prot · G509134 · 1981-12-31 00:00:00 — Om man vidhåller sitt ställningstagande , 1978,1979 och framöver, så borde man därför stödja vår mofion. Jag äremellertid litet orolig, och jag vill ställa den direkta frågan tillsocialdemokraterna: Om det blir regimskifte, kommer då att lämna IDB?Det går att svara kortfattat ja eller nej på den frågan. Jag yrkar bifall till motion 1495. 68IVAR (): Det kan vara på sin plats att först påminnaom att medlemskapet i IDB tillkom av handelspolitiska skäl och att medlemskapeti första hand, men inte enbart, givetvis måste bedömas ur denna synvinkel. Vikan också konstatera att är helt enig om att medlemskapet urhandelspolitisk synpunkt har givit ett positivt resultat. De kontanta inbetalningarna t. o. m. ärnågotmindre än 30 milj. kr. De direkta kostnader som har är räntekostnadernaför detta belopp, dessutom med avdrag för den avkastning som pengarna lämnatnär de har fonderats, vilket i stor utsträckning skett. Det rör sig alltså kostnadsmässigtom några få mil joner, som har satsat direkt på medlemskapet i IDB. Den till IDB knutna exporten har ,, varit ca 400 milj. kr. Det är rätt viktigt att poängteraatt betalningarna för denna export som regel sker kontant. Det fillkommeralltså inga extra kreditkostnader för företagen och ej heller för svenskastaten. Sysselsättningseffekten, som den beräknas av , uppgår underperioden till ca 2 500 årsarbeten. Dessa kalla siffror ger trots allt en bild av attmedlemskapet handelspoli-fiskt har varit motiverat. För finnsdet bara antaganden, för perioden /83 om kanske en export på mellan en halvoch en miljard. Det är vidare helt riktigt att det finns anledning attkritiskt granska IDB:s utlåningspolitik. Vi kan dock också i samma andetag sägaatt det finns anledning att kritiskt granska de övriga utvecklingsbankerna. Detgäller , Afrikanska och Asiatiska utvecklingsbanken.Det finns inte några riktigt markanta skillnader mellan dessa bankersutlåningspolitik. veto i Särskilda fonden är dock ett särdrag för IDB. säger att regeringen inte har utnyttjat demöjligheter som finns att påverka bankens utlåningspolifik. Jag menar att HugoBengtsson nog har fel på den punkten. Påverkansmöjligheterna är givetvisbegränsade, men vi vill hävda att de har utnyttjats. Jag vill också peka på att det bland dem som vi träffadepå den resa som vi gjorde i några av de latinamerikanska länderna var en näranog helt samstämmig inställning att det är värdefullt att är med i IDB. Man såg det som ett plus att vi fanns med och kundepåverka i positiv riktning. När det gäller de pengar som vi slussar till IDB finns detfaktiskt andra vägar än de direkta inbetalningarna. Jag skall kanske poängteraatt den summa som jag tidigare nämnde avsåg de kontanta inbetalningarna.Självfallet har vi också låneförbindelser och skuldreverser, varför detsammanlagda beloppet blir högre. Det svenska biståndsanslaget till Internationella fonden förjordbruksut-veckhng är ca 50 miljoner. En icke obetydlig del av detta anslaghar fakfiskt slussats ut via IDB. Sannolikt är det mer svenska skattepengar somden vägen går till IDB än i direkta kontanta inbetalningar som härrör frånmedlemskapet. Även i de andra utvecklingsbankerna satsar vi betydligtstörre belopp biståndspengar. Jag vill att ni i detta sammanhang skall ha detklart för er att det inte finns någon väsentlig skillnad i bankernasutlåningspolitik. I satsar vi ca 500 milj. kr. , i Afrikanskautvecklingsbanken ca 70 milj. kr. och i Asiatiska 30-40 milj.kr. Det är, precis som utredningen har sagt, ytterligt viktigtatt vi noga följer bankens verksamhet, behäller vår handlingsfrihet ochständigt är beredda att , m. m. , m. m. omprövavårt beslut om medlemskap. Men föreligger icke något sådant akut behov. Jag vill sedan säga ett par ord om den reservation sommoderaterna har fogat fill betänkandet. Den gäller bidraget till vissaoljetransporter i glesbygd. Under ett budgetarbete, som är mycket omfattande,är det många bollar i luften. Det är kanske inte så underligt att en och annanboll inte blir alldeles perfekt spelad. Så är fallet när det gäller regeringensförslag att dra in bidraget till oljetransporter i glesbygd. Det är därför somvi i utskottet, frånsett , står eniga bakom hemställan att dennaindragning icke bör ske. Vi biträder den justering som utskottet här föreslår.Vi tycker att det är väl motiverat att 20 milj. kr. anvisas för bibehållandetav bidraget till oljetransporter i glesbygd. Herr talman!Med detta yrkar jag bifall fill utskottets förslag. 