeringens sida för den oljepolifik som fördes 1978 och 1979 lär infevara aktuella. På den punkten har Per alldeles rätt. Fakta, PerUnckel, är: Vi klaradeoljeförsörjningen , 1979 och 1980. Vi gjorde defutan hjälp från den s. k. oljeklubben. Vi gjorde dettill en för konsumenterna och samhällsekonomin långt Nr 160 lägre kostnad änvad som blivit fallet vid en fri prisbildning. Trepartiregeringenunderkände de moderata försöken till en ompröv- ning avoljepolitiken. Socialdemokraterna,centerpartisterna och folkpartisterna i utskottet är Energipolitiken i dagöverens om att avvisa en oljepolitik av moderat slag. Det ärfakta om oljepolitiken. När det gäller kärnkraftsavfallet delar jag min vän uppfattning, att debatten om omhändertagandet avkärnkraftsavfallet hjälpt till att klara tit begreppen. För mig känns dettatillfredsställande. Hur det känns för får han svara för själv. 29 (vpk): Jag vill gärna börja med att göra ett parkommentarer till den debatt som har förts, främst till vad Per sadeinledningsvis. Han hävdade uppfattningen ätt vattenkraften har tillåtits - jagtror han använde det uttrycket - att förlora sin ledande roll till oljan. Jagvill bara erinra Per om att inte minst har bidragit tilldetta vårt oljeberoende, precis på samma sätt som nu går i spetsenför atf få in oss i ett kolberoende. Sedan påstod Per att det var exempellösaförstärkningar som skett i fråga om satsningar när det gäller energi i form avlån, bidrag osv. Jag skulle vilja säga tvärtom - det har varit för småsatsningar och för stor tveksamhet, och det har lett till att vissa satsningarsom borde ha gjorts för att klara en övergång till alternativa energiformerenligt den tidsplan som vi antagit här i äventyras. På en punkt kan jag ge Per rätt. Det är beträffandede bidrag som har getts och som avser energisparande i byggnader, och framförallt till industrin. Det var slöseri, för de bidragen var aldrig nödvändiga.Det har varit och är fortfarande tillräckligt lönsamt atf vidta olikaenergisparande åtgärder, iitan att man skall behöva få särskilda bidrag tilldef. Jag skall till en början uppehålla mig vidvattenkraften. I övrigt skall jag något kommentera en - låt mig säga -regionalpohtisk motion som vi har väckt och som gäller . Jagskall ta upp energifrågorna i den. Jag vill först erinra om att vi hadeen diskussion här beträffande vattenkraften. Vi från vpk får anledning atterinra om att vi har föreslagit andra riktlinjer då detgäller vattenkraftens utnyttjande över huvud taget. De innebär bl. a. attvattenkraftsutbyggnaden inte skall medges i de vattendrag som f. n. ärundantagna och att man inte får utgå ifrån aft alla utbyggnadsprojekt i områdensom inte omfattas av riktlinjerna kommer ätt tillåtas efter prövning i vanhgordning enligt vattenlagens bestämmelser. Vi har tidigare hävdat atf en fortsatt utbyggnad avvattenkraften i de nu berörda älvarna och älvsträckorna bara skall få ske ibegränsad omfattning. fattade 1975 ett beslut om utbyggnad till 66TWh. 3 protokoll 1981/82:160-161 regering och riksdagpreciserat målsättningen om en utbyggnad av vattenkraften till till år1990. Då vill jag direkt, med anledning av vad fog upp, beträffandevattenkraften säga aft de projekt som har genomförts eller som håller på attfärdigställas ger vid normal vattentilldelning ca . Med enutbyggnad till och med tillstånd givna härför behövs bara ytterligaretillskott på ca för att uppnå målet. Det kan enligt vår uppfattningklaras genom effektivisering av befintliga anläggningar och utbyggnad av vissamindre okontroversiella projekt. Fårjag på en gång göra en rättelse. Def jag nu sade avsåg Per inlägg. Jag såg att han såg förvånad ut. Def jag sadeavsåg alltså Per inlägg. Motbakgrund av den debatt som förts är det angeläget attprecisera var de olika parfierna står då det gäller vattenkraftsutbyggnaden. har Per sagt att inte tycker att det är aktuellt attbygga ut de fyra outbyggda älvarna. Socialdemokraterna meddelade genom sintalesman att man kan tänka sig att bygga ut ochbörja med det som man kallar Etapp 1. Detär angeläget att i detta sammanhang peka på att när vi för ett par veckor sedanbehandlade frågan om vattenkraftens utbyggnad var moderater ochsocialdemokrater överens om aft driva igenom ett beslut här i om enutredning avseende vattenkraften. I beslutet gavs utrymme för en kraffigutbyggnad av vattenkraften. Det