prot · G50945 · 1981-12-31 00:00:00 — När det gäller talet om överdrifter i samband medbefolkningskonferensen vill jag påpeka att det lät-så som lade uttexten -som om det steg vi ifrån sida eventuellt skulle la för atl fåbättre förbindelser med skulle kunna medföra sådana konsekvensersom atl skulle kunna bli upplagen som en stal bland stater i FNoch andra liknande sammanhang. Det år den betydelsen av del här steget somenligt min mening innebar en överdrift från sida. 94 (); Jag skall bara i korthet beröra två punkter iJan anförande. Jag var också ledamot vid befolkningskonferensen iBukarest. Det är helt fel alt säga all del förhållandel alt The Holy , dvs.Vatikanstaten, hade fullt säte på konferensen innebar negativa konsekvenser förbefolkningskonferensen. Den uppfattning som där rådde var precis den motsatta.Motståndet mot familjeplanering över huvud laget har varit starkast i denkatolska världen. I förarbetet ansågs, att om icke skulle blirepresenterad skulle det innebära att kanske hela den katolska världen logavstånd från besluten vid befolkningskonferensen och uppföljningen av den. Detförhållandet alt påveslolen fanns representerad vid konferensen bidrog till attunderlätta arbetet, och därigenom blev också frågan om befolkningspolitik enrealitet i de katolska länderna. efterlyser en helt annan sak,nämligen belägg för att de kontakter vi nu har med inte har varittill fyllest. var kanske inle själv närvarande i ulskollet när vifick en föredragning i den här frågan, och jag kan bara säga ifrån att vi harbelägg för alt de kontakter vi tidigare hade och vilka då i många avseendenkunde betraktas som till fyllest inte är det. Det upplevs som ettönskemål alt få sådana kontakter med alt vi erhåller störremöjligheter än alt fä information. 95 (vpk); Vi är från vpk:s sida mycket kritiska mot deglidande formuleringarna i utskotlsbetänkandet och hade naturligtvis myckelhellre sett ett kqnkrei och direkt avstyrkande, som utskottet hargjort. Jag instämmer till stora delar i del anförande som JanBergqvist har hållit. Det finns uppenbarligen skäl till all inle ha sådana förbindelser med som krävs i motionen. Påverkan utövas av påvekyrkan pä många olika sätt i världspolitiken, speciellt i tredje världen, och del äringen positiv påverkan. Därför finns heller ingen anledning för att upprätta - - diplomatiska förbindelser och geVatikanstaten denna status. myckethellre ha sett ett klart och entydigt avstyrkande i utskottet i likhet Nr 45 8 decemberl981 Anf. 96 (): Del är riktigt att var med påbefolknings- konferensen som svensk delegat, men hon var inte medi den informella arbetsgrupp som leddes av och som just hade handom resolutionstexterna, som handlade om familjernas rätt till familjeplaneringoch regeringarnas ansvar för atl se till alt det fanns tillgång till medel förfamiljeplanering. I den arbetsgruppen var del flera länder på den katolskasidan - bl. a. och - som gick med på den föreslagnaresolulionstexten. Till slut var man överens om att markera att alla regeringarhar ett ansvar för atl se till all de människor som så önskar kan få tillgångtill frivillig familjeplanering. Men sade nej. Eftersomarbetsgruppen arbetade efter consensusprincipen luckrade man då upp texten. Det har konkret inneburit alt opinionsgrupper i mångaländer som slagils för atl få bort lagar som förbjuder spridning avpreventivmedel och upplysning om preventivmedel fått större svårigheter än omde i sin hand hade haft ett FN-dokument som klart och tydligt slagit fastregeringarnas ansvar i detta hänseende. har också fel när det gäller frågan om detfördjupade meningsutbytet. Man kan i allmänna ordalag uttrycka synpunkten attvi borde fördjupa vårt meningsutbyte med . Men har det intevarit några problem att utbyta informationer med . har delgått att få till stånd meningsutbyten med , om så önskat. Är del något fel på kontakternaberor det snarare på passivitet från svensk sida. I så fall har svenskutrikesförvaltning inle tagit de initiativ till samtal och informationsutbytesom några här tycker skulle vara önskvärda. Men det är inte så att Vatikanenhar vägrat några samtal därför all vi fortfarande har informella kontakter. Sålänge vi inle stött på den gränsen - att del blir omöjligt alt få fram vad vifrån svenskt håll bedömer som viktiga informationer-tycker jagandet, med tankepå alla de invändningar som kan resas mot defta, inte finns anledning att ändraen ordning som har fungerat tillfredsställande och som har alla förutsättningaratl fungera tillfredsställande också i fortsättningen. 