prot · G509133 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:133 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 18 § Vissa anslag tillvuxenutbildning 1981/82:21 om vissa anslagdll vuxenutbildning (prop. 1981/82:100) och 1981/82:22 om anslag till bidragfill folkbildning (prop. 1981/82:100). Anf.108 TREDJE VICE TALMANNEN: Dessabåda betänkanden debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffande bådabetänkandena får framställas under den gemensamma överläggningen. Anf.109 HANS NYHAGE (m): I föreliggande betänkande nr 21 från utbildningsutskottet behandlas bl.a. frågan om undervisning för invandrare i svenska språket. Om värdet ochbetydelsen av denna undervisning råder inga delade meningar. Vi är alla överensom den lagstadgade rätten för invandrare att få denna undervisning liksom omskyldigheten för arbetsgivarna att medverka till att så sker, när invandrarnainte har kunnat tillgodogöra sig undervisningen på annat sätt. Det är såledesinte mot undervisningen som sådan som vi moderater har reserverat oss iutskottet utan om omfattningen av densamma. Innevarandebudgetår får den lagstadgade invandrarundervisningen i svenska omfatta högst150 . Motsvarande uppgift för den undervisning som inte ärlagstadgad är . Totalt är det alltså 675 000 studietimmar.Skolöverstyrelsen har i en rapport visat att verksamheten /81, då den medgivna omfattningen var densamma som förinnevarande år, inte nådde upp till de angivna siffrorna. Vissa anslag till vuxenutbildning Den lagbundna undervisningenomfattade således mot angivna 150 000, och den ickelagstadgade omfattade ca mot beräknade 525 000. Rapporten visadeotvetydigt att omfattningen av undervisningen minskat, att det efterfrågadebehovet var avsevärt lägre än vad utgått från i sitt beslutsfattande.Detta föranleder föredragande statsråd att inför kommande budgetår föreslå enminskning för den lagstadgade undervisningen och för den övriga. Ingenting tyder på att omfattningen av undervisningen harökat innevarande år i jämförelse med föregående. Erfarenheternahittills säger att det blir en fortsatt minskning detta.år. Invandringen totalthar minskat kraffigt, och någon arbetskraftsinvandring kan man knappast talaom. Kraven och behovet från tidigare hitkomna invandrare när det gäller att fåundervisning har uppenbarligen minskat, av erfarenheterna att döma. Mot den bakgrunden har vi moderater ansett det varamotiverat ätt göra en ytterligare begränsning av timtalet i förhållande tillregeringsförslaget, där f.ö. timtalet för icke lagstadgad undervisning ligger50 högre än vad som förbrukats enligt SÖ:s rapport. Vi föreslårsåledes att timtalen skall vara 115 000 för den lagstadgade undervisningen och450 000 för den övriga. Dessa förslag hrr ingenting med någon nedvärdering avundervisningen som sådan att göra. De grundar sig uteslutande på en anpassningav verksamheten till verkligheten, varigenom åstadkommes en besparingi statsbudgeten. Till den lagbundna undervisningen i svenska för invandrareutgår ett högre statsbidrag än fill den övriga undervisningen.Någon motivering för denna skillnad ges inte vare sig i propositionen eller iutskottsbetänkandet. Enligt vår mening finns inga bärande skäl för att ge denlagbundna undervisningen ett större statsbidrag. Ledarkostnaderna torde varalikvärdiga, administrationskostnaderna likaså, och lokalkostnaderna torde imånga fall vara lägre vid den lagbundna undervisningen. Detta talar för attstatsbidraget bör vara enhetligt för de två formerna. Vi anser att riksdagenbör ge regeringen detta fill känna. har statsbidrag utgått tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet. Sedan några år tillbakaomfattas också LRF, samt SHIO-Familjéföretagen avdenna bidragsgivning. Den innebär att bidrag innevarande budgetär utgår till kostnader för undervisning, dock högst , , med 75 %till kostnader för deltagåres resor sarht med . per kursdeltagare ochkursdag för logi och med . I propositionen föreslåsoförändrade villkor för det kommande budgetåret. Enligt vår mening är det icke försvariigt att i rådandeekonomiska situation låta bidraget utgå i oförändrad form. Det är nödvändigtatt åstadkomma en besparing även på det här området. Detta bör kunna ske såmycket mer som de