prot · G50993 · 1981-12-31 00:00:00 — Om vi sedan granskar övriga av pris- och karlellnämndenredovisade prishöjningar, ser vi atl det bara var kläder och skor som med sina5,höjning klarade 10-procentsgränsen. Under , dvs. 1981, stegnämligen våra dagligvaror . Livsmedel steg och desubventionerade baslivsmedlen med inle . Det fördes endebatt här i kammaren om alkoholen. Vid en jämförelse visar del sig atlalkoholhalliga drycker och tobak - snus och alkohol ingår nämligen isortimentet livsmedel - har höjts med pä ett är. Då blirprisökningen på vanliga livsmedel ännu större. Att priserna på alkohol ochtobak inle har stigit med samma takt - del rör sig om bara en tredjedel av dettotala indexet - beror på alt regeringen med detta vill hålla nerekonsumentprisindex av hänsyn till bl. a. pensionskostnader och indexklausuleni gällande löneavtal. Samma utveckling visar årets prishöjningar. Medan dentotala indexhöjningen ligger på , ligger prisökningarna på desubventionerade baslivsmedlen på , vilkel är mer än dubbelt så mycket, ochdelta på de matvaror som vi tvingas köpa för att överleva. kommunisterna kan aldrig godta en sädanfördelningspolitik, som hårdast drabbar de ekonomiskt svaga i samhället. Vpklar på nylt upp kravet om bort med moms på maten, ett krav som är angelägnareän någonsin på grund av de borgerliga regeringarnas förda ekonomiska politik.För vpk är det elt gammall krav, som alll fler nu ställer sig bakom och insernödvändigheten av. Detta gäller bl. a. den samlade bonderörelsen, varsordförande sagt att regeringens åtgärder vad gäller livsmedelspriserna och slopandetav subventionerna fär rakl motsatt effekt än den regeringen säger sig vara uteefter. Del blir med andra ord en omfördelning frän de fattiga till de rika. LRFvill ha en öronmärkning av livsmedelssubvenlionerna. att de styrs till delivsnödvändiga baslivsmedlen och att subventionerna uppgår till minst sammabelopp som mervärdeskatten pä livsmedel inbringar. Del är ett förnuftigt kravsom kommunisterna kan slälla sig bakom. Vi har heller aldrigaccepterat det osunda skattesystem som mervärdeskatten på livsniedel utgör, enextra skall pä den mat vi behöver för alt överleva och fungera i samhällslivet.Hur prishöjningar påverkar konsumtionen av olika matvaror kan vi se avjordbruksnämndens statistik, som visar på en nedgång även när del gällermjölkkonsumlionen. Till de oundgängliga utgifterna hör ocksåboendekostnaderna, där framför allt hyrorna har stigitmer än priserna för annan konsumtion. Under de senaste tio åren-19721, o. m.1981-har hyran för en normal trerumslägenhel ökal frän . per m- lill 193kr. har industriarbetarlönen ökat mindreeller . Även de totala konsumenlprishöjningarna ligger pä en lägrenivå än hyresutvecklingen, eller på . Jämför man i stället löner och priser med kostnaden för ennybyggd lägenhet, blir skillnaden ännu mer markanl. En nybyggd lägenhet harökat i hyreskostnad, eller . Under desenaste fem åren - 19761, o. m. 1981 - har genomsnittshyran för entrerumslägenhet ökat , medan ökningen av den genomsnittligaindustriarbelarlönen stannat vid . De här siffrorna får man fram om man lar del avstatistiska centralbyråns statistik och LO;s lönestatistik . Trots delta påstås del i olika sammanhang, framför alll frän regeringenssida, all hyrorna legat stilla, medan lönerna ökat, eller all hyrorna inte ökalmer än löner och konsumentpriser. Sanningen är i stället den att hyrorna nustiger i snabbare takt än t. o. m. matpriserna. Och i likhet medmalprishöjningarna har - från t. o.m. -kostnaden för en hyresrättslägenhet stigit med 15,7 %eller närmare sä myckel som kostnaden för elt egnahem, som undersamma lid stigit enligt pris- och karlellnämnden. Det är ytterligareetl exempel på regeringens ekonomiska fördelningspolitik, som drabbar dem somhar små inkomster. kommer en ny hyreshöjning genom elt ökalvärmelillägg. När oljepriserna stiger dä höjs hyran, men när oljepriserna gårned har vi aldrig märkt all hyran sänks i samma takt. Regeringen föreslår