har klart uttalats att det är dettautredningsarbetet skall syfta till. Jag vill i detta sammanhang gärna sägaföljande. Motbakgrund av tidigare uttalanden och utfästelser som gjorts på defta område ärdet beklagligt att man nu tydligen är beredd att börja tumma på bevarandet avde fyra huvudälvarna. Det är den ena sidan av saken, och den gällersocialdemokraterna. Den andra sidan av saken avser en kraffigvattenkraftsutbyggnad över huvud taget - och den gäller . I bådadessa fall skulle konsekvenserna för naturen kring de olika älvsträckorna, deohka objekten, kunna bli förödande. Vihar från vpk:s sida i de motioner som tas upp i detta betänkande och som vi nubehandlar, understrukit att man skall göra en ordentlig inventering av deresurser som finns, och att man gör de förbättringar och effektiviseringar somär möjliga. Det sägs från utskottet, med anledning av en av våra motioner, attdet förra budgetåret genomfördes sådana inventeringar i , ochÖrebro län, och atf det f. n. pågår inventeringar i , ,och . Vad vi är ute efter är aft få en samlad bild av de härfrågorna. Vi är inte till freds och vi anser infe att vårt krav är tillgodosettgenom de aktiviteter som pågår. Beträffandevår motion om överförande av viss vattenkraft till staten - det gäller StoraKopparberg - vill jag säga att det enligt vår uppfattning är synnerhgenangeläget att man nu tar ett besliit som förordar initiativ från statens sida isyfte att ta över vattenkraften i . Defta är tvärtemot vadutskottet anser. Kraftverken utgör som bekant numera huvudkällan till den vinstsom gör till ett av landets mest lönsamma företag. Man har nufrån sida successivt dragit sig ur verksamhet som harinneburit stora problem, inte minst då det gäller sysselsättningen. Och på detviset har man gett belägg för hur litet ansvar man egentligen känner för bygdenoch dess folk. Det finns därför ingen anledning att låta hakvar den guldkalv som krafftillgångarna utgör, och som gav 227 milj. kr. ivinst , dvs. nästan hälften av hela koncernens resultat. Vi vidhålleralltså kravet i den motionen - att man skall ta över kraftrörelsen i StoraKopparberg. Beträffandevinsterna av vattenkraffprodukfionen har vi väckt en mofion som behandlarprodukfionsavgifter på vattenkraft. Denna mofion har utskottet också avvisat.Den handlar om att man skall tillsätta en utredning angående en överföring avvattenfalls övervinster - det gäller främst de äldre vattenkraftverken som harsmå produktionskostnader och som gör stora vinster. Vitsen med dettavpk-förslag, som vi f. ö. har fört fram tidigare i olika sammanhang, är att mangenom denna överföring skulle få pengar som skulle kunna tryggasysselsättningen i den här landsändan. Man skulle kunna föndera de pengarna ochanvända dem till sysselsättningsskapande åtgärder i de delar av landet därkraftverken finns. Utskottet har i det sammanhanget hänvisat till attenergiskatfekommittén håller på att se över olika modeller när det gälleringripande mot övervinster. Därför avstyrker man detta förslag, precis som mangjorde . Videlar emellertid inte utskottets förtroende för aft energiskattekommitténverkhgen skall komma med något förslag som innebär att övervinstema tas in tillstaten och används för de ändamål som jag nämnde. Vi vidhåller därfördefta motionskrav. Till slut vill jag göra några kommentarer till den regional-pohtiskamotion som gäller - det avsnitt som avser energi ochenergitillgångar. Förstvill jag säga att användandet av värme från kärnkraftverket i Forsmark liksomf. ö. också från kärnkraftverken och för resp.Göteborgs och Malmös värmeförsörjning inte är lösningar som enligt vår meningär realistiska. Närdet gäller hetvatten från Forsmark handlar det inte om en mer eller mindreosynlig hetvattentunnel - som ibland görs gällande -utan det handlarom en jätteledning i huvudsak ovan mark och med de konsekvenser som detta kanfå för miljön och trafiken. Därtill kommer de stora olycksrisker som undersenare tid uppmärksammats i diskussionen om hetvattenledningar och somsammanhänger med det synnerligen stora övertryck som måste finnas fördistributionen. Mendet allra väsentligaste är att vi vänder oss emot ett altemativ med fjärrvärmefrån kärnkraftverk. Ett realiserande av detta alternativ genomhetvattenledningar från Forsmark innebär ju i sak att reaktor nästanhelt skulle ändras till en kärnvärmereaktor, dvs. en