69 (vpk) replik: Det är ingen väsentlig skillnad mellan IDBoch exempelvis , säger . Det är helt riktigt. I konsekvensmed det har vi från vårt håll krävt att vi också skall lämna Världsbanksgruppenoch en rad andra utvecklingsbanker, just därför att de är verktyg. Demotverkar direkt en social och ekonomisk utveckling, dvs. det som vi inomutrikes- och biståndspolifiken i övrigt påstår oss stödja. kryper bakom detta faktum att det inte ärnågon större skillnad mellan IDB och exempelvis för att vi skallglömma vad centerpartisterna sade när gick in i IDB. Då framhölls fråncenterpartihåll att man skulle göra en utvärdering och krifiskt granska denna.Om det visade sig att de farhågor som hade uttryckts från bl. a. vpk-håll varkorrekta, skulle beslutet omprövas. Jag efterlyser dessa centerparfisterhär i kammaren. Var är och de övriga? Kravet att beslutet skall omprövasavvisas . Man säger att vi ändå är uppknutna till utbetalningarna, och manhänvisar till att vi skall kunna påverka. Det känns litet tjafigt att ånyobehöva påminna om det som alla har varit medvetna om från början, nämligen attSverige har mycket små möjligheter att påverka bankens utlåningspolitik. Ochdet är inte enbart en handelspolifisk fråga - det är också en moralisk och enutrikes- och biståndsfråga. 70HUGO () replik: Jag sade i mitt anförande att intehar utnyttjat sina möjligheter att påverka banken i dess handlande. IvarFranzén menar att vi visst har gjort det och att vi har tagit till vara demöjligheter som har förelegat. Han menar då att våra möjligheter dess värreinte är alltför stora. kan ha rätt, om han syftar på våraröstmässiga möjligheter, som inte är så stora genom att våra ekonomiskainsatser är relativt begränsade. Men det är ingen som hindrar oss, vid alla tillfällen dålånens inriktning m, m. diskuteras, att ge uttryck för den uppfattning vi häride olika frågorna. Det är härjag menar att den inte har tagit till vara de möjlighetersom vi verkligen har. är ett demokratiskt land, och vi önskar attdemokratin skall vara rådande i så stor utsträckning som möjligt i alla deländer som banken vänder sig till och lämnar lån till. Vi skall inte försummaatt ta till vara möjligheterna att tala om att det är angeläget att detnationella oberoendet får utvecklas i dessa länder, att demokratiseringen fårutvecklas, att vi ytterst syftar dll att förbättra levnadsvillkoren för defattiga folken i dessa länder och att pengarna verkligen används på detta sätt.Det är de möjligheterna som jag menar att den skall ta tillvara och framhålla vid alla tillfällen. , m. m. 71 () replik: Först vill jag säga till attsåväl när det gäller utvecklingsbankernas verksamhet som när det gäller detsvenska biståndet över huvud taget är det tyvärr inte särskilt svårt att letarätt på svarta fläckar. Men det finns också ljuspunkter i prakfiskt taget alldenna verksamhet. I den mån vi får några garantier för att hjälpen verkligennår ut fill dem som behöver den, finns det ljuspunkter både när det gällerutvecklingsbankernas utlåningsverksamhet och självfallet när det gäller vårtu-landsbistånd. Men vi måste vara medvetna om att pengar - det gäller bådebiståndet och låneverksamheten - ibland hamnar i länder med regimer som vi påintet sätt vill främja eller stödja. Men i den mån hjälpen når fram till demsom är hungriga och törsfiga så behövs den, lika väl i ett land med en mindrebra regim som i ett land med en demokrafisk regim. är närmastom hjälpen når fram dit där den behövs. Vattenledningen i en diktatur är likavärdefull för den som är törstig som i ett annat land. De garantier som vi iförsta hand måste försöka skapa är att hjälpen når fram dit den skall. IDB har- om jag har förstått rätt - en relativt effektiv verksamhet på detta område. Det blir kanske något av enakademisk debatt mellan och mig. hävdar attregeringen inte gör tillräckligt mycket. Han kan ha den uppfattningen, men jagmenar att regeringen bevakar dessa frågor ganska väl, och jag förbehåller migrätten att hävda den meningen. 