ocksäylteriigare åtgärder som kommer atl fördyra boendet och öka hyresutplundringen.Vänsterpartiet kommunisterna har lillbaka lagl fram förslag omkonkreta åtgärder för all sioppa hyreshöjningarna och pressa nerboendekostnaderna till en socialt acceptabel nivå. Bostadssubventionerna måsteomfördelas frän ägarsektorn - främst rika villaägare - till de allmännyttigahyreshusen och vanliga hyresgäster. Ett riklat statligt stöd till allmännyttanoch etl återinförande av underhålls- och hyresförlusllånen är vpk-krav somsnabbt kan fä effekt. Även om de borgerliga regeringarna har motiverat sinaangrepp på folkflertalets levnadsstandard med alt krisens bördor skall bärassolidariskt, så finns alltför många exempel på hur ojämliklfördelningspolitiken drabbar människor, ekonomiskt sett. Den fördapolitikens verkliga innebörd har varit att vissa grupper skall bära även andrasbördor, för atl de grupperna ytterligare skall berikas. Uppgifter som bekräftarvad vpk i olika sammanhang har sagl om omfördelningen frän de fattiga lill , finner man i regeringens egna s. k. sparpropositioner. Förutom höjdapriser och hyror, som jag redan har berört, kommer de upprepade attackerna inomden sociala sekiorn. Inom den sektor som har att svara för den omsorg ochomvårdnad som de särskill drabbade är beroende av, har slora nedskärningargjorts. Upprepade försämringar av underlaget för beräkningen avbasbeloppet slår på en rad olika försäkringsområden i del socialatrygghetssystemet, men de drabbar i första hand pensionärer och handikappadeoch urholkar deras ekonomiska trygghet. Och de stödåtgärder som regeringenföreslår, i form av pensionstillskott och handikappersättning, täcker på intetsätt de åtgärder som regeringen vidtagit och som inneburil avsevärdaförsämringar. Socialministern, som är ansvarig för socialpolitiken,talar alltid gärna om den höjning i kronor som har skett på detta område underde borgerligas regeringstid, exempelvis all grundpensionen medpensionstillskott närmast har fördubblats. Men hon nämner inte med ett enda ordde prishöjningar som skett . Det är ju inte antalet kronor somär avgörande för levnadsstandarden, ulan det är vad man kan köpa för de pengarman har till förfogande. Och när det gäller köpkraften så har den inte ökat fördessa grupper. Därför är det allvarligt när nödvändiga utgifter, t. ex. för maloch hyra, stiger rner än inkomsien. Och den höjning av pensionen som utlovades i budgetpropositionen, vad blev del av den? Jo, en stor delav pensionärerna fick faktiskt ett lägre belopp än före den utlovade höjningen,genom ökade skatteavdrag. Tyvärr är det inle enbart på inkomstsidan som grupper medsmå inkomster och de socialt behövande har drabbats. De har samlidigt fåttvidkännas en rad ökade utgifter för kostnader som behovet av socialsamhällsservice och omvårdnad medför. Trots påståendet att alla gemensamt skall bära krisensbördor handlar regeringen tvärtemot detta. Det solidariska och jämlika socialatrygghels-system som en skattefinansiering innebär när det gäller socialomvårdnad, håller nu på att helt raseras. Ökad privatisering och ökad avgiftsfinansieringär de borgerligas sätt att la socialt ansvar. Avgifterna inom sjuk- och hälsovården har sammantagetfördubblats, genom höjda sjukvårdsavgifter, höjda egenavgifter för läkemedeloch sjukresor. Räknar man in de ökade avgifterna för tandvård och fotvårdligger kostnadsfördyringen långt högre. Självfallet påverkar de höjdakostnaderna efterfrågan, och hela sjukvården håller pä atl tunnas ut. Det är destora sjukvårdskonsamenterna som drabbas. Det är de äldre, de handikappade ochbarnfamiljerna som fär bära huvudbördan av de utgifter som regeringen villspara på detta område. Också avgifterna inom och barnomsorgen harhöjts, och utbyggnaden stagnerar. När del gäller barnomsorgen saboteras heltredan fattade beslut om utbyggnad. Den utbyggnad som sker leds in mot sämrealternativ, bäde kvantitativt och kvalitativt. Vilka konsekvenser detta får,framgår av de ökade arbetslöshetssiffror som