97INGRID (); Det är alldeles rikligt, som , att motarbetade den lydelse som resolutionen skulle hahaft. Men jag bad bedöma vilket resultatet avbefolkningskonferensen skulle ha blivit om över huvud laget inlehade varit representerad. Just därför alt var representerad idelta internationella sammanhang blev konferensen offentliggjord, man blevmedveten om den i de katolska länderna - låt vara alt man inte hade den önskaderesolutionen att sälla i händerna pä människor. När det gäller barnbegränsning-det vågar jag faktiskt påslå - är det inte fråga om huruvida man håller enresolution i handen eller inte. När del gäller våra förbindelser med villjag till säga att del var när del fanns personliga närakontakter mellan svensk officiell representation i och representanter förVatikanstaten. Det gjorde att vi inle hade några svårigheter altfå de informationer som andra länder med officiell representation fick. görs den bedömningen all de länder - däribland tvåskandinaviska -som har denna officiella representation har tillgång till enannan information än vad som står till buds. 98JAN (): Det var ju en snygg formulering som IngridSundberg levererade, att barnbegränsning klarar man inte genom att hälla enresolutionstext i handen. Men bortse inte från vad saken gällde! OmVatikanstaten inle hade fått rösträtt på konferensen, hade vi kunnat få enresolutionslexl som klart och entydigt slog fast en regerings ansvar för alt medborgare tillgång till frivillig familjeplanering. Det hade varit avstort värde för många grupper i deras opinionsarbete, om de hade kunnat peka påatt "här har vi ett FN-dokument som alla medlemmar i konferensen stärbakom, och det säger atl vår regering skall se till atl delta sker". Delhade varit en stor skillnad, och den kan man inle bortse från. för ett väldigt vagt tal när hon säger atlvåra informationer och vårt meningsutbyte inte svarar mot våra behov. Jag harvarit i kontakt med i olika sammanhang. Jag har fåttbeskedet att man aldrig har vägrats information som man har begärt. Saknas delnågonting -vad det konkret skulle vara vet jag inte, men att hon visste någonting - beror del inte på den form för förbindelsernasom vi har , utan det beror i så fall på svensk passivitet. Del är inle såatt informationer har vägrats oss. Tills vi har slött på den gränsengär det inte alt säga atr vi måste utnämna en ambassadör. Vi harännuinteipraktiken sett att det finns ett sådant behov. 99 (); Låt mig bara tillägga: Vi har inle vägratsinformationer. Men den stora skillnaden är alt nu får vi be om informationer-om vi har officiella diplomatiska förbindelser med blir det ettömsesidigt utbyte av informationer, Överläggningen var härmed avslutad. Utskottels hemställan bifölls. 1981/82:15om verksamheten inom 1981/82:16om verksamheten inom Vad utskottet hemställt bifölls. 17 § Tilläggsbudget I: försvarsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /82:12 om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde (prop.1981/82:25). Tisdagen den 8 decemberl981 Tilläggsbudget I: förs varsdeparte-mentets verksamhetsområde 100OSWALD (vpk); I konsekvens med vad vi från vpk harsagt i denna fråga yrkar vi avslag på regeringens förslag om tilläggsanslag. Vianser atl prisregleringsmedlen för del här budgetåret skall hållas inne. Det är naturligtvis fråga om en anslagshöjning-del behövsinga tolkningar av utskottet eller några citatlecken kring kraven ivpk-motionen för att klargöra det. Försvaret får full kompensation