typ av reaktor som enligtfolkomröstningen med utgångspunkt i linje 2 och enligt beslut av riksdagensamma år inte skall få byggas i . Vi har i stället i vår motion stött förslaget att manskall göra större satsningar på det s. k. Nynäshamnskombinatet eller, som detockså kallas. Utskottet har i detta sammanhang sagt att lägetnu är sådant att oljeersäftningsfonden har lämnat stöd för förprojektering avdetta projekt. Utskottet finner inte något uttalande från sida medavseende på motiverat. är det en sak aft lämna pengar frånoljeersäftningsfonden för förprojektering. En annan sak är att få ett uttalandefrån sida om inriktningen, mot bakgrund av aft det nu tycks finnasen betydande majoritet mot alternativet hetvatten från Forsmark. Def ärangeläget att så ätt säga ge en inriktning beträffande vad man i stället skallsatsa på. I detta fall har vida förordat . Vi är alltså inteheller fill freds på denna punkt, herr talman, med utskottets förslag, utanvidhåller även i denna del det förslag som vi har framlagt i motionen. Jag skall med hänsyn till den omfattning som denenergipolifiska debatten har fått inskränka mig till detta och yrkar bifalltill samtliga vpk-motioner som behandlas i förevarande utskottsbetänkande. 30SVEN MUNKE (m): Kol kommer vare sig man vill eller ej attdelvis bli vårt nygamla energislag. Det har också slagit fast genomde riktlinjer för introdukfion av kol i som kammaren antog . Enaktiv kolförsörjningspolitik erfordras för att den planerade kolintroduktionenskall kunna tryggas. När det gäller kol är det emellertid både anmärkningsvärtoch paradoxalt att trots att fastställt dessa rikfiinjer görs intemycket för att underiätta för kommuner och kraftbolag att komma i gång medkoleldade kraftväfmeverk. Sådana planeras i , , ,, m.fl. platser. Det har utan tvivel satsats mycket pengar, kanskemiljardbelopp, på att komma ifrån oljeberoendet. De flesta bedömare är överensom att kol åtminstone under en övergångstid är det mest realisfiskaalternativet till oljan. Men här råder såvitt jag kan bedöma enhandlingsförlamning som saknar motstycke. Kanske har detta uppkommit genompåtryckningar från diverse miljögrupper. Det är ju så, herr talman, att detmesta av tillgängliga energikällor möter motstånd - det gäller helaenergiområdet med olja, kol, kärnkraft, torv, vattenkraft, flis osv. Det står helt klart att kol från vissa regioner kaninnebära miljörisker genom sitt innehåll av svavel och tungmetaller. Men detfinns också möjligheter att hämta mera miljövanligt kol. För detta krävsemellerfid en centralhamn för aft kunna ta in så stora tonnage att det ärekonomiskt lönsamt. Delegafionen för uppbyggnad av en oljeersättningsfond -OED - har i en underlagsrapport sammanställt kostnader och vilka besparingarsom kan göras genom att man satsar på en centralhamn för kol. Besparingarnaberäknas uppgå till mellan 150 och 250 milj. kr. enligt denna rapport.Därför synes en svensk cenfralhamn vara ekonomiskt mofiverad i ett nationelltperspektiv, och detta utgör enligt min uppfattning ett vikfigt incitament förett statligt engagemang. Jag har i ett par motioner föreslagitLandskrona som lämplig plats fill vilken kan förläggas en centralhamn för kol.Många menar - och det gör näringsutskottet också - att def infe är riktigtrumsrent att uttalar sig för någon bestämd plats för den ena ellerden andra verksamheten. Det är möjligt aft så är fallet, men jag vill då pekapå den långa rad av regionala projekt som förs fram i utskottets betänkande. Kolhamn fill har också föreslagits i motion1131 som är signerad av socialdemokrater från . Men trots attundertecknare av den här motionen finns i näringsutskottet vill man inte följaupp mofionen utan har draperat den i en kapprock genom aft kraven ireservationen ändrats till att man skall undersöka förutsättningarna för ochbehovet av statliga insatser - att detta först måste klarläggas. Man pekarvisserligen på att i så fall skulle kunna vara lämplig plats, menlängre vill man inte sträcka sig, utan i sin reservation hävdar man atfunderlag inte nu finns för ett ställningstagande till förmån förLandskronaprojektet - som jag fört fram i mina två motjoner. förhåller def sig på def sättet aft en eventuellkolhamn i inte är något hugskott som fillfälligt kommit fram utandet har pågått planeringar . Förslaget är också baserat på grundligaundersökningar.