Kommunalarbetareförbundetredovisar. Siffran närmar sig nu snabbt 20 000, varav är kvinnor och 26 %är ungdomar mellan 16 och 24 är. Bland dem finns tusentals arbetslösasjukvårdsbiträden, hemsamariter, barnskötare och dagbarnvärdare - samtidigtsom det finns stora brister inom samma områden. De som jobbar kvar sliter halvtihjäl sig, eftersom personalstyrkan är helt otillräcklig. Vilka sociala problemsom blir följden av arbetslösheten kan vi tänka oss. Detta är resultaten av en borgerlig regeringspolitik, somsocialministern betecknar som "aktiv polilik för alt nåfördelningspolitiskt rättfärdiga mål". - Rättfärdiga för vem? 67 (): Jag har fått till uppgift att kommentera ettpar av de reservationer som har fogats till finansutskottets betänkande. Det gäller dels socialdemokraternas reservation om ökad byggverksamhet, dels moderater nas reservation om bilkrediterna. Lål mig bara inledningsvis få konstatera attvärdegemenskapen i svensk pohlik, trots alla de hårda ord som stundvis harkunnat höras här i kammaren , tycks vara mycket stor. Skalar vi bort destarka önskemålen från vänsterpartierna och när det gäller atlprofilera sig, kan vi konstatera att skillnaderna sakligt är mindre än vad somofta tycks framgå av den politiska debatten. Mellan partierna har man särskilt varil enig om att slåvakt om sysselsättningen, och lidvis har regeringen fått kritik för att densatsat för stora resurser för att kunna hälla en hög sysselsättning. harregeringen kritiserats för att göra för litet. Med andra ord måste man kunnaslå fast att regeringen gör vad våra resurser tillåter pä det här området. I jämförelse med andra länder har vi också kunnat hålla enhög sysselsättning. Här har tidigare nämnis siffror för arbetslösheten i vårtland land i jämförelse med arbetslösheten i vår omvärld, men jag tror att detär angelägel att nämna dem . När vi talar om atl vi i vårt land haren arbetslöshet som är så hög som , skall den dock jämföras med Finlands5,7, 9,6, 11,7, 8,4 och 7,2 %liksom med den sammanlagda arbetslösheten för EG, , och med arbetslösheteni , där man dras arbetslöshet. Vi kan i inte isoleraoss från omvärlden. Vi kan inte vara oberoende av de faktorer som påverkarländer i vår omgivning. Pä en punkt är dock skillnaden markant. Det är när detgäller frågan om de kollektiva löntagarfonderna, som vänsterpartierna i vårtland vill förverkliga, om de vinner årets val. 10 protokoll 1981/82:92-93 talade socialdemokraterna gärna om tillgången på riskvilligtkapilal, och framförde delta som ett starkt argument för fonderna. Dåaktiefondssparandet visat sig vara intressant för allt flera människor ochtillgången pä riskvilligt kapital har ökat kraftigt, så förlorar man påvänstersidan elt argument, och därför vill man avskaffa skattefondssparandet.Det krävs i en socialdemokratisk reservation. Det är alltså inte behovet avriskvilligt kapital som det är fräga om, utan om början till en planhushållningmed stark central styrning av näringslivet. Del är detta som är det väsentligaför socialdemokraternas del. Del är etl viktigt vägval som väljarna fär göra ihöstens val. Då väljer man mellan etl fritt, expansivt näringsliv och encentralstyrd planhushållning. Det är inget tvivel om atl del valet är viktigt. Lät mig sedan gå över lill de reservationer som jaginledningsvis talade om. I betänkandet om riktlinjer för den ekonomiska politikenbehandlas också två molioner angående den särskilda bilkreditförordningen, somBo Siegbahn lidigare har talat om. Denna kredilförordning har ursprungligen tillkommit av tvåskäl - dels som etl led i den ekonomiska politiken i syfte att balansera denprivata konsumtionen, dels som ett led i omsorgen om den enskildekonsumenten-bilköparen, så att denne inte får osyäligt dyr bilkredit. sänktes avbetalhingstiden för bilar från24 . Denna åtgärd var ett led i den ekonomiska politiken och välbefogad . Den restriktiva inställningen till bilkrediternahos bilhandlarna har enligt motionärerna medfört en del negativa effekter. Denreguljära bilhandelns