prot · G50949 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersom socialdemokraterna reserverat sig mot allaändringar som sammanhänger med ändringen av basbeloppet så vill jag ta upplitet av frågorna här. Jag vill till att börja med påpeka att det knappast tordevara möjligt att konstruera någon indexserie som exakt motsvarar denpenningvärdeförändring genom ändrade priser på varor och tjänster m. m. somkan avses i resp. lag. I lagutskottet har vi försökt bedöma de följder som detför fastställda basbeloppet kommer att få inom de områden som täcksav lagstiftning som vårt utskott har ansvar för. Vi i majoriteten har därvidkommit fram till att följderna - i den mån det blir några sådana - är mycketsmå och i allmänhet torde inskränka sig till att höjningen av vissa värdegränseri någon mån kan komma att försenas. Vi finner konsekvenserna av propositionensförslag så små att vi i majoriteten inte tvekar att tillstyrka de föreslagnaändringarna. Mot bakgrund av den socialdemokratiska reservationen ochav vad sade vill jag något kommentera ändringarna och derasbetydelse i några lagar. Enligt har vid bodelning efter makes dödden efterlevande maken alltid rätt att få egendom ur boet till ett värde sommotsvarar minst fyra basbelopp. Redan nu används i lagen formuleringen"gällande basbelopp", och därför behöver ingen ändring göras i lagen.Om beslutar att bifalla propositionen, kommer det nyabasbeloppet automatiskt att tillämpas. Den enda följd som kan uppstå i ett sådantfall är att värdet av de fyra basbeloppen kan bli något lägre under senaredelen av året än de skulle ha varit med det hittillsvarande beräkningssättet.Men detta påverkar endast i liten utsträckning den efterlevandes och övrigasandel i boet. Ett annat exempel; I utgör basbeloppetgrund för såväl förmåner som skyldigheter. Vid exempelvis fastställande avunderhållsbidrag får den underhållsskyldige förbehålla sig dels avbasbeloppet för eget underhåll utöver bostadskostnaden, dels för makesunderhåll, dels även av basbeloppet för hemmavarande barns underhåll. Sättetatt fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. ändringeneventuellt få till följd att det kommer att ha något större betydelse när underåret som underhållsbidraget fastställs. Det är att märka att när vi nu kommeratt få basbeloppet fastställt i taget, så överensstämmer det i stortsett med vad som gäller för våra löner. Vad gäller uppräkning av underhållsbidrag till barn ochfrånskilda på grund av penningvärdesförsämring har vi en särskild lag. Närsocialdemokraterna nu så hårt kritiserar regeringsförslaget om fastställandeav basbelopp en gång , finns det anledning att påminna om attunderhållsbidragen redan nu justeras endast en gång oberoende av hurmånga gånger basbeloppet justeras. Det är alltså inte något principiellt heltnytt att man gör omräkning endast en gång . Vi tillämpar det redan närdet gäller underhållsbidrag. Dessutom följer underhållsbidragen bara till 70 %basbeloppets utveckling, vilket även visar att det i stor enighet har gjortsandra avsteg från den exakta beräkningen. När det gäller regler om inskrivning av förmynderskap ochförmyndares skyldighet att nedsätta omyndigs värdehandlingar i förvar hos bankär gränsen i båda fallen två basbelopp. Om basbeloppet för detta fastställs förhela året eller om man skall ta hänsyn till basbeloppet för en viss månad tordeinte ha någon praktisk betydelse. Om det betyder något, bör det egenfligen varaen förenkling att samma basbelopp gäller , som föreslås. På en enda punkt är vi eniga i utskottet, och det gälleratt arvodet till förmyndare skall betalas av kommunen när den omyndigesinkomster understiger två basbelopp eller tillgångarna understiger trebasbelopp. har det senare beloppet varit fyra basbelopp, men medtillgodoseende av en skrivelse från föreningen ochStockholms kommun föreslås i propositionen en sänkning av förmögenhetsgränsenfrån fyra till tre basbelopp, vilket något kommer att minska kommunernaskostnader. Om denna ändring är vi alltså eniga i utskottet. Jag skall ta ytterligare några exempel på att det årsvisfastställda basbeloppet medför - som vi ser det - närmast formella ändringar.Först