prot · G5093 · 1981-12-31 00:00:00 — Chefen för det franska bolagetCogéma har vid en presskonferens den 2 .september 1981 uttalat att kunderna vidbolagets anläggning i , således också , måste anpassa sinasäkerhetskrav till vad som gäller i före . Om såinte sker följer en frist . Därefter kan Cogéma omvandla kontraktentill provisoriska hanteringskon- 4 protokoll 1981/82:1-6 trakt, vilket bl. a. innebär att kunderna måste tatillbaka sitt avfall, i det skick Cogéma bestämmer, före . Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Kommer att godta de franska bestämmelserna föreden eller och hur påverkar detta i så fall desvenska säkerhetsbestämmelserna och driften av de svenska reaktorerna? 1981/82:4 av () till statsrådet om åtgärder för att förkorta handläggningstiderna iförpassningsärenden: Ett aktuellt och mycket uppmärksammat förpassningsärende iUppsala har ånyo aktualiserat frågan om de orimligt långa handläggningstidernaför förpassningsärenden. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådetKarin : Vilka åtgärder har vidtagits och kommer att vidtas för attförkorta handläggningstiderna för förpassningsärenden? 1981/82:5 av i (fp) tillstatsrådet om åtgärder för att hindra att barn hålls instängdai fängelse: Återigen har ett barn suttitinspärrat i häkte i . En etiopisk nioåring hölls inlåst i mer än enmånad. Att barn tas i förvar tycks numera snarare vara regel än undantag isamband med avvisningsärenden. Tycker statsrådet det är rimligt att barn tas i förvar?Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hindra att barn stängs in ifängelse? 1981/82:6 av (vpk) till försvarsministernom innebörden av visst uttalande av försvarsministern om neutralitetspolitiken: I samband med att tidningenVärnplikts-Nytt aktualiserade frågan om höga svenska officeraresutbildning i N ATO-länderna. yttrade försvarsministern enligt pressuppgifterföljande: "Även om vi betraktar oss som neutrala, så vet vi var vi hörhemma. är ju den stora demokratin." Vad avserförsvarsministern med detta yttrande? 1981/82:7av (vpk) till industriministern om återupptagande av driftenvid AB Eisers fabrik i , m. m.: Endast 1 av de 69 anställda vidEisers fabrik i hade fått ny anställning, när driften upphörde ibörjan av juli. har de avskedade sömmerskorna ockuperat fabriken.Inför hotet att bli arbetslösa och anonymt försvinna i arbetslöshetsstatistiken vägradede tiga och acceptera sitt öde i tysthet. I detta läge har nya aktiviteterkommit i gång för att söka skaffa de avskedade annat arbete på orten. I pressenhar meddelats att SIDA har behov av textilprodukter och att personalen harplaner på att bilda ett kooperativ. sker en oroväckande fortsattminskning av landets självförsörjningsgrad på tekoområdet. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Hur bedömer regeringen möjligheterna till driftensåterupptagande vid Eisers fabrik i eller utsikterna att skaffa deavskedade nya arbeten? 1981/82:8 av () tillarbetsmarknadsministern om tilläggsdirektiv semesterkommitté: semesterkommitté har tvåuppgifter: dels att utreda frågan om s. k. semesterfonder, dels att övervägamöjligheter att tekniskt förbättra den krångliga semesterlagen. Kommittén har icke hållit något sammanträde sedan i juni1980, och något egentligt arbete pågår inte längre. En orsak är att regeringenförbjudit kommittén att föreslå reformer som orsakar nya statsutgifter. Regeringen utlovade nya direktiv för kommitténsarbete med hänsyn till den uppkomna situationen. Några sådana tilläggsdirektivhar inte kommit. Detta har på ett olyckligt sätt låst kommittén så att man intekunnat angripa frågan om den tekniska översynen, syftande till besparingar förföretag och förvaltningar vid hantering av semesterlagen. Jag villdärför till arbetsmarknadsministern ställa följande fråga: Vad är anledningen till att regeringen ännu inte harklarat ut den framtida arbetssituationen för semesterkommittén? 1981/82:9 av () till försvarsministern omförsvarets förvärv av viss fastighet i : Enligt uppgift har strax den fastighet (Bastionen) i som äravsedd för de centrala militära staberna förvärvats för försvarets räkning ochmer än 100 milj. kr. erlagts som köpeskilling. Varken i budgetpropositioneneller i propositioner om tilläggsanslag som lämnats under föregående riksmötehar denna fråga underställts prövning. I budgetpropositionen anmälesendast viss ombyggnad av Bastionen till en beräknad kostnad av 7 milj. kr. Vill försvarsministern redogöra för ärendet och angemotiven till att ett så betydande belopp (av prisregleringsmedel) använts förinvesteringar i utan att beretts tillfälle att yttra sigdärom? 