72EVA (vpk) replik: säger att det inte är svårt atthitta svarta fläckar. Nej, herr talman, läser man och IDB, betänkandeav , så finner man ju att hela utredningen innebär intebara en svart fläck utan en skamfläck för utrikespolifik, för vårtförtroende i dessa länder. återkommer ånyo till att också imilitärstyrda reakfionära regimer skulle lånen kunna kanaliseras till dem sombäst behöver hjälp, men utredningen bekräftar att så icke blir fallet. Jag vill återkomma till den fråga jag ställde till BjörnMolin : På vilket sätt bidrar de medel vi ger till IDB till ensocial och ekonomisk , m. m. Det är ju tvärtom så att de direkt bidrar till det blodbad somdär pågår - och som vi alltså finansierar via våra skattemedel. De pengar som IDB har beviljat juntan skall gå till enmotorväg genom de områden som är befriade av FDR och FMNL. I dettasammanhang kan det också förtjäna att nämnas att när det gäller de få regimersom är progressiva lägger in sitt veto. Så några små svarta prickar är detinte fråga om, utan det är alltså enligt vår mening en skamfläck för Sverigestrovärdighet. 73 () replik: Det är självfallet väldigt svårt att dra deabsoluta gränserna för vad som ger en social och positiv ekonomisk utveckling.Sammantaget är det nog ändå så - och det tror jag att vi har konstaterat medstor säkerhet i bl. a. -att det finns en mycket betydandeposifiv effekt av IDB:s utlåningsverksamhet. Att den sedan har sina svartafläckar är jag den förste att erkänna. Men vi får vara medvetna om att detpositiva överväger. Och vi måste fundera över vad vi kan göra i stället. Detfinns andra kanaler också. Jag vill emellertid upprepa att när vi besökte någraav dessa länder fick vi ett samfällt intryck av att de satte stort värde på attSverige var medlem och att de ansåg att de hade en väsendig nytta av IDB:sverksamhet. Detta är trots allt det dominerande intrycket. Men jag vill också upprepa att det finns all anledning,bl. a. på grund av vad som händer i , att noga följa denna fråga ochständigt vara beredd att pröva den på nytt. Tredje vice talmannen anmälde att anhåUitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik. 74MATS (): material styrker påsamtliga tre huvudpunkter, som har varit föremål för debatt i , denkritik mot bankens verksamhet som tidigare framförts från fackligt ochpolitiskt håll. Det gäller för det första dominerande inflytande ibanken, för det andra det faktum att långivningen mycket litet inriktats påsocial utveckling, och för det tredje att lånen främst har getts och ges tillkonservativa militärdiktaturer. I det särskilda yttrande som socialdemokraterna och defackliga representanterna i utredningen har lagt fram konstaterar vi också attdet är en skillnad - och därvidlag är jag inte överens med -mellan IDB:s utlåningsprofil och t. ex. . har rörtsig i rätt riktning - sett från vår utgångspunkt - . IDB har idessa avseenden rört sig i fel riktning. Det är alldeles uppenbart att Reaganadministrationenanvänder sitt inflytande i IDB för att motarbeta regeringar och andra kraftersom verkar för social utjämning. Man har klart uttalat att man vill användabanken för att tillämpade nya högerteorierria om en kapitalistisk utveckling på landsbygden. Man harlagt in veto mot ett jordbrukslån till . Man har i bankenblockerat ett IDB-lån till , och man genomdriver tillsammans med andraländer kontroversiella lån till . Det är viktigt att konstatera atthela varit enig i sin oro över den skärpta tonen iReaganadministrationens uttalanden om och