mottagande organisationerna torde vara i stånd att självasvära för en större del av kostnaderna. Den av oss föreslagna besparingen på av anslaget, utgörande ca 6,7 milj. kr., är på intet sätt oskälig underrådande Detta anslag finansieras helt genom medelsom inflyter från vuxenutbildningsavgiften. Av tekniska skäl föreslår vi attdet sparade beloppet föres fill anslaget Bidrag till folkbildningen, vilketbehandlas i utskottets betänkande nr 22, varigenom den del av detta anslag sominte finansieras genom vuxenutbildningsavgiften kan minskas med motsvarandebelopp. För de socialdemokratiska ledamöterna råder inga hämningarnär det gäller att öka samhällets och därmed skattebetalarnas kostnader. Dethär anslaget, liksom snart sagt alla anslag i hela statsbudgeten, plussar mandärför friskt på. Här rör det sig om ytterligare 5 milj. kr. utöver regeringensförslag, som socialdemokraterna tycker att de bidragsmottagande organisationernaär i stort behov av under rådande samhällsekonomiska villkor. Den förskattebetalarna ödesdigra socialdemokratiska frikostigheten med deras pengarkan vi moderater naturligtvis inte ansluta oss fill. Det är således fullkomligtsjälvklart att vi yrkar avslag på det socialdemokratiska överbudet. I betänkandet nr 21 har vi också reserverat oss för enminskning av anslaget till kontakttolkutbildning med 2 milj. kr. Verklighetenär den att det råder ett överskott på kontakttolkar, vilket framgår av enundersökning som SÖ, invandrarverket, kommerskollegium samt UHÄ står bakom.Denna undersökning vittnar också om att det föreligger ett stort behov avkvalificerade tolkar. Enligt vår mening är det då naturligt att satsa påvidareutbildning av redan utbildade kontakttolkar i stället för att nu utbildafler. Det är angeläget att tillgången på av kommerskollegium godkända tolkar blirbättre. Utskottsmajoriteten hänvisar i sitt yrkande om avslag på vårt krav tillatt regeringen inlett en översyn, som syftar till att belysa behovet av ochtillgången på tolkar. Som jag redan nämnt föreligger en omfattandeundersökning, som visar hur det förhåller sig, och utskottsmajoritetensställningstagande innebär därför enbart att överskottet på kontakttolkarytterligare kommer att öka. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 1,3 och 4 från moderata samlingspartiets ledamöter vidutbildningsutskottets betänkande nr 21. Eftersom också utbildningsutskottets betänkande nr 22angående anslag till folkbildning skall behandlas vid detta fillfälle övergårjag nu till att något beröra de till detta betänkande fogade moderata reservationerna. I reservation nr 1 har vi följt upp vårt yrkande ireservation nr 3 till utbildningsutskottets betänkande nr 21. Vi föreslårsåledes att . från vuxenutbildningsavgiften tillförs anslagetBidrag till folkbildningen, varigenom den del av detta anslag som intefinansieras av vuxenutbildningsavgiften kan minskas med motsvarande belopp.Härigenom åstadkommer vi en besparing på den del av statens kostnader som ejberörs av vuxenutbildningsavgiften. I reservation nr 2 följer vi därtill upp vårt motionskravom oförändrade schablonbidrag och oförändrat tilläggsbidrag närdet gäller samhällsinriktade cirkelstudier. Föredragande statsråd konstateraratt rap- Vissa anslag till vuxenutbildning Vissa anslag till vuxenutbildning porter om studieverksamhetens omfattning innevarande årtyder på en minskning med . Han antar att denna minskning bl. a. beror påatt studieförbunden har tvingats ta upp högre deltagaravgifterän fidigare och tar detta till intäkt för att till statsbidraget perstudietimme föra över de medel som sparats genom den minskade volymen,varigenom timbidraget kan höjas. Statsrådet föreslår att det högre bidragethöjs från . och det lägre från . Vidareföreslås :itt tilläggsbidraget för samhällsinriktad verksamhet höjs med 2 kr.till . Givetvis beklagar jag att cirkelverksamheten visar ennedgång. Den har en stor och viktig uppgift att fylla i vårt samhälle, och detär för mig fullkomligt självklart att den skall vara föremål för samhälletsstöd. Detta sker också i avsevärd omfattning. Naturligtvis kan vi tycka att detvore bra med höjda anslag även på det här området liksom vi tycker det på såmånga andra områden, där vi av samhällsekonomiska