vill jag nämna aktiebolagslagen, där skyldighet för aktiebolag att hakvalificerad revisor bl, a. är knuten till att nettovärdet av tillgångarnaöverstiger 1 000 basbelopp. Motsvarande regler gäller för ekonomiskaföreningar. Enligt bokföringslagen och jordbruksbokföringslagen gällerskyldighet för enskild näringsidkare att upprätta årsbokslut om inteomsättningen understiger 20 basbelopp, Att man i dessa senare lagar använder basbelopp somfastställs i stället för en månad torde inte ha någon som helstpraktisk betydelse. Det är förvånande att socialdemokraterna så kraftigtmotsätter sig de föreslagna ändringarna. I reservationen vid lagutskottetsbetänkande påstår man; "Det nya sättet att fastställa basbeloppet innebäratt de allvarliga konsekvenser som den förra ändringen medförde ytterligare accentueras. "Jag hoppas att min genomgång med de exempel från olika lagar som jag har berörtoch de små följderna av ändringen visar att det är klara överord i densocialdemokratiska reservationen. Ett uttalande i den socialdemokratiskareservationen 1 i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 6 förvånar mig. Manpåstår nämligen i denna reservation på s. 10, att det av lagutskottets yttrandei frågan 1980 - alltså när oljepriser m. m. togs bort som underlag förbasbeloppet - "framgick att förslaget också skulle få allvarligakonsekvenser utanför den allmänna försäkringens område eftersom basbeloppetkommer till användning i en mängd civilrättsliga regler och avtal". Någotuttalande om allvarliga konsekvenser gjordes inte av lagutskottets majoritet1980. Vad vi framhöll var att utskottet kunde "förmoda att följderna påkort sikt, såvitt avser lagutskottets beredningsområde, blir förhållandevisobetydliga. Först i ett längre tidsperspektiv kan det antas att förslaget ipropositionen mera påtagligt kommer att påverka civilrättsliga förhållanden.Sådana antaganden är dock givetvis mycket osäkra." Det var alltså 1980. Uppgiften i den socialdemokratiska reservationen motsvarasalltså inte av vad lagutskottets majoritet verkligen framhöll. Däremot angavlagutskottet socialdemokrater i sin avvikande mening i yttrandet attsocialförsäkringsuf skottet 1980 att den föreslagna ändringen avbasbeloppsberäkningen skuUe få "allvarliga konsekvenser" - där har viorden allvarliga konsekvenser -"utanför den allmänna försäkringens områdeeftersom basbeloppet kommef till användning i en mängd civilrättsliga regleroch avtal." Jag anser att en sådan, som jag finner, felaktig uppgift ireservationen inte skall stå opåtalad. Vår slutsats vad gäller propositionen är alltså attförslaget om årsvis fastställelse av basbeloppet även bör tillämpas icivillagstiftningen, bl. a. för att skapa enhetliga rättsregler och eftersom demateriella återverkningarna är mycket begränsade. Men vi påpekar , liksom1980 när grunderna för basbeloppet ändrades, att det beträffande vissacivilrättsliga regler - med hänsyn till de intressen som bär upp reglerna -finns skäl som talar för att ändrade basbeloppsregler ej bör slå igenom. Vi uttalardärför nu liksom 1980 att regeringen bör följa utvecklingen och göra en närmaregenomgång av i vilka fall basbeloppsreglerna skall tillämpas inom olikacivilrättsliga områden. Det är ett klart uttalande, och det överensstämmer medvad vi sade 1980. Som jag sade inledningsvis, är det svårt att hitta någonindexserie som exakt återspeglar penningvärdesförändringen ipom resp. område.Det är inte lätt att finna en indexserie som ger rätt å ena sidan när detgäller fyra basbelopp ur boet när den ena maken har avlidit och å andra sidannär det gäller penningvärdesförändringen av nettovärdet av ett aktiebolagstillgångar på 1 000 basbelopp, eller när det gäller bokföringsskyldighet ellernär en omyndigs handlingar skall sättas i bank osv. Det är så olika områden som täcks, så det kan inte firmasnågon serie som är exakt. Det är bl. a. detta som vi har syftat på ilagutskottets betänkande. Vad gäller förslagets effekter på ingångna avtal ochrättsförhållanden - det har nämnts något här - påpekas iutskottsbetänkandet liksom i propositionen att det endast efter en tolkning avvillkoren i varje enskilt fall Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. kanavgöras huruvida det nya sättet att fastställa basbeloppet kommer att slåigenom. I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 6återfinns förslaget om ändring i lagen om allmän försäkring angåendefastställande av basbeloppet. Förslaget i lagutskottets betänkande nr 13förutsätter bifall till socialförsäkringsutskottets hemställan i detta fall,nämligen punkten 1. Därför vill jag - under förutsättning av kammarens bifalltill socialförsäkringsutskottets betänkande, punkten 1 - yrka bifall tilllagutskottets hemställan på samtliga punkter. 