andel av totalmarknaden för begagnade bilar har minskatfrän till , och denna utveckling är naturligtvis inte önskvärdur någon synpunkt. Därför har också utskottet i betänkandet behandlatmotionerna myckel positivt. "Utskottet hyser förståelse för de problem sombehandlas i motionerna 857 och 1660. Det kan i nuvarande mycket svaga inhemskaefterfrågeläge synas inkonsekvenl atl ha en sä pass hård reglering av justavbetalningshandeln med bilar. Det ankommer emellertid på regeringen, inomramen för det bemyndigande som lämnat, att i samråd med fullmäktige iriksbanken bedöma restriktionerna inom avbetalningshandeln med hänsyn till vadkreditpolitikens allmänna inriktning kräver. Enligt vad utskoltel erfarit pågårdet diskussioner mellan och bilbranschensintresseorganisationer om en lösning av de problem som behandlas i motionerna. Mot bakgrund av atl frågan sålunda är föremål föruppmärksamhet avstyrks motionerna 857 och 1660." Även i sin reservation är moderalerna i stort sett överensmed majoriteten. De skriver bl. a. att "skäl också kan anföras för atl i dennafråga avvakta den kreditpolitiska utredningens betänkande". Menmoderaterna vill ge regeringen till känna vad man anförl. Skillnadenär inte så stor, herr talman, när man vet att utredningen pågår och attdiskussioner pågår. Med tanke på de stora möjligheter som föreligger alli bank få lån för bilbyte kan inle problemet anses så akut alt vi behöverspringa i väg och fatta beslut innan utredningen presenterat vad man kommitfram till. Reservationen fär ses som ett försök tillhögerprofilering, även om den förvånar en smula med tanke på det negativabesked ekonomiminister gav med anledning av en interpellation förra åreti denna fråga. Kanske är det opportunism som är anledning till den härprofileringen. I reservation 5 har utskottets socialdemokratiskaledamöter reserverat sig för bifall till motion 380 om behovet av ökalbyggande. I motionen har man redovisal nedgången i bostadsbyggandet, och manefteriyser åtgärder för att öka byggandet. Frän regeringens sida har vidtagitsmånga åtgärder för att skapa meningsfulla uppgifter för byggarbetskraften.Utöver de 2 100 miljoner som anslogs till bl. a. offentligainvesteringars tidigareläggning lämnades 1 200 milj. kr. i sambandmed byggnadstillstånd avseende sjukhusbyggnader . I slutet av november1981 lämnades ytterligare 460 milj. kr. för åtgärder på det här området. Ifebruari anslogs vidare 160 milj. kr. att användas för sysselsättningenunder våren. - Det är alltså väsentliga insatser som har gjorts pä det härområdet. När socialdemokraterna i motionen tror att man kan ägnasig åt ett obegränsat bostadsbyggande utan att ta hänsyn lill alla lägenhetersom stär outhyrda i väldigt många kommuner landei runt, är det väl närmast enform av verklighetsflykt. De tomma lägenheterna medför påfrestningar både förden offentliga ekonomin och för hyresgästerna i hus som står delvis tomma. I Olofslröm har man exempelvis på fullt allvar diskuteratatt spränga bort nägra är gamla hyreshus i området , därför att detblir för dyrbart att ha dem stående outhyrda. Att i detta läge bygga nyahyreshus kan knappast betecknas som välbetänkt. Lägger vi härtill det faktum att en ny lägenhet i dagsubventioneras med av hyreskostnaden, om den blir bebodd, kan manknappast i nuvarande ekonomiska läge bygga lägenheter, inte ens för atl hållabyggarbelskraften sysselsatt. Vi mäste hitta vettigare uppgifter för vårabyggare. Avslutningsvis, herr talman, tycker jag att den härdebatten om värt lands ekonomi ganska klart visar, alt del inle kan varalyckligt för medborgarna med en kantring av politiken vare sig lill höger ellervänster. i mitten med hänsyn till alla grupper i samhället måstevara del riktiga i ekonomiskt kärva tider. 