skäl har tvingats säga nejtill höjningar. Men verkligheten har visat oss att det är nödvändigt att varaåterhållsamma med samhällets utgifter, om vi skall kunna komma till rätta medvåra ekonomiska bekymmer. Därför krävs det att vi tar till vara desparmöjligheter som står till buds. Det nya statsbidragssystemet har ännu inte varit i kraftett helt år. Det är därför enligt min mening för tidigt att dra några tvärsäkraslutsatser om dess effekter. Dem får vi återkomma till . Det kan intevara rimligt att ha några månaders erfarenheter såsom skäl för att höjafimbidraget i , när vi måste vara försiktiga med nya åtaganden. Därföryrkar vi moderater avslag såväl på höjningen av schablonbidragen som påhöjningen av tilläggsbidraget för samhällsinriktad verksamhet. Med det anförda yrkar jag bifall fill reservationerna frånmoderata samlingspartiets ledamöter. Till utskottsbetänkandet finns också fogade två särskildayttranden. Som var och en kan se är de till sak och innehåll ganska lika. När utbildningsutskottet föregående år diskuteradevillkoren för det nya statsbidragssystemet, var vi till en början eniga om detberättigade i att i vissa fall medge att en cirkelsammankomst skulle få i stället för föreslagna tre. Det gällde främst denarbetsplatsinriktade verksamheten samt inom den estetiska sektorn. Tyvärrsprack plötsligt enigheten, och undantaget från tretimmarsregeln kom attomfatta endast studiecirklar i glesbygd och studiecirklar på arbetstid.Beslutet mottogs med betydande bestörtning i studieförbundsvärlden, där man medrätta insåg de svårigheter det skulle föra med sig. För mig är det naturligtvis mycket glädjande att kunnakonstatera den fillnyktring som har ägt rum på det här området från ett parsocialdemokraters sida. Innehållet i motionen 582 inger onekligenförhoppningar för framtiden. I konsekvens med vad jag har anfört omatt statsbidragssystemet måste verka i åtminstone innan mantillgriper förändringar, har jag avstått från att yrka bifall till dennamotion. Givetvis hoppas jag på en bred uppslutning till ett kommande år bakomdet mycket rimligakravet att cirkelsammankomsterna kan få omfatta , där klart uttaladeskäl föreligger. Anf.110 (): I betänkandet 1981/82:21 från utbildningsutskottet behandlas vissaanslag till vuxenutbildningen. Underpunkterna 1, 2 och 3 finns inga reservationer, varför jag går direkt till punkt4, mom. 1 och 2. Där finns en reservafion av Hans Nyhage m. fl. angåendeundervisningen för invandrare i svenska språket. anser dels att detär principiellt felaktigt med en högre timkostnad för den lagbundnaundervisningen än för s. k. övrig undervisning, dels att bör anvisaett förslagsanslag på . i stället för . somregeringen och utskottet föreslagit. Utskottsmajoritetenanser att, även om invandringen enligt preliminära beräkningar minskat, behovetav undervisning i svenska för invandrare inte minskat. Utskottet anser att detär av stor vikt att ge invandrarna goda kunskaper i svenska. Detta har vidflera fillfällen diskuterats i utskottet. Utskottet är inte berett att göra enytterligare minskning utöver den som föreslås i årets budgetproposifion. Dessutomär betänkande och remissvaren på detta under beredning iregeringskansliet. Under sådana omständigheter är det ju praxis att inte göranågra större förändringar. Jagyrkar bifall till punkterna 1,2,3 och 4 i utskottets hemställan och avslag påreservafion 1 av Hans Nyhage m. fl. under punkt 4. Närvi kommer till punkt 5 om bidrag till viss central kursverksamhet gårmeningarna i utskottet isär. Den numera inte så ovanliga situationen haruppstått att socialdemokraterna vill ha mer pengar och att villskära ned. Mittenparfierna företräder en mer realisfisk linje. säger i budgetproposifionen att den ram som fastställts förinnevarande budgetår bör tillämpas även under /83. Det bör liggapå att för /83 filldela löntagarorganisationerna,, och Sverigeshantverks- och industriorganisation-Familjeföretagen statsbidrag för högstlika många kurser som de har redovisat för /81. Deti budgetpropositionen föreslagna anslagsbeloppet måste enligt folkparfiets ochcenterns mening accepteras i det statsfinansiella läge som råder. Vi menaratt vi kan klara verksamheten med den nu föreslagna nivån. Jag yrkar alltså