168 () replik; bygger upp hela sinargumentation på att försöka förringa konsekvenserna av propositionens förslag.Han säger gång på gång att det är så små och obetydliga följder att utskottetsmajoritet har ansett sig kunna tillstyrka propositionen. Samma debatteknikanvände utskottsmajoriteten . För min del måste jag säga attdet inte är intellektuellt hederligt att debattera på det sättet. Bara man anstränger sig litet grand att tränga in ikonsekvenserna av dessa förändringar av basbeloppet, inser var och en hur storakonsekvenserna är. Jag kan bara erinra om alla de civilavtal som är skrivnamellan många, många människor, där man använt basbeloppet som utgångspunkt ochberäkningsgrund. När så statsmakterna går in och ändrar på detta basbelopprycker man undan hela grunden för de avtal som redan är träffade. Och de beslutsom då har fattats av får retroaktiv verkan på alla civilavtal. Vi har från andratalare hört om konsekvenserna på försäkringsområdet. Och det är inte underligtatt så många advokatbyråer och enskilda jurister skarpt har reagerat mot deändringar som gjorde och står i begrepp att göra närdet gäller beräkningsgrunderna för basbeloppet. 169MARTIN () replik; Vi skulle kunna diskutera i det oändliga hurofta man skall fastställa basbeloppet. har man gjort det ,men för det krävs det en prisförändring på . Det begränsar antaletmöjligheter att ändra basbeloppet. Ingen har sagt att det förfarandet är orättvist.Nu blir det plötsligt väldigt orättvist om vi inför ett system där man räknarom basbeloppet en gång men tar bort 3-procentsspärren. Jag trorinte att vi skall överdriva de här förändringarnas betydelse. Vad och jag diskuterar är förändringarnainom det lagstiftningsområde som lagutskottet har att handlägga. Jag tog en delexempel. Både och jag har tillgång till lagutskottetspromemoria, och där kan man i fråga otn effekten av förslaget finna uttryck som"något minskad förmån vid slutet av året", "en visseftersläpning" osv. Men det rör sig aldrig om några stora effekter utanbara om mycket begränsade sådana. Vad gäller civilrättsliga avtal kan vi läsa innantill ipropositionen: "När det gäller ingångna avtal och andra beståenderättsförhållanden på det civilrättsliga området som hänvisar till basbeloppetfår det efter en tolkning av villkoren i varje enskilt fall avgöras vilkaeffekterna blir av den föreslagna ändringen". Jag tycker det är ett rättklarläggande uttalande. använde i sitt anförande en massaord: "Politiskt dubbelspel", "kraftlös" osv. Vi har i utskottet gått igenom propositionen ordentligt. Och vad gällerpropositionen är det inte mycket att orda om . Vi iutskottsmajoriteten skrev då klart och tydligt att vi tyckte att propositioneninte hade ett tillräckligt beskrivande och analyserande underlag. Men det varvi inte rädda för att påpeka heller. tog i sitt anförande upp detta omunderhållsbidrag och den eftersläpning ur den underhållsskyldiges synpunkt somdet kan bli om man fastställer basbeloppet en gång . Jag vill erinra omatt jag själv i en mofion under den allmänna motionstiden tog upp fråganom utvärdering av underhållsreformen och i vad mån reformen har gett delättnader för främst de underhållsskyldiga med svag ekonomi som avsågs.Utskottsmajoriteten ville inte biträda mofionen men förutsatte att frågan skulleföljas med intresse. Jag utgår därför ifrån att om den föreslagna ändringen avbasbeloppet kommer att ha någon effekt då det gäller underhållsskyldigheten, såär det någonting som får vägas in i bedömningen av underhållsreformen. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. 