förinflationen. Vi konstaterade att det i delta lägehar medfört atl speciellt det militära försvaret, som är den stora komponenteni sammanhanget, har fått mer pengar än det egentligen skulle ha. De sjunkandereallönerna har medfört att priskompensalionen har gått upp till belopp somförsvaret egentligen inte skulle ha haft. Eftersom priskompensalionenskonstruktion är sådan atl man gynnas när inflationen är högre än löneökningarnafinns del all anledning alt dra in av överkompensationen. Man kan fråga sig när försvarsdepartementet skall slå tillbromsarna. Systemet med bemyndiganden, uppföljning av bemyndiganden och priskompensationgör att man är inne i en karusell. Man kan alltid hänvisa tilltidigare fattade beslut och säga att nu måste vi fullfölja detta, nu måste vige militärapparaten vad vi har lovat den, annars kan den inte göra debeställningar den behöver, bedriva den verksamhet som är planerad osv. På det sättet finner man alltid en ursäkt att hela tidenspäda på de militära anslagen. måste man ta ställning och slå tillbromsarna, och det här sättet med bemyndigande är egentligen en stor och väluttänkt apparat för att förhindra den ökade stegringen av de militära anslagen. Sedan vet vi också alt statliga myndigheter i gemen, ochdet gäller inle minst försvaret - det vet jag av egen erfarenhet - har entendens alt alltid försöka att förbruka de anslag de får, oavsett om del behövseller inte. Det påverkar ju deras äskanden för nästa budgetår, och har de inteförbrukat de anslag de har fåll blir det svårare atl hävda all de behöver sammasumma , med priskompensation pålagd igen. Det kommerman inle heller åt, om man slappt beviljar de här Tisdagen den 8 decemberl981 Tilläggsbudget I: försvarsdepartementets verksamhetsområde priskompensationernapå bemyndigandeanslag och andra anslag. Del är därför det måste sättas stoppnågon gång. Del här kommer vi säkert att få återkomma till åtskilligagånger. Jag nöjer mig för dagen med all yrka bifall till vpk:s motion iärendet. 101 (): Vad vi behandlar är delsprisregleringsbemyndiganden pä tidigare beslutade objekt, dels bemyndigandenför vissa objekt under huvudprogrammet förband, dels slutligen ettbeslut alt anvisa medel på tilläggsbudget I för /82. I fråga om prisregleringsbemyndigandena framgår beloppenpå s. 2 i utskottets betänkande. En förutsättning för att de medel som stårtill förfogande skall kunna utnyttjas på ett rationellt sätt är att dessabemyndiganden beviljas i enlighet med propositionen och i enlighet med vadulskollet också föreslår. säger att hår är det inte fråga omförsvarels pengar utan det är fråga om anslag. Nej, , del ärdel inte. Delta är prisregleringsmedel som försvaret har fäll på grund avkostnadsslegringar-na. Jag förutsätter atl håller fast vid delförsvarsbeslut som fattades 1975. vet lika väl som jag alt viinte har någon möjlighet att ändra på det . är det för ett nyttförsvarsbeslut, men intill dess står beslutet fast. Jag hörde aldrig eller någon annan frånvpk göra några invändningar som del nuvarandeförsvarsbeslutet gällde, då försvaret inte fick kompensation förkoslnadsstegringarna och man på grund därav tvingades avslå från anskaffning avmateriel och också tvingades att ställa in repetitionsövningar - två områdendär det är mycket angeläget för försvaret atl upprätthålla standarden. Jag ärockså övertygad om all när vi kommer till bokslutet för del här femårigaförsvarsbeslutet kommer vi att konstalera all försvaret icke har kunnatuppfylla försvarsbeslut. Och vad beror del på? det beror på bristpå medel. Om försvaret nu har fått tillfälle att i viss utsträckningrätta till de här bristerna, tycker jag nog att det är egendomligt om man skallförmena försvaret den rätlen. Det andra som jag vill säga ett par ord om ärobjektbemyndigandena vad gäller marinen. När det gäller de saker som del här ärfråga om -ytallackfartyg, bevakningsfarlyg, ubåtar - vet vi allihopa hurangelägna dessa är för marinen. Det kommer atl under del pågående budgetåret ta91 miljoner i anspråk, men det tas av försvarets budget. Del är inte några nyapengar. Därför har jag väldigt svårt alt förstå argumentation.Han säger all han känner väl till försvaret, och det tror jag atl han gör. Dåtycker jag nog att också skulle kunna förstå försvaretssituation, då jag förutsätter att är lika angelägen som jagom alt vi har ett starkt försvar. Jag villyrka bifall till utskottets hemställan. 102OSWALD (vpk); Jag tycker atl den argumentation vi har hörthär precis talar för riktigheten av vad jag sade i mitt anförande tidigare. Detär alltså fråga om karusellen med bemyndigandeanslag och uppföljning avtidigare objekt som man hänvisar till. Jag känner igen det frånandra områden också. Det är liksom inte möjligt atl så atl säga la igen det somman eventuellt förlorade , då nettoprisindexkanske fick den andra motsvarande effekt som nämnts. Försvarets anslag är ändåså pass stora att det inom den här omfattande budgeten måste finnas möjlighetertill omföringar, besparingar på andra sektorer och annal. Man får ju spara påalla andra samhällsområden . som jag vid upprepade tillfällen har sagt. Detär märkligt att man när det gäller försvaret aldrigskall åläggas att göra de allra minsta jämförelser med övriga samhällsområden.Där skall det inte vara några besparingar. Del måste ju finnas möjligheter 1.ex. i marinens budget-marinen häri alla fall ett anslag som uppgår till över 2miljarder-all plocka fram de miljoner som behövs för att genomföra de härobjekten. Det vill man inte, utan man vidhåller stenhårt atl man skall få depengar som har utlovats tidigare, och man skall få priskompensation t. o. m.idet här läget dä det är fullt klart att det är fråga om en överkompensation. Jag tycker fortfarande alt det är fullt klart atl man börse mera restriktivt på del hela och inte tillåta den här karusellen attfortsätta alt snurra. måste man sätta stopp. Tilläggsbudget I: förs varsdeparte-mentets verksamhetsområde 103GUNNAR (): Visst skall försvaret spara, liksom man skallspara på alla andra områden inom värt land. Del är.vi överens om. Så sent som iförra veckan godkände vi just ett utskottsbetänkande som gick ut på allbesparingar skulle göras på försvarels område. Jag kan inte hålla med . när han sägeratl del här är belopp som försvaret inle skulle ha haft. Tvärtom, måste jagsäga, är detta belopp som försvaret är berättigat till. Sedan säger en annan sak som jag hellerinte kan underlåta all kommentera. Han säger alt militären har en tendens allförbruka de medel som står till förfogande vare sig de behövs eller inte. Jagvill myckel bestämt vända mig mot del talet, därför alt så är inte förhållandelinom försvaret. Man kan diskutera priskompensationen, och det harförsvarskommitlén gjort. Den har kommit med ett förslag om ett system elleråtminstone om linjerna för ett system, där man blir mera följsam i fråga omkostnadsutvecklingen. Vi är överens om alt det priskompensalionssysiem som vihar haft och har har sina brister. Vi har varit överens också om all viskall söka komma fram till ett nytt system. har vi att se fram emot vad detblir av detta och hur det kommer alt slå i sin fillämpning. Tisdagen den 8 decemberl981 Tilläggsbudget I: förs varsdeparte-mentets verksamhetsområde 104OSWALD (vpk); vet lika väl som jag alt i debesparings-propositioner, som han talar om och som varit under behandlingalldeles , för försvarsdepartementets område i realiteten inte harbetytt någonting alls. Del diskuterade vi här . Debesparingar, 200-300 miljoner, som man föreslagit på denna stora budget ärdelsamma som ingenting. De har dessutom i realiteten bara betytt att man skjutitupp vissa investeringar, t. ex. kasernreparationer och värnbyggande, medan manpå intet sätt tvingat militärapparaten atl dra in. Det är faktum, och jag vidhåller fortfarande altförsvarsdepartementets område är det enda område i svångremspolilikens Sverigesom inte behöver vidkännas några reella indragningar och nedskärningar av sinverksamhet. Sedan till frågan om att förbruka anslag. Var och