1981/82:10 av tredje vice talmannen () till arbetsmarknadsministern om åtgärder mot arbetslösheten: är ett av de län somdrabbats hårdast av konjunkturnedgången. Något över 7 000 värmlänningar är arbetslösa och 945 är varslade om friställning. Av de arbetslösa är ca 50 %ungdomar . Enligt länsarbetsnämndens bedömningar finns risk attarbetslösheten kommer att stiga ytterligare . Landshövding har nämnt siffran 9 000 arbetslösa som trolig. Dessa höga arbetslöshetssiffror är mycket oroande inteminst med hänsyn till den stora andelen ungdomar. Det är ytterst viktigt attalla åtgärder sätts in för att man skall kunna möta en eventuellt ökandearbetslöshet och minska det höga antalet arbetslösa. Jag villdärför ställa följande fråga till arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidtaga för att förbättraarbetslöshetssituationen i de hårdast drabbade länen? 1981/82:11av () till försvarsministern om behandlingen av vissavärnpliktsvägrare: Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta med anledning av vunna erfarenheter beträffande tillämpningen av dennuvarande värnpliktslagens bestämmelser vad gäller behandlingen av de s. k.totalvägrarna? 1981/82:12 av () till handelsministernom sammansättningen av utredning rörande erfarenheterna av lagen om förbud motinvesteringar i och : Som ett resultat av motioner frånsocialdemokraterna och beslutade 1980 om en genomgång avhittillsvarande erfarenheter och effekter av lagen om förbud mot investeringari och samt möjligheterna att vidga sanktionerna på detbilaterala området, såsom överföring av teknologi m. m. I december 1980förordnade dåvarande handelsministern en utredningsman och två sakkunniga attutreda frågan. uttryckte sigutrikesministern i mycket fördömande ordalag om politik. Att vårtagerande gentemot är en i högsta grad politisk fråga torde samtligabedömare vara överens om. Med anledning härav vill jag ställa följande frågor tillhandelsministern: Avserhandelsministern att också bereda parlamentariker plats i utredningsarbetet? Om svaret ärnej - varför? 1981/82:13av () till statsministern om innebörden av visst Nr 3 uttalande av försvarsministern om neutralitetspolitiken: -r- j j I entidningsintervju sade försvarsminister följande:"Även om vi betraktar oss som neutrala, så vet vi var vi hör--------------- Kan statsministern klart och entydigt ta avstånd fråndetta försvarsminister frågor uttalande om neutralitetspolitiken? 1981/82:14 av BerUl () till ekonomi- ochbudgetministern om förlängd tid för avsättning till skogskonto: Granbarkborrens härjningar i främstnorra här ställt till stora problem. Enskilda markägare har drabbatsmycket hårt. Problemen uppstod i samband med stormskadorna 1969 och de storaavverkningar som måste därefter. Många markägare står därför införsituationen att beloppen på de tioåriga skogskontona nu utfaller. Från såvälskogsvårdspolitiska som skattepolitiska utgångspunkter riskerar många markägareatt hamna i en orimlig situation. I de fall avsättning till skogskonto sketttill följd av insektsangrepp borde en förlängning vara möjlig för de konton därbeloppen nu faller ut. Budgetministern har tidigare uttalat sig positivt om ensådan möjlighet. Avser budgetministern att lägga fram förslagom en förlängning av tiden för avsättning till skogskonton i enlighet med detanförda? 1981/82:15 av () tillarbetsmarknadsministern om verksamheten vid riksyrkesskolan i : Oron är stor bland elever ochpersonal vid riksyrkesskolan i i kommun på grund avuppgifter om förändrad skolorganisation och/eller nedläggning. Mot den bakgrunden vill jag till arbetsmarknadsministernställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta när det gälleromorganisationen av riksyrkesskolan i ? 1981/82:16 av () till utbildningsministernom antagningskraven för viss utbildning vid högskolan i : beslutade att enutbildning i Arbetsmiljöutformning skulle anordnas vid högskolan i . Som mål angavs planering och projektering av arbetsmiljö som helhet. Antagningskraven skulle utformas så, att personer med lång arbetslivserfarenhet men utan formell behörighet skulle kunna genomgå utbildningen. budgetproposition föreslog rege ringen att utbildningen inte skulle anordnas. Förslaget förkastades av . då fattade beslut innebar enligt min mening att utbildningen skulle komma till stånd i huvudsak enligt den 53 Nr 3 utbildningsplan och de kursplanersom tidigare utarbetats vid högskolan. Tisdaeenden Regeringens uppdrag till UHÄ enligtPM av synes avse 6 oktober1981 en radikalt ändrad utbildning medandra antagningsregler och annat slutmål än den beslutat att inrätta. Meddelande om hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet: fråsor Varför har regeringen i sittuppdrag till UHÄ föreslagit ändrad målsättning ochförändrade antagningskrav för utbildning i Arbetsmiljöutformning vid