dess blockering avNicaraguas lån i banken. Oron för Reaganadministrationens politik delar helautredningen. Ett av skälen för inträde i IDB var ju enligt dendåvarande trepartiregeringen att bankens ledning hade sagt sig vilja ökaandelen lån som gick till social utveckling. Det gjordes till ett huvudnummerhär i när vi debatterade detta 1977. Utredningsmaterialet visar attutlåningen för sådana ändamål i själva verket har minskat föratt nu ha stagnerat på en låg nivå. Utredningen visar att lånen främst hargetts till konservativa militärdiktaturer. Särskilt , ochChile har fått stora lån. har fått lån som i olika former utgjortett direkt stöd för militärjuntan. I det socialdemokratiska yttrandet fillutredningen tar vi speciellt fram det färska IDB-programmet, där en motorväg nudras in mot gerillans och befrielserörelsens fästen. Men också andraSalvadorlån har haft liknande innebörd, när man t. ex. med jordbruksprojekt harstött de halvmilitära grupper som stöder juntan i , på samma sättsom IDB-lån tidigare stödde Somozas halvmilitära grupper för olikajordbruksprojekt. Den borgerliga Latinamerikapolitiken har en grundläggandesvaghet, som ju IDB-debatten visar. Man diskuterar där ett utträde ur IDBisolerat, som om IDB-medlemskapet på något sätt skulle representera ettavgörande inslag i politik i förhållande till den latinamerikanskakontinenten. För borgerligheten blir IDB så att säga . Men debattenmåste ju gälla vilken Latinamerikapolitik den skall föra.IDB-medlemskapet kommer där under alla förhållanden att bli en mycket blygsamdel av den politiken. Det bör sägas ifrån med tanke på den debatt som förtsinte minst från industrihåll att IDB:s långivning endast är av desammanlagda bruttoinvesteringarna i . Med ett generösare sätt atträkna, där man tar hänsyn till bieffekter, kan man kanske säga att avLatinamerikas bruttoinvesteringar har någonting med IDB att göra över huvudtaget. har det inte. Med ett ännu mer generöst sätt att räkna kan vi säga attmellan 5 och av den sammanlagda införseln av kapitalvaror tillLatinamerika på något sätt hänger ihop med IDB. Men gör det inte. Men de borgerliga regeringarna har låtit medlemskapet iIDB utgöra viktigaste kontakt med . I övrigt har manförhållit sig passiv. relationer med har därigenom blivitofullständiga, begränsade och politiskt felaktiga. I stället borde aktivt stödja strävanden tillnationellt oberoende, demokratisering och förbättrade levnadsvillkor för defatfiga. Vi borde praktiskt stödja sådant lafinamerikanskt ekonomiskt samarbetesom befräm- , m. m. , m. m. jarsjälvständighet och oberoende. Exempel på sådana positiva projekt som vi tagitfram i utredningen är stöd till den nybildade latinamerikanska samarbetsorganisationenSELA, ett projekt i den s. k. Andinska pakten och ökat bilateralt bistånd inteminst till regeringar som själva arbetar för ekonomiskt självbestämmande ochsom stöder de sämre ställda folkgrupperna. Den diskussionen skall vi ha nästavecka när vi får en biståndspolitisk debatt. Med sådana initiativ kan en aktiv svenskLatinamerikapolitik utvecklas, och då kan också den svenska industrin spela enroll. Då kan vi stödja utvecklingsprocesser som på lång sikt är nödvändiga föratt kontinenten skall bryta den omfattande fattigdomen och utvecklas idemokrafiska former. Det viktiga är vilka utvecklingsprocesser vi kan stödjamed vår Latinamerikapo-htik. När 1980 röstade om den femte kapitalpåfyllnadentill banken motsatte vi oss detta. Vi sade klart ifrån att om man tog detsteget fick man också stå för inbetalningarna, medan de borgerliga talarna sadeatt det var lätt att ta sig ur detta. visar det sig klart av utredningen attdet långsiktiga kapitaltillskottet till banken som den femte kapitalpåfyllnadeninnebär gör att nu är bundet för ökade kapitalinsatser till IDB underen rad år framöver. När vi gått igenom denna fråga i utredningen har det visatsig att den inte på något sätt egentligen försöker användamedlemskapet för att ge uttryck för den svenska uppfattningen. Man