en somarbetat med budgetering och planläggningsarbete inom statsapparaten och inomden militära sektorn - och del har jag gjort ganska mycket - vet att det finnsen tendens atl försöka förbruka de anslag man har fått under innevarandebudgetår. Gör man inte det har man dåliga möjligheter att äska samma anslag förnästa budgetår. Då kan myndigheterna när det manglas säga; Men i fjolförbrukade ni inle delta belopp, därför måste ni vidkännas en nedskärning . Delta gäller inle bara det militära systemet, utan mångaandra områden inom statsförvaltningen också, tyvärr. Man ser alltså till att sätta snurr på pengarna vare sigdet behövs eller inte. Kan man inte göra det på annat sätt kan man lägga ulbemyndiganden till civila firmor t. ex. med de pengarman har kvar påbemyndigandeanslagelför året. Sedan kan man peka på detta och säga att vi harlagt ut dessa beställningar och måste få fullfölja dem, och så måste vi ha merapengar. Så går karusellen vidare , och delta måste brytas. 105GUNNAR (): Får jag först säga i fråga om besparingar,att del är ett faktum, fastslaget av utskottet och , att ävenförsvaret har gjort besparingar. Det går inte att komma ifrån. Sedan vidgar sill påstående och sägeratt alla statsljänslemiin, om jag förstod honom riktigt, sitter vid budgetåretsslut och bryr sina hjärnor med att hitta på objekt, så att de förbrukarpengarna, för all ha motivering för anslag . Låt mig mycket bestämt vända mig mot della påstående.Detta är icke sanning. Får jag la upp en sak till. Det gäller de marinabemyndigandena , bevakningsfartyg, ytallackfartyg och ubåtar. Såväldepartementschefen som utskottet har poängterat atl dessa är myckel angelägnaur försvarets synpunkt. Men de är också mycket välkomna ursysselsättningssynpunkt för Karlskronaområdet. Den saken tycker jag man intehelt skall bortse från i detta sammanhang. Även om försvarsbeslällningarna ärtill för försvarets del och föratt få ett effektivt och starkt försvar, så är det inte något fel om man kanslå två flugor i en smäll och även gagna sysselsättningen i ett område som harverkliga sysselsättningsbekymmer. Det tycker jag snarare är en fördel. 106 (vpk); I frågan om förbrukning av anslag kommer viantagligen inle att bli överens. Det är ett faktum att del förhåller sig sä somjag sagt. Del finns aktuella exempel härpå, som cirkulerat i massmedia desenaste veckorna. Även om uppgift står mot uppgift, gäller defta faktum ocksåinom det militära systemet - del vet jag av egen erfarenhet. Vad sedan beträffar sysselsättningsfrågan, som jag kom inpå, är det självklart att man aldrig någonsin kan motivera försvarsanslagetsanvändning med sysselsättningssynpunkter. Del är naturligtvis bra omsysselsättningen kan främjas, men del finns tillräckligt många utredningarinternationellt, från FN, från osv., t. o. m. från -som tydligtoch klart visar all varje i civil verksamhet investerad penningenhet ger myckelstörre effekter , mycket bättre ulfall i samhällsapparalen i stort, änmotsvarande investering i den mililärinduslriella verksamheten. Det tycker jagalt man skall hålla i minnet när man börjar tala om sysselsättningseffekter avförsvarsmaterielproduktionen. Det är en omväg som inle är effektiv. Det voremycket bättre att direkt satsa på en effektiv, lönsam och bra civil produktion,om man vill främja sysselsättningen. Klart är dock att del i den månförsvarsställningar främjar sysselsättningen, är det inget fel. Men man skallinte ta en sådan effekt till intäkt för atl lägga ul sådana beställningar. Tisdagen den 8 decemberl981 Tilläggsbudget I: förs varsdeparle-mentets verksamhetsområde 107 (); Jag tycker alt bör kunnauppfatta vad jag sade. Jag framhöll all beställningar av och kostnader förförsvarsmateriel enbart syftar till all skapa ett starkt och effektivt försvar.Det går aldrig att motivera pengar till försvaret med sysselsältningsskäl. Menjag sade också att om man kan slå två flugor i en smäll - och de två sistameningarna i anförande tyder på all vi följer samma linje -är detta i varje fall inle till skada för vare sig sysselsättningen ellerförsvaret ulan tvärtom till gagn för båda. På den punkten kunde vi väl ändåvara ense. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med295 röster mot 16 för motion 104 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 14 protokoll 1981/82:42-45 o j , ,noi 1981/82:16 omstatistik beträffande spontana aborter (missfall) Psykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. 19 § Psykiatrisk hälso- och sjukvård m. m. Föredrogs socialutskottets betänkande 1981/82:17 ompsykiatrisk hälso-och sjukvård m. m. 108INGA (vpk); Svensk psykiatri är en mycket märklig sektorav samhället. Först och främst är den ett slutet område. Jag tycker atl det ärmärkligt hur likgiltig svensk arbetarrörelse har varit när det gäller dennasamhällssektor, där nedtryckta och utslagna människor urarbetarrörelsens egna led i så stor utsträckning stoppals undan. Det är märkligt att det först på vpk;s initiativ harblivit debatt i på det här området, trots alt palienlorganisationeroch professionella kritiker ropat på uppmärksamhet. Svensk psykiatri skiljer sig också från flertalet andrajämförbara länders psykiatri, och den skiljer sig på ett beklämmande sätt. Delär ingen slump att har anmält densvenska psykiatrin till och till Europarådels kommission förmänskliga rättigheter. Det är dess värre en synnerligen välmotiverad anmälan. Tvångsinlagningarna inom svensk psykiatrisk vård tillhörbåde nationellt och internationellt det mest abnorma på området. De utgör enmycket allvarlig medborgarrältslig fråga. Vid en beräkning, baserad på 100 000invånare, har del visat sig atl Ivångsinlagningar.av detta slag i är ca4 gånger så många som i , 7 gånger så många som i , 8gånger så många som i , 20 gånger så många som i och 40gånger så många som i . Antalet ivångsomhänderlagna inom den svenska psykiatriskavården är nästan så stort som antalet fångar. En fullständigt abnormbild visar också variationerna i tvångsinlagningar mellan olika delar avlandet. Av en palienfinventering framgår exempelvis attfrekvensen tvångsinlagningar i olika län kan variera i proportionerna 1 till 5.Detta visar med skrämmande tydlighet vilket rättsligt och diagnostiskt godtyckesom existerar. Människor inspärras på de mest lösliga grunder. Det är en mätarepå den dåliga vetenskapliga standarden i hela systemet. Vad sägerdå socialutskott om dessa otroliga förhållanden? Ja, utskottets belänkande är nästan lika otroligt sompsykiatrins egen verklighet. Man påstår helt frankt att utvecklingen redan ärpå väg dit motionärerna syftar, och med det avstyrker man motionerna. Betänkandet ger en fullständigt falsk och idealiserandebild av förhållandena. Det undviker alla problem. Det är glättat ochundvikande skrivet. Ulskollet lar över huvud taget inte ställning tillivångsfrågans abnorma läge. Inte med ett ord berör man jämförelserna med andratänder. Man intresserar sig inte ett dugg för att analysera varför läget är somdel är i . Detta sker trots alt denna fråga har varit uppe till debatt ikammaren i följd. Ulskottet upprepar stereotypt sina vanliga fraseroch går inte in på de verkliga problemen. Delta är oansvarigt och innebärmisskötsel av en stor social fråga. Del är, herr talman, i och för sig sant atl det sedan ettantal år finns planer på en försiktig reformering av den psykiatriska vården iSverige. Det är sant att denna reformering i begränsad skala har inletts. tycks vara fullständigt omedvetet om del verkliga läget ochskrämmande likgiltigt inför de problem som tornar upp sig. Utskottet vill inte la i tvångsfrågan. Utskottet gör ingenvärdering av de inledda reformernas praktiska genomförande. Sanningen är juden, alt det med den nuvarande takten kommer att ta minst tre generationer allavveckla de gamla mentalsjukhusen. Utskottet har ingenting atl säga om RSMH:s - Riksförbundetför social och mental hälsa - anmälan till . I byråkratisksolidaritet med systemet, sjukhuscheferna och landstingsdirektörerna tiger manom denna pinsamma affär.