avslag påpunkt 5 i utskottets betänkande. Viär från mittenpartierna inte heller beredda fill de ytterligare nedskärningarpå av det i budgetpropositionen föreslagna anslaget som föreslås frånmoderat håll, och jag yrkar alltså avslag på reservation 3. Viföreslår från och folkparfiet att godkänner att anslaget avbesparingsskäl i fortsättningen finansieras genom medel som inflyter frånvuxenutbildningsavgifter. Dessa medel utgör drygt 26 milj. kr. Vissa anslag till vuxenutbildning Under punkt 5 yrkar jag bifall till reservation 2 fråncentern och med som första namn. Under punkt 6, Bidrag till kontakttolkutbildning, föreslåsi budgetproposifionen en ändring av nuvarande sätt att dimensionerautbildningen. Enligt förslaget skall kontakttolkutbildningen under budgetåret1982/83 få omfatta högst , och SÖ skall fördela fimtalet påresp. studieförbund och folkhögskola. Med hänvisning till att regeringen har uppmärksammatdiskussionen och synpunkterna som förekommit kring tolkutbildningen och inletten översyn yrkar jag avslag på reservation nr 4. 111SVEN (vpk): I motion 1981/82:584, som behandlas iutbildningsutskottets betänkande nr 22, gör vpk gällande att den borgerligaregeringen i sin praktiska polifik frångår den av en enig riksdag antagnastatliga kulturpolitiken av 1974. Vi har därvid anfört en rad exempel somstyrker vårt påstående. Det gäller i hög grad begränsningen av anslagen, menäven underlåtenheten att uppmuntra de nya kvaliteter på kulturområdet somsprungit fram ur enbart målformuleringarna kulturbeslut. Vi noterarockså vad vi kallar en förtroendeklyfta mellan departementet och det statligakulturrådet liksom en rad andra krafter som i samhället arbetar enligt de gemensammariktlinjer som skall gälla för kulturpolitiken. Vpk är inte ensamt om att framföra denna kritik. Denkommer också från studieförbunden, från centrumbildningarna och från mångaorganisationer och kulturarbetare landet runt. Det är utan tvivel så att kulturpolitiska beslutskapade positiva möjligheter för det folkligt förankrade kulturlivet attutvecklas. Således innebar inrättandet av det statliga kulturprogrambidragetatt studieförbund och ideella organisationer i allmänhet erhöll ekonomiskamöjligheter att bli kulturarrangörer utan att vara helt hänvisade tillinstitutionerna. Det blev också en stark ökning av kulturprogrammen inomföreningslivet. Nya möjligheter öppnades att kompletterastudiecirkelverksamheten med varierande former av kulturaktiviteter. 5 244program 1974/75 och 94 363 program 1979/80 är talande siffror. Men ävenstudiecirklarnas antal ökade kraftigt . Det rör sig om , och de s. k. kulturcirklarna ökade /71 till 1978/79 med . Men såväl antalet kulturprogram som antalet studiecirklaruppIör att öka fr. o. m. /81. Från vpk gör vi gällande att detta kraftiga trendbrott harett klart samband med den negativa behandlingen av anslagen fillfolkbildningsverksamheten. Det gäller i första hand staten men även landstingenoch kommunerna, där man ofta med åberopande av finansiella skäl följt detstatliga mönstret. Kulturen drabbas först av "svångremmen". I ett läge då de kommersiella krafterna merän någonsin exploaterar massans kulturbehov och bokstavligen ger folket stenari stället för bröd, borde de folkrörelse- och folkbildningsanknutnakulturaktiviteter- na vara påmotoffensiven och inte på defensiven. De fria grupperna, studieförbunden och detfolkrörelseanknutna kulturarbetet över huvud har genomdelvis nya grepp och ofta genom samarbete med professionella kulturarbetareverkat som pådrivande krafter till samhällsförändringar. Det kan ha gälltbildande av skrivarverkstäder och skrivarklubbar, aktivering avamatörverksamhet inom musik, teater, film och foto eller olika former avkonstutövning. Det kan ha gällt teaterspel, utställningar och festivaler däribland hela bygder dragits in i ett fruktbart kulturarbete. Självfallet harsådant folkförankrat kulturarbete en stor betydelse i kampen just mot detkommersiella utbudets folkfördum-mande effekter. Det gäller också förankringen av demokrafin mot sammakommersiella krafter. I då exempelvis opinionsbildningen alltmertenderar att övertas av reklambyråer, ibland t.o.m. världsomspännande sådana,som rent vetenskapligt attackerar marknaden - som man kallar det - med de mestsofisfikerade och beräknande påverkansmetoder, är folkbildningens ochfolkrörelsernas roll avgörande också för demokratins försvar. Det jag tänker påär den berömda , om vilken program i radion har informerat, någotsom har gett kännedom om denna koppling av opinionsbildningen till storaomfattande reklambyråer. Detta gäller faktiskt en opinionsbildande fråga, föratt säga något ytterligare om , om kollektiv kapitalbildning ochdemokrati i näringslivet. Borde inte den frågan vara ett ämne för helaFolkrörelsesverige? De folkliga bildningsorganisationerna kunde driva fråganpå ett seriöst sätt, så att alla ideologier fick brytas mot varandra i en helafolket omfattande debatt. I stället har vi även här fått en linje som innebäratt man använder sig av skall vi säga primifiva reklamargument vidopinionsbildningen i en för folket så vikfig fråga. Jag har velat nämna detta som exempel på vadsom håller på att inträffa i de frågor som rör opinionsbildningen. Det är enligt vpk:s mening kulturellt livsfarligt att idagens läge försvaga och försämra folkbildningsarbetets möjligheter ochresurser som sker. Näringslivets profitörer och ideologimakare går in i detvakuum som bildas vid en hårt neddragen kulturpolifik. De är då många gångerutklädda fill vänliga sponsorer. Även kulturutskottet medger att det finnsproblem med det nya bidragssystemet vad gäller kulturverksamhet ifolkbildningen, men delar förstås inte vår uppfattning att tiden är inne attutvärdera kulturpoUfiska beslut. Med detanförda yrkar jag, herr talman, bifall till motion 1981/82:584. Vissa anslag till. Anf.112 (): beslutade om ett nyttstatsbidragssystem för folkbildningen. Det består i princip av två delar, delsett bidrag till kulturverksamhet inom folkbildningen, dels ett bidrag tillstudiecirkelverksamheten. Utöver det finns vissa speciella bidrag, t. ex. tillorganisationsomkostnader och uppsökande verksamhet i bostadsområdena. Vissa anslag till vuxenutbildning Det råder stor samstämmighet omfolkbildningsarbetets värde och vikt, och det är glädjande att konstatera. Detframgår också av det betänkande vi nu diskuterar. Till det är endast tvåreservationer från moderata samhngs-partiet fogade. I reservation nr 1 vill man minska anslaget tillvuxenutbildningen genom att överföra en del av de resurser som kommer in genomvuxenutbildningsavgiften till folkbildningsområdet. Det förslaget har redankommenterats av , så jag nöjer mig med att yrka avslag påreservation nr 1. I reservafion nr 2 vill inte vara med och ökaschablonbeloppet fill studiecirkelverksamheten. Det nya statsbidraget består avett högre belopp - . - och ett tak har satts vid 6 725 000timmar. Vi har också ett lägre belopp på . Dessutom finnsvissa tilläggsbidrag. minskade studiecirkelverksamheten, och därförhar statsrådet föreslagit att antalet timmar med det högre bidraget skallminskas , vilket utskottet ställt sig bakom. De på detta sätt frigjordaresurserna skall enligt propositionen användas för att höja schablonbidraget.Utskottsmajoriteten har ställt sig bakom även detta förslag. Ett förverkhgandeav förslaget skulle innebära att man när det gäller det högre bidragetkommer att få . i stället för . Det lägre bidraget kommer att höjsfrån . Vidare föreslås att tilläggsbidraget tillsamhällsinriktade cirklar höjs från . Det är klart att dessa områden, liksom andra inomsamhällssektorn, har fått vidkännas besparingar. Därför tyckerutskottsmajoriteten att detta dllvägagångssätt är rikdgt, eftersom det i sintur kan motverka stigande avgifter för deltagarna i studiecirklar. Vpk har isin mofion två yrkanden. I det ena yrkandet vill man, som vanligt skulle jag viljasäga, skjuta till ytterligare medel till verksamheten. Det är naturligtvismycket lätt att i detta sammanhang, som i så många andra, komma med överbud närdet gäller ekonomiska satsningar. Det är enkelt när man befinner sig i detläget att man aldrig behöver ta ansvar för den ekonomiska situafionen. I det andra yrkandet begärs en parlamentarisk kommitté meduppgift att utvärdera kulturpolitiska beslut och att föreslå vidareåtgärder. I detta betänkande behandlar vi en liten del avkulturpolitiken. , liksom utbildningsutskottet, anser att vinär det gäller stödet till kulