prot · G509101 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har under stora delar avvåren och stora problem i med att klara av atthålla grusvägarna i sådant skick att de går att trafikera. De är egentligenbara vintervägar, om man skall vara ärlig. Det har blivit så att man inte fåttfram virkestransporter. Till följd av vägförhållandena både och i årriskerar man att få så stora lager av virke att de hotas att angripas avinsekter. Man har fått göra katastrofinsatser för att kunna a-weckla trafikenmed timmertransporter. Detta är tecken som tyder på att något måste göras åtvägarna. Framför allt kan vi inte slå oss till ro och mena att allt är väl närdet gäller grusvägnätet, i synnerhet som medger att man måste minskaunderhållskostnaderna för att klara anslagsramen. Detär också så att man indirekt får många arbetstillfällen genom att manvidmakthåller väginvesteringarna. Det finns t, ex, en firma i Rossö som harspecialiserat sig på att göra snöröjningsredskap, plogar o, d. Denna verkstadhar, som mycket väl kan förstå, inneburit välkommen sysselsättningi en glesbygd. Det finns många partivänner till som slåss fördenna verkstad. har den här verkstaden inget jobb, just därför att vägverkethar förklarat att det till följd av de neddragna anslagen inte har råd attbeställa snöröjningsredskap. Verkstaden har fått en stödbeställning,och det får väl gå ett tag tack vare den, men sedan hamnar man i sammasituation igen. Här har vi en illustration till hur betydelsefullt det är attde offentliga investeringarna uppehålls för att ge arbete inte minst åtsmåföretagen. Detta gäller också anläggningsentreprenörer av olika slag, sådanasom med möda har skaffat sig en traktor eller något annat fordon för att jobbapå vägar m. fl. De bUr ju ofta utan "knog" när deoffentliga investeringarna i vägar minskar. Jag tycker vi skall vara överens omatt den aspekten är spännande och intressant, och den gör att vi måste ansträngaoss för att få behålla våra väganslag. Anf.40 () replik: Det Ugger, , inget märkligt i att statsministern ochbudgetministern säger att man i rådande sysselsättningsläge kan vara nödsakadatt ta till beredskapsmedel och annat för att skapa sysselsättning. Detförhållandet att vi i utskottsmajoriteten avvisar en höjning av de generellaväganslagen beror på att de inte har samma värde som beredskapspengarna såtill vida att dessa skapar sysselsättning just där det är mest angeläget. Detär därför vi inom regeringen nu arbetar med ett sysselsättningspaket, riktattill de områden som har störst bekymmer med sysselsättningen. I det paketetprioriteras just de projekt som går ut på att man inom en trång totalekonomiskram ändå skall kunna skapa största möjliga sysselsättning i de regioner därläget är sämst. Det behovet tillgodoser inte den socialdemokratiskareservationen. säger, och det kan jag möjligen förstå, att han i hastigheten intekunde fatta siffrorna. Jag skall upprepa dem. Det var somde totala driftsanslagen hade ökat , men de två senaste budgetårenhar vi lagt till ytterUgare , vilket aUtså innebär att vi mer än välsvarar upp mot de inflation som talar om. Det är alltsåsant, som jag har sagt, att Fälldinregeringarna har sett till attdriftsanslagen har följt kostnadsutvecklingen så långt möjligt. Därtillkommer att Uksom alla andra verk skall klara en tvåprocentigrationaUsering . Det rör sig här , och verket borde alltsåklara rationalisering. Detta sammantaget med en ökning av ungefär 80 %borde innebära att man skulle kunna klara ett ökat vägunderhåll. RolfClarkson säger att vi inte borde kritisera för att de vill spara.Det vill vi inte heller göra, om sparandet är socialt acceptabelt. När detgäller broarna är vi i och för sig positivt inställda, men det har inte gåttatt få jurister och andra att acceptera förfaringssättet med leasing. Och ävenom jag är ense med om att besparingar kan åstadkommas ,tror jag inte att broarna - ens om vi fattade ett beslut nu - skulle hinnaiordningställas så snabbt att man skulle kunna spara 3 milj. kr. på driftenredan under kommande budgetår. Det är där oenigheten Ugger. Tillsist vill jag säga några ord till beträffande grusvägnätet.Visst är det så som ni säger. Jag erkänner att det kommer att bU tjälskador iår liksom alla andra år, och säkerligen speciellt i de områden som herrHenricsson företräder, eftersom vi där har den största andelen grusvägar. Menglöm inte hur viktig den prioritering är som vi har gjort på driftsidan vadavser grusvägarna. Och när det gäller indragning av vägstationer har vi angivitatt man i första hand skall låta vägstationerna vara där grusvägarna är. Det ärviktigt i tjällossningstider. 41 ()replik: Icke har för drift av statliga ochstatskommunala vägar fått kompensation för kostnadsstegringar som uppkommittill följd av inflationen. Det är sanningen, . 3Riksdagens protokoll 1981/82:101-104 Om vi sedan utgår års trafikpolitiskabeslut, där vi var överens om att vi skulle vidmakthålla vägkapitalet, vill jagunderstryka att vi på intet sätt har levt upp till vidmakthållandenivån. I detbudgetförslag vi nu diskuterar saknas 300 milj. kr. för att vi skall kunnavidmakthålla vägarna vid nuvarande kvalitet. Det är lätt att läsa ut av detunderlagsmaterial som utskottet har haft till förfogande. Sedanvill jag bemöta påståendet att vi skulle göra oss skyldiga till näst intilllagbrott därför att vi i den här sysselsättningsmässigt bekymmersammasituationen begär att skall fatta beslut om enskilda objekt. RuneTorwald hänvisar till beredskapsmedel. Men det anvisas ju inga beredskapsmedel.Förra året var det totalt 185 miljoner. AUa då vi haftsysselsättningsproblem har anslaget till vägväsendet legat på 500 miljoner.Till detta har kommit anslag via s. k. särskilda medel, som vissa år gått upptill 700-800 miljoner. Regeringensaknar känsla för sysselsättningen. Därför måste vi från oppositionens sida gåin och driva en sysselsättningsskapande politik. Det är därför vi tar fram dehär objekten. De har plockats fram ifrån den projektbank som har fåtti uppdrag att utarbeta, enligt beslut av regering och riksdag. De här objektenfinns i områden där sysselsättningsproblemen är stora. De allra flestaprojekt finns med i de flerårsplaner som vi arbetar utifrån. Jagnoterar att centerparfiets representant här i vill göra gällande attallfing är bra när det gäller anslagen för drift och underhåll av våra väga;r.Centerpartiets representant säger att vi får acceptera att människorna blirarbetslösa. Han säger t. o. m. att det är bra att vi lägger ner vägstationerute i glesbygden. Jag tycker det är en väldigt bra deklaration han har gjorthär. Det är avslöjande - det visar att inte ens på ett område somjag trodde låg väldigt varmt om hjärtat, nämligen när det gälleratt slå vakt om vägarna ute i våra skogsbygder och glesbygder, vill vara med omatt skapa och trygga sysselsättning för stora delar av befolkningen. Att göradetta är dessutom utomordentligt viktigt för svenskt näringsliv och inte minstför skogsindustrin och jordbruket, som har behov av ett väl fungerande vägnät. 42 ()replik; Det är väl känt att varje förvaltning slåss för sin kaka. Det är ocksåså att de redovisningar som görs är färgade av den inställning man har, attskaffa mesta möjliga pengar. Vad man ofta glömmer är att det exempelvis finnsvissa förutsättningar för de beräkningar som görs. a. har vägverketförutsatt en fortsatt ökad trafik på vägarna. Låt mig då tala om att trafikenminskade på Europavägarna , på övriga riksvägarrned , på primära länsvägar och t. o. m. på glesbygdsvägarna med1,. Detta är säkerligen ett uttryck för att man samåker i större omfattningnär bensinpriser och annat stiger. Man ser över om man inte kan minskatransportutbudet, och man samtransporterar. Vi vet att det inte minsti på glesbygdsvägnätet nu görs omfattandeinsatser för att rationalisera t. ex. livsmedels- och annan transport. Mansamordnar dessa till gemensamma transporter i stället för att köra en mjölkbil,efter en bil med charkuterivaror, efter en med dricka, en medbröd osv. Man samordnar det hela och samlastar. Sedanlägger i min mun att jag skulle ha sagt att allting är bra. Jag har sagt att man i ett ansträngt budgetläge med storabudgetunderskott får rätta mun efter matsäcken. Detta innebär att har man snåltmed pengarna får man i sin tur prioritera så mycket hårdare på det som ärnödvändigt. Och nödvändigt är driften. Närdet gäller vägstationerna vill jag än en gång framhålla att vad vi inomriksdagsmajoriteten understrukit vikten av är att de vägstationer som blir kvarskall ligga så lokaliserade att de klarar grusvägsunderhållet. Inte minst undertjällossningstiden kommer det att visa sig hur angeläget det är. Då har man denstörsta belastningen på vägstationerna. Därför är det viktigt att man inte fårlånga tomkörningar ifrån en felaktigt lokaliserad vägstation. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 43 (): I motion 1411 till detta , som behandlas i det föreliggandebetänkandet från trafikutskottet, har jag hemställt att som sinmening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts om behovet av högstaprioritet för nybyggnad av vägprojektet södra förbifarten på vidVärnamo i den nya flerårs- och fördelningsplanen för . Utskottetgör i sitt betänkande tre konstateranden som det finns anledning att notera; "De för väg- och gatubyggandet gällandeflerårs- och fördelningsplanerna upprättas i enlighet med vägkungörelsensbestämmelser och vissa andra bidragsföreskrifter för tioårsperioder och förnyasvart femte år." "Vidare avser regeringen att i början av år1983 utfärda anvisningar för planeringen med avseende dels på inriktningen avvägbyggandet, dels på den anslagsnivå som planeringen bör utgå från." "Det är enligt utskottets uppfattning av storvikt att vägbyggnadsobjekten tillkommer i den prioriteringsordning som deregionala och kommunala instanserna i samverkan med uppställt." Låtmig då konstatera att just nybyggandet av södra förbifarten vid har högsta prioritet i den kommunala planeringen i kommun.Samtidigt bör noteras att regeringen skall ge vissa anvisningar om inriktningennär det gäller vägbyggnadsprojekt , och då finns det anledning att tafram just det här projektet för att visa på behovet av att det kommer med ochfår högsta prioritet. Utskottetslutar det här avsnittet, som behandlar i motioner framförda krav beträffandeolika projekt, med att hänvisa tiU att den fråga som aktualiseras i motion 1411bör prövas i annan ordning. viktigtatt vi får möjlighet att diskutera frågan här i kammaren. Därigenom har denaktualiserats och bör komma med när regeringen framöver för berörda verkredovisar vilken inriktning deras vägbyggande bör ha. Förverkligandetav södra förbifarten vid på är mycket angeläget, och vägprojektetbör få högsta prioritet i arbete på upprättande av ny flerårs- ochfördelningsplan för . Grundproblemetmed i dess nuvarande sträckning genom är den långaviadukten, som saknar tillräcklig hållfasthet för dagens omfattande och i långastycken mycket tunga fordonstrafik. Dessutom utgör riksvägens sträckning genomVärnamos centrum ett betydande trafiksäkerhetsproblem. Dennaviadukt, som byggdes , hade i medelantal fordon 1975 inte mindreän 11 000, och 1980 hade siffran ytterligare ökat till 13 400, varav 1 500tunga fordon. Betydande mängder timmer- och flistransporter från stora delar avSmåland passerar denna viadukt'på väg främst till massainduslrierna iHylte och . Fordonstrafikeni östlig-västlig riktning i denna del av passerar i stor och därmed den mycket problematiska flaskhals som viadukten iVärnamo centrum utgör på väg till och från å ena sidan , ochVäxjö samt å andra sidan , , och givetvis de mångaorterna däremellan. Nämnda viadukt har speciellt under det senaste decennietfått sprickbildningar i balksystemet, varför omfattande reparationer har fåttgenomföras i flera omgångar. Nukrävs att byggandet av södra förbifarten på vid skyndsamtförverkligas så att genomfartstrafiken i allmänhet och de tyngre transporternai synnerhet kan överföras till den nya vägsträckningen. Viadukten i Värnamocentrum blir då en kommunikationsled närmast för intern trafik, som med dagensslitage från fordonen kan tänkas motsvara byggkonstruktionens hållbarhet.Nybyggnadsprojektet av södra förbifarten på vid ärkostnadsberäknat till ca 28 milj. kr. De trafikekonomiska beräkningarna visarpå en avkastningsprocent på hela 27,7. Därmed, herr talman, yrkarjag bifall till motion 1981/82:1411. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 44 (): En närmast katastrofal utveckling har drabbat när detgäller vägbyggandet. Ännu så sent som hade vi ett vägbyggandei vårt län för ungefär 140 milj. kr. , räknat penningvärde. Enfjärdedel finansierades över det ordinarie väganslaget och tre fjärdedelargenom beredskapsmedel. Innevarandeår, 1982, byggs inte för mer än ca 40 milj. kr. varav åtgår nära hälften tilldet s. k. , en del av det s. k. Vindelälvspa- ketet.Nästa år, 1983, kommer vi inte att få bygga vägar för mer än drygt 7 milj. kr.i . Det innebär en avveckling från 140 milj. kr. sedantill 7 milj. kr. Redani dag gäller för vägsektionen av i att av dess medlemmar, drygt 400, är arbetslösa och tvingas utnyttja A-kassan.Det är långt ifrån det vägbyggande som beskrevför oss. Västerbottenär det län som har de flesta vägmilen. Vi har också de flesta boende i glesbygdav något län i vårt land. Det borde vara starka skäl för ett betydandevägbyggande. Men när det gäller väganslagen misshandlas avoförklarliga skäl. Låt mig ta ett exempel. höst förekom ett s. k. paket av vägbyggnadsmedel. Alla län utomNorrbotten, och fick gåvor ur det paketet. Norrbottenkompenserades senare med beredskapsmedel, men blev helt utan. Detär helt obegripligt med tanke på behoven. Projekt finns, och avvägbyggarna går arbetslösa. Det är den dystra sanningen i , herrTonvald. Frånnästa år kommer vi att vara i den situationen i attadministrationen för kommer att ha mer pengar än vägbyggarna i länet.Det verkar inte vettigt, men det är sanningen i , . Nutror säkert någon att det saknas färdiga projekt. Då kan jag redovisa att det ivägverket ligger 32 färdiga byggprojekt för 100 milj. kr. klara att sättas igång. De berör 13 av vårt läns blivande 15 kommuner. Bara och Åselesaknas på objektlistan. I pågår ett arbete. Nuhar vi socialdemokrater från under allmänna motionstiden i motion1863 tagit fram 11 av de färdiga projekten och begärt att skall geklartecken för dem genom att anvisa 35,5 milj. kr; för /83, Dessavägprojekt skulle betyda mycket i de bygder där de finns. De är alla mycketangelägna, inte minst för industrin, för skogsavverkningen, för blivandemineralfyndigheter osv. De skulle ge en stor del av de drygt 400 vägarbetarnaen möjlighet att få bygga vägar i stället för att gå och hämtaarbetslöshetsersättning. Vägprojekten är välspridda i länet: Detstörsta projektet, Stabbunäs-Nästansjö, ligger i kommun, ettvägbygge för 11 milj, kr, Lyckselekommun har två projekt: vägsträckorna Öre älv-Lycksele och Fårberget-Skarda,för 7,5 milj, kr. Vägen Norrberg-Långsjöbyligger i kommun - 3 milj, kr. Vägdelenvid Avasjö ligger i kommun, ett projekt för 7 milj. kr. Bronöver Malån ligger i nya kommun. I kommun finns projektetBjursele-Norsjö, och där finns också vägen Norsjövallen-Bäver-hult. Det ärvägbyggen för 13 milj. kr. i den del av länet där sysselsättningsproblemen ärsom allra störst. Av de vägprojekt vi har begärt medel till skullearbeten för 41,5 mUj. kr, hamna i inland. Bara 12,5 miljoneravser vägprojekt i kustområdet. Jagvänder mig med den här argumentationen fill mina borgerliga riksdagskolleger iVästerbotten - ingen av dem finns i kammaren, men månne någon lyssnar- RuneÅngström, , och : Omen stund skall ni trycka för eller mot de vägprojekt jag räknat upp. Trycker nimed regeringen, blir det inga vägbyggen. Då får de drygt 400 vägarbetarnafortsätta i arbetslöshet. Säkert blir många fler arbetslösa. Tryckerni med oss socialdemokrater för reservation 4, kan vi tillsammans säga att vihar medverkat till att vägbyggen för 41,5 milj. kr. kommer i gång i inlandet,plus vägbyggen för 12 miljoner i kustområdet. Jag avvaktar med stort intresseert ställningstagande. Jag yrkar bifall till reservation 4, som innebär bifall till våramotionskrav. I detta anförandeinstämde (). 45 (); Det är många lokala och regionala vägproblem som behandlas i detföreUggande betänkandet och som tas upp här i kammarens talarstol . Låtmig beröra ett vägproblem av nationell och internafionell betydelse ochräckvidd. Sedanflera år tiUbaka har vi halländska riksdagsmän i motioner, i frågor ochinterpellationer framhållit nödvändigheten av att få en snabbare utbyggnad av till stånd. Vi har alla år varit fullt överens över partigränserna och är deti stort sett alltjämt. Myndigheter i , länsstyrelse., landsting ochkommuner har också gjort ett flertal uppvaktningar och framställningar hosstatsråd, departement och vägverk i samma syfte. Vid dessa överläggningar hardet framgått ganska tydligt att det inte råder några skilda meningar om att detär angeläget ur många synpunkter att få en snabbare utbyggnad av fillstånd. I början och mitten av var det ganska trögt, men efter handhar det gått upp för fler och fler, för och även för en del av vårakommunikationsministrar, att det är angeläget att få fart på byggandet avEuropaväg 6. E6går genom ett av tätast befolkade områden och sammanbinder detfolkrika i och i med ochvidare med i , områden och orter som är högt industrialiseradeoch med stort transportbehov, E6 samm.anbinder också vårt land med den europeiska kontinenten. E 6 är alltsåingen lokal trafikfråga, inte heller en regional, utan en internationeUtrafikfråga. En stor del av trafiken, såväl person- som godstrafiken, ärinternafionell. Ett betydande antal av fordonen har varken start- ellerlandningsplats inom landet, utan representerar genomfartstrafik. E 6 är i stor utsträckning vårt vägansikte utåt i och i världen.Det gäller alltså en nationell fråga, enligt min uppfattning av hög prioritet. Utbyggnad av pågår f. n. på en delsträcka norr om fram till . Denna delsträcka beräknas blifärdig . har visat god vilja genom att ställaytterligare medel till förfogande för att få en snabbare utbyggnad till stånd. Därmed är 8 1/2 mil av de 15 1/2 milen E 6 i Hallandutbyggda till trafiksäker standard - motorväg eller motortrafikled. Ytterligareca 3 mil av , nämligen delen mellan och , har breddatsunder , vilket förbättrat framkomligheten. Trafiksäkerheten försämrasemellertid genom anslutningar i plan av enskilda och allmänna vägar ochutfarter. Det mest akuta problemet ur trafiksäkerhets- och framkomlighetssynpunktär emellertid delen från till , en sträcka pådrygt 3 mil. E 6 är på denna del endast och kantad av utfarter och randbebyggelse. Möjligheterna till omkörning är mycket begränsade, vid högtrafikså gott som obefintliga. De nu närmast aktuella delarna för en fortsatt utbyggnadav är mellan anslutningen med pågående vägbygge som jag förut påpekat vidBoråsvägen fram till , samt från till med anslutning tillFalkenberg. Utbyggnad av dessa delar skulle, medföra en förbättradtransportekonomi för trafiken på och därmed motsvarande fördelar förnäringslivet. Trafiksäkerheten skulle få en förbättring somerfarenhetsmässigt kan uppskattas till en minskning med ca 40 allvarligaolyckor . Dessa båda effekter av projekten kan värderas till en10-procentig avkastning på investerat kapital. Till dessa effekter kommerbetydande fördelar för samhällsutbyggnad och miljö. I fråga om samhällsutbyggnadseffekterna tänker jag framförallt på utbyggnaden av centralort. F. n. hämmas utbyggnad avden befintliga . Genom att denna flyttas ut i ett nytt läge utanförVarberg kan utbyggnaden av samhället ske på ett ur markhushållningssyn-punktacceptabelt sätt. Detta har vid olika tillfällen starkt understrukits avrepresentanter för . Nettokostnaden för vägbygge är låg, avbruttokostnaden. Med nettokostnad menar jag här kostnaden efter avdrag avskatter och andra återbetalningar till staten, stilleståndskostnad för maskineroch motsvarande bidrag till friställd arbetskraft. Eftersom vägbyggnad till stor del består i flyttning avberg, jord och dylikt, är importandelen också låg, endast totalt. De materialsom måste importeras är huvudsakligen bränsle och asfalt. Sysselsättningseffekten av ett vägobjekt är också god, omman medräknar bl. a. sysselsättningen för lastbils- och maskinföretag m. fl. Slutligen vill jag också konstatera att vägar har lågadriftkostnader- endast några promille av investeringen. Vad vi har yrkat i vår motion 1410 är att skallgöra en viljeyttring genom att uttala sig i den riktning som vår motion anger. Utskottet hänvisar- som så tidigare -till att såväl byggande som drift av allmänna vägar regleras genom föreskrifteri väglagen och vägkungörelsen samt avstyrker motionen. Överraskningen för ossär inte stor. Jag finner det mindre meningsfullt att yrka bifall fill en motionsom ett enigt utskott har avstyrkt, men jag vill genom detta anförande förriksdag, utskott och vägmyndigheter understryka hur vikfigt det är att medelställs till förfogande, så att den fortsatta utbyggnaden av kan skei omedelbar anslutning till nu pågående arbeten. Detta är en både samhällsekonomiskoch trafikpolitisk fråga av mycket hög dignitet. Vi återkommer med denna fråga och våra krav intill djess vihar fått en godtagbar lösning av vägproblemet E 6 - som är vårt längstatrafikproblem i kilometer räknat och som också tycks bli vårt längsta i tidräknat. 46 (): Jag har begärt ordet med anledning av frågan om byggandet av en brotill . Jag har också en motion i frågan tillsammans med JensEriksson. Dessutom finns det en socialdemokratisk motion. Detär inte första gången som den här frågan behandlas i . För snart ettår sedan var den uppe, men den motion som väckts avslogs då. Jag, som tillhöideden borgerliga majoriteten och som bor på , var med om det beslutet. Allavi som sitter i beslutande församlingar har väl upplevt atthjärtefrågor ibland får vika för det politiska ansvaret - ansvaret för attbeslut genomförs i enlighet med de riktlinjer som uppdragits. Detta vet ävensocialdemokraterna - men det kan ju alltid vara värt att sätta vederbörandeborgerliga riksdagsman på prov! Någon kan svikta vid ,Hacktjärnsbäcken eller Lervällan. Om inte får vederbörande vid hemkomstenantingen framstå som en framåtskridandets motståndare eller, förhoppningsvis,som en klok beslutsfattare. Vårmotion, som vi skrev under den allmänna motionstiden , hade som bakgrundatt vi ville försöka lösa finansieringsfrågan på ett annat sätt än med direktastatUga anslag. Bron är angelägen! Vi föreslog ett leasingförfarande. Som vihar hört här har ett enigt utskott avstyrkt vår motion och ävenanfört skälen emot motionsförslaget. Sedan vi skrev vår motion har emellertid situationen förändrats.Motionen har helt enkelt blivit inaktuell. Det blir en bro.Folkpartiledaren-utrikesministern har lovat att ställa medel till förfogande.Beskedet är positivt för och för . En bro fyller ett viktigtbehov för huvudnäringen, konservindustrin, samt för alla dem som lever där ute.Eftersom har fastställt arbetsplanen kan ett brobygge snabbt komma igång. Jag utgår från att detta är sista gången som bron mellan ochKlädesholmen debatteras i denna kammare. Anf.47 () repUk: Vi väcker från socialdemokratisk sida inte "löftesmotioner"för att sätta några borgerliga ledamöter av kammaren på speciella prov ellerför att undersöka om deras löften på hemmaplan om att agera i en enskild frågakommer att svikta här i kammaren. Vi väcker våra motioner med utgångspunkt i debehov som föreligger. I det här sammanhanget har vi, som jag hade möjlighet attredogöra för i mitt huvudanförande , tagit upp en mängd olika enskildaobjekt, bl. a. därför att nuvarande regering icke använderarbetsmarknadspolitiska medel eller särskilda medel för att få i gångsysselsättningsskapande objekt. Detär av stor vikt att bron till kommer till stånd . Densvarar mot ett verkligt behov på . Det har lovats från olikarepresentanter för regeringen att det skall ställas medel till förfogande förden här bron.