68FRIDA (): En kort kommentar till . Han gör precis som alla andra borgerliga talare; han försöker gömma sigbakom utländska arbetslöshetssiffror för att på så vis rättfärdiga egetmisslyckande när det gäller sysselsättning och ekonomi. Det är ett misslyckandeatl hela årskullar av ungdomar är arbetslösa och alt mer än 150 000 personer gårutan jobb. Ansvaret för detta är de olika borgerliga regeringarnas. aldrig atlkunna gömma er bakom de utländska siffrorna. Jag hade i mitt inlägg tänkt uppehålla migvid avsnittet om den kommunala ekonomin. fick jag elltelefonsamtal från , en av pä naturresurser rikaste kommuner.Pä min fråga hur läget var i fick jag till svar: Allt folk i Jokkmokkhäller andan . Alla har insett allvaret i det beslut som kommeratl fatta. Det är en ödesdag för glesbygdskommunen . Man hoppas på ochhåller tummarna för att del inte blir återremiss lill finansutskottet. Efter det att det blev bekant att regeringen skulle dra indrygt av kommunernas skattemedel har kommunalpolitikerna iJokkmokk försökt tala om för regeringen, och också för moderatasamlingspartiet, vad det här kommer att innebära för kommun ochvilken besvärlig situation kommunen försätts i. Det har skett genomuppvaktningar i ekonomidepartementel och genom brev till riksdagsledamöter. Närregeringen och höll på med sina överläggningar skickade kommunalrådetKarl-Axel etl telegram, ell sista försök och en sista vädjan tillmoderatledarna ; "kommun förlorar 1/3 av 1983 årsskatteintäkter om regeringens skatteförslag antages av . Detta vore en katastrof för en enskild kommun, men vad somär allvarligare är om de samhällsregler vi har, som garanterar ordning och redai samhällel, försvinner. Om 'storebror staten' går in och bara lar av osskommunalskall, då blir ju ekonomisk planering omöjlig. Kan detiafå ske?" Kommunalrådet och alla andra i harfält besked. Ingenting är längre omöjHgt i borgerlighetens . Inget av deborgerliga partierna har lyssnat på kommunalpolitikerna och deras vädjan om atlla hänsyn till glesbygdskommunens situation. De har inte tagit hänsyn tillkommunens möjligheter att slälla upp på medborgarnas behov av arbete, serviceoch omvårdnad. Därför är \del inte heller förvånande all de borgerligapartiernas överenskommelse, som drabbar kommun t. o. m. härdare änregeringens ursprungliga förslag, gör kommunalrådet så bitter och besviken atthan i TV talar klarspråk och kallar regeringens "sparande" för stöld. Trepartiöverenskommelsen har upprört sinnena. Gemene man ikommunen kallar regeringen för "de laglösa i ". Det gör manoberoende av om dess medlemmar kommer frän eller . All den bitterhet man känner mot trepartiöverenskommelsenfår ses mot bakgrunden av att kommun har två tredjedelar av sin yla iobrutna fjällområden, nationalparker och vallenmagasin. av kommunensareal är åtgärdade av olika konserverings- och skyddsbestämmelser. Kommunensmedborgare har inga möjligheter atl påverka dispositionen av stora arealer ikommunen. måste lösa samtliga sina näringslivs-insatser ochfritidsaktiviteter på ett område som motsvarar av kommunens yta.Kommunens självbestämmande är mycket beskuret redan tidigare,och skall en tredjedel av skatteintäkterna konfiskeras. Det drabbar kommunenmycket hårt. Dessutom kommer ca 400 personer att friställas av . I enkommun med 7 000 invånare fär det samma effekt som om 33 000 personer blevfriställda i . Det visar problemen i ett nötskal. Kommunen ligger dessutom i ett län som drabbats hårdast avden borgerliga regeringspolitiken, av människorna uianför denordinarie arbetsmarknaden, och man har därigenom små möjligheter till slödifrån grannkommunerna. Jag ställer frågan till mina borgerliga kamrater här iriksdagen; Hur skall kommunen klara sin service och omvårdnad till det ökandeantalet äldre människor? Hur skall kommunen klara skolan? Glesbygdsdelegalionenskrev till regeringen och varnade för att regeringens besparingarkunde drabba glesbygdskommunerna hårdare än andra områden i landet. Del härbevisar att delegationens antaganden var riktiga. innebär för höginkomsttagarkommunernaDanderyd och en liten krusning pä ytan jämfört med de ursprungligaverkningarna av regeringsförslaget. Del är en skam för det civiliserade svenskasamhället atl jokkmokksborna, som i sin kommun producerar elkraft till eltvärde av , vilket kommer hela samhällel till godo,genom regeringens konfiskation av kommunens skattemedel skall behöva gripa tagi tiggarstaven och bege sig till huvudstaden och begära allmosor för attexempelvis klara vården av sina gamla. Trepartiöverenskommelsen är ett braexempel pä hur man gör regioner och enskilda till understödstagare, som mansedan kan rynka näsan åt och beskylla för att tära på de välsitueradeskonsumtionsutrymme. Än en gäng har det bekräftats alt de treborgerliga partiernas högerpolitik drabbar de sämst ställda. I dettaanförande instämde (). 