170INGER (): Jag vill inte sticka under stol med att jagvar mycket kritisk när vi fick propositionen om den ändradeberäkningen av basbeloppet. I den saknades all redogörelse för konsekvensernapå civillagsfiftningens område - det var över huvud taget inte nämnt. Väldigt många civilrättsliga lagar och avtal berörs ändåav ändringen av basbeloppet. Det var därför - som har framkommit här -lagutskottet sade att enligt dess mening borde effekterna på det civilrättsligaområdet av det nya beräkningsunderlaget för basbeloppet närmare ha kartlagtsoch analyserats i propositionen. Vi utgick då från att det skulle göras. Och vifick också veta att en kartläggning hade påbörjats. Det var därför med vissförväntan som man tog del av den nya propositionen, där basbeloppet återigenändrats. Tyvärr visade det sig att inte heller här fanns det någonredogörelse. Det finns ingen redogörelse när det gäller konsekvenserna av denändring som föreslås. Vi har hört att den griper in när det gällerunderhållsbidrag, bodelning, associationsrätt osv. Men vi i utskottet har gjorten ordentlig genomgång av lagarna, och vi har undersökt hur de kommer attförändras med anledning av detta. Vi moderater ansåg att vi kunde ställa ossbakom propositionen, därför att förändringarna inte var så stora. Men ipropositionen saknas ändå en redogörelse för konsekvenserna av denursprungliga basbeloppsändringen som utskottet begärde . Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Om man av statsfinansiella skäl anser att basbeloppetskall ändras, så är det inte säkert att man skall låta den ändringen gripa in ilagar som berör förhållandet mellan enskilda parter eller mellan avtal somdessa parter har träffat. Därför har utskottet ordentligt sagt ifrån. Vi villha en översyn av det här. Det är möjligt att man inte skall ha kvar basbeloppetnär det gäller de här lagarna, utan att man i stället skall ha t. ex.konsumentprisindex. Det kan bli rättvisare för de enskilda parterna. När vi från moderat håll har slutit upp bakom utskottet -jag vill dock säga att det var med viss tvekan - så är det därför att vi hårtoch ordentligt i utskottet sagt att det nu skall göras en noggrannaregenomgång, så att vi får reda på i vilka fall det kan anses vara motiverat attanvända de nya basbeloppsreglerna och i vilka fall de inte skall användas. Attvi ställde oss bakom detta berodde på att utskottet också skrev:"Utskottet förutsätter att det berörda kartläggningsarbetet kommertill stånd." Det är alltså min allvarliga förhoppning och förväntan att såsker. 171NILS CARLSHAMRE (m): Bara en minut. När motiveradesocialförsäkringsutskottets ställningstagande när det gäller det ärende sombehandlas i nu föreliggande betänkande - nämligen frågan om sättet attfastställa basbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, m. m. - talade hanenligt överenskommelse på hela utskottets vägnar. Jag instämmer helt i hansargumentation på den punkten. I övrigt - det gäller både anförandet och replikerna - komGösta in på frågan om social grundtrygghet och dess förhållande tillinkomstrelaterade försäkringsförmåner och en del andra ting. Han talar nuliksom tidigare enbart för sig själv och för . För att undvikamissförstånd vill jag, herr talman, ha detta i och för sig välkända förhållandeantecknat till kammarens protokoll. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 1981/82:6 Mom. 1(sättet att fastställa basbeloppet) 1 kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avSven Aspling m. fl. med 133 röster mot 15 för motionerna 60 och 82 av LarsWerner m. fl. i motsvarande delar. 147 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 150röster mot 147 för reservation 1 av m. fl. Mom. 2 (ändring i studiestödslagen) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 82 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 3 Nr 49 Mom. 4 (besparingar inom studiemedelssystemet) - Utskottetshemställan bifölls med 232 röster mot 65 för reservation 2 av Sättet attfastställa m. fl. m. m. betänkande 1981/82:13 21 § Kammaren beslöt att uppskjutabehandlingen av på föredragningslistan återstående ärenden till ett senarearbetsplenum. 22 § Kammaren åtskildes .