har från densvenska regeringens sida enligt sina egna deklarationer sagt att man under denfid var bundet skulle aktivt och krifiskt granska bankenslåneinriktning och föra fram vår uppfattning i kontroversiella lånefrågor. Men under arbete har det framstått klartför mig att den borgerliga regeringen har skött detta bedrövligt illa. Man harvarit oinformerad om många av de kontroversiella projekten. Man har inte i allafall röstat mot projekt som andra västeuropeiska länder har röstat mot. Man harhelt enkelt varit passiv, skött IDB-frågan från sina egna utgångspunkter mycketilla. allra senast meddelade handelsministern i entidningsintervju att han var obekant med frågan om IDB-utlåningen till ElSalvador och konsekvenserna av den, trots att den varit föremål för debattsedan ett år tillbaka, inte bara i utredningen, som lägger fram ett material omdetta, utan också genom att glömde bort att motsättasig ett lån till . Detta är alltså mycket illa skött av den borgerligaregeringen, från dess egna utgångspunkter. läser väl ändå våra uttalanden på ett sättsom kanske inte skall citeras här i kammaren. Vi menar inte att vi kan påverka.I vårt uttalande kritiserar vi regeringens passivitet i fråga om att inte geuttryck för den svenska politiska uppfattningen, och sedan säger vi i vårtuttalande i utredningen: Det är oklart huruvida regeringens passivitet beror på enrealistisk uppfattning om att har mycket små påverkansmöjligheter genomvår blygsammaröstandel i banken och genom det starka USA-inflytandet. Det är emellerfidsjälvfallet angeläget att under den fid man är bunden avkapitalinsatser i banken måste klart deklarera sin hållning i kontroversiellalånefrågor i banken. Detta skall vi självfallet göra vare sig det innebär enpåverkan eller inte. Det som är vikfigt är att man inte frånsvensk sida genom nya beslut binder sig för ytterligare framtida insatser ibanken utan verkligen skapar handlingsfrihet för regeringen att omprövamedlemskapet på nytt. Vi vet att det pågår fördiskussioner inom IDB omen sjätte kapitalpåfyllnad till banken, och den har ocksådeltagit genom representanter i olika förmöten kring den sjättekapitalpåfyllnaden. Mot bakgrund av att utredningen så klart säger ifrån att viskall skapa handlingsfrihet för regeringen att ompröva IDB-medlemskapet villjag fråga , som utskottets borgerliga talesman: Hur långt har densvenska regeringens företrädare gått i de här förmötena om den sjättekapitalpåfyllnaden? Har man börjat binda upp för ytterligare insatseri IDB på något sätt, eller har man ställt sig vid sidan av diskussionen omytterligare svenska pengar till IDB, detta som vi nu kan påverka? Ett svarpå de frågorna bör ges inför kammaren här . , m. m. 75 (vpk) replik: upprepar den kritik som desocialdemokratiska ledamöterna i förde fram och som man ocksåhar fört fram i LO-fidningen. Det är en kritik mot IDB som vi i stort sett kaninstämma i, vilket jag också har redogjort för inför kammaren vid tvåtillfällen . Men jag tyckte inte att jag fick något svar på den frågasom jag ställde. Det har nämligen också hos socialdemokraterna skett en ghdningjämfört med den tidigare mycket konsekventa hållningen att motsätta sigmedlemskap. säger , och säger man i det särskildayttrandet, att man måste skapa handlingsfrihet för regeringen att ånyo taställning. Innebär detta att socialdemokraterna kommer att se fill att vilämnar IDB vid första möjliga tillfälle eller inte? Dessutom: Är inte detta medmedlemskapet i IDB också en moralisk fråga för ? 76IVAR () replik: Det är rätt, som säger, attutvecklingen i IDB vad gäller den andel som gått fill sociala ändamål inte harvarit så positiv som för . Man bör docksamtidigt, för att vara fullständig, tala om att IDB hade betydligt högreutgångsnivå än . Målsättningenär klar: skall gå dll social utveckling. De små procenttal som här redovisar, föratt bevisa hur htet IDB-kapitalet betyder i Lafinamerika, är också rikfiga. Mensamfidigt är 5 protokoll 1981/82:134-137 , m. m. det likariktigt att framhålla att det här för vissa av de fattigare länderna har betyttett dominerande inslag i den externa finansieringen. Ta bara undersandinisternas första år. Vilken enorm betydelse hade inte då IDB-lånen! De kapitalinsatser som gjort - det har tidigareframhållits - är små och i och för sig inte särskilt bindande. Tittar vi påutlåningen från den särskilda fonden, kan vi också konstatera att den heltdominerande delen går fill de fattigaste länderna. Såvitt jag vet finns det icke några som helst ytterligare bindningar från regeringens sida gentemoten sjätte kapitalpåfyllnad. 77 () replik: Först vill jag för framhållaatt vår uppfattning om IDB inte har förändrats på något sätt. Det som harförändrats är att den borgerliga riksdagsmajoriteten, trots vårt motstånd, häri har röstat igenom en femte kapitalpåfyllnad, kapitalinsatser sominnebär att vi under en lång rad år framöver avtalsmässigt ärbundna till banken. Frågan fill vpk blir då på vilken fot ni vill stå, om nivill kritisera detta. Ni hävdar att ni har en demokrafisk trovärdighet och attvi på allvar skall uppfatta vpk som ett parti med demokratisk samhällssyn.Innebär det i så fall också att ni menar att man skall stå för de avtal somträffas, att man inte kan bara så att säga springa ifrån i laga former träffadeavtal? Eller menar ni att vi här i kan bortse från fattade beslut,från träffade internationella överenskommelser som gäller långt in i1980-talet? Om ni hävdar den linjen -det kan ni naturligtvis göra - kan ni intesamtidigt hävda att ni här i uppträder som ett parti med anspråk påatt ha demokratisk trovärdighet. Då har ni inte samma rättsuppfattning som denvårt samhällsskick baseras på. I det avseendet måste ni välja! talar om målsättningen50 % för social utveckling. är den siffran 13,14,. Mycket av det somkallas social utveckling kommer tyvärr inte heller de fattigaste till godo. Detvisar en rad studier. sade tidigare att dricksvattnet, om dettanår fram till de fattiga, är lika bra oavsett om det är en diktatur eller endemokrati. Tyvärr är det så i diktaturerna att dricksvattnet mera sällan nårfram fill de fattiga, därför att fördelningssystemen i diktaturerna ärannorlunda. En understudie som gjorts för - det känner IvarFranzén väl till - visar när det gäller kraftverksbyggen som kommit till ståndunder IDB:s medverkan i t. ex. att elektriciteten inte kommer böndernatill del. De kringboende bönderna upplever bara de negativa effekterna avIDB-projektet. Elektriciteten hamnar någon annanstans, hos de bättre ställdamänniskorna i de stora städerna. 78EVA (vpk) replik: tog upp det här med demokrafisk trovärdighet. Med detta begrepp menar jag helt enkelt, ochmenade jag när jagställde min fråga till socialdemokraterna, att en av folket i valdriksdagsmajoritet rimligen borde kunna ändra på det som en borgerlig regeringunder de år som gått fattat beslut om. Det är vad vi avser med begreppetdemokrati, och det var vad jag avsåg när jag frågade socialdemokraterna om de,ifall det skulle bli regimskifte efter höstens val, skulle förespråka att vilämnade IDB. På den frågan har jag tyvärr ännu icke fått något svar. Vad sedan gäller internationella avtal är också vimedvetna om att det kan finnas överenskommelser enligt vilka man under enperiod tvingas -exempelvis som i det här fallet - betala ut pengar. Men det hindrar inte att vi icke skall medverka till exempelvisblodbadet i genom direkt medverkan i banken. , m. ni. 79 () replik: Mycket kort till . Jag hartidigare här sagt att visst finns det mindre lyckade saker ocht.o.m. dåliga saker i IDB:s verksamhet. Men samfidigt tror jag att MatsHellström håller med mig om att det helhetsintryck som vi fick vid de kontaktersom vi hade under vår resa var att IDB hade en mycket hög ambidon när detgällde att följa upp de här projekten och verkligen se till att pengarnaanvändes till de ändamål som de var avsedda för. Man var t. o. m. aktiv när detgällde taxesättningar o, d, för att försöka få hjälpen att komma ut dll dem somhade det sämst.