69 () replik: tror att vi försöker gömma ossbakom de utländska sifforna. Men sä är inle alls fallet. Även för FridaBerglund kan väl siffror vara upplysande i vissa sammanhang. Jag förmodar atl inle tror annat än att vianser det beklagligt med en hög arbetslöshet. När den drabbar ungdomarna är detdubbelt beklagligt. Men tror verkligen att vi kan frigöra ossfrän omvärlden? Kan vi fungera i utan all drabbas av denvärldsomspännande lågkonjunktur som f. n. drabbar industrivärlden i särskillhög grad? I sä fall skulle den här borgerliga regeringen vara väsentligt bättreän den socialdemokratiska, som ju inte i början på 1970-talel kunde klarasysselsättningen fastän vi inte drabbades av en lågkonjunktur liknande den somvi har. Del är en väsentlig skillnad, . inle frågaom ovilja från den borgerliga regeringens sida. Här får vi la hänsyn till defaktiska förhållandena. 70 () replik: Det är klart att siffror är upplysande. Menvad som oroar mig och vad jag vänder mig mot är atl man accepterar en så slorarbetslöshet. Vi kan inte frigöra oss från omvärlden. Men vi hartidigare visat all vi har kunnat sätta in arbeismarknadspoliliska insatser,eftersom vi genom atl använda pengar byggdeupp en arbetsmarknadspolitik som var ett föredöme för många andra länder. Jag vill här bara nämna del förslag som har lagts fram omändrade regler för beredskapsarbeten. Det innebär att vi i går misteom 700 beredskapsjobb. Vi har varnat regeringen för alt föra enekonomisk politik som innebär alt man måste göra dessa åtstramningar. var jag på besök hos sjukhus i ochKiruna. Där var man upprörd över att man inte på sjukhusen kunde anställavikarier när personal var borta pä grund av sjukdom. Del beror på alt det harsatts ett tak för kommunernas och landstingens expansion. Dessutom har genom deborgerliga s. k. reformerna pengar dragils frän kommuner och landsting lillstaten. Del som jag nu har uppehållit mig vid när det gällerJokkmokks kommun är etl typiskt exempel pä alt det kommer arbetslöshet i spårenfrån sådana här transaktioner som regeringen gör. 71 () replik; Det är naturligtvis inte sä atl manaccepterar arbetslösheten. Det gör den borgerliga regeringen lika litetsom den socialdemokratiska regeringen gjorde det . Mendet finns någonting som heter ekonomiska realiteter, vilket jag tror att FridaBerglund är medveten om. Del har i varje fall regeringen varit smärtsamtmedveten om. 72 () replik; Socialdemokraterna haralltid varit medvetna om ekonomiska realiteter. Medan vi satt iregeringsställning försökte vi få de olika borgerliga oppositionspartierna attinse att det var ett samband mellan statens inkomster och statens utgifter.Hade ni tagit lärdom av arbetarrörelsens sätt att handskas med ekonomin, såhade vi inle hamnat i den här situationen. Då skulle vi inte heller behövaskylla arbetslösheten på den dåliga ekonomin. 73HÄDAR (); Först en kort replik till , somsäger atl man i håller andan i väntan pä statsmakternas beslut omkommunalskatterna. Jag tycker det var synd alt hon tillade att densocialdemokratiske kommunfullmäktigeordföranden redan börjat tala om stöldoch kalla Det visar, tycker jag, brist på respekt för den riksdagsmajorilet ochden regering som grundar sig på utgången av elt i alla avseenden demokratisktval. Annars tycker jag all det är bra om man i Jokkmokkfortsätter att hälla andan etl litet lag - tills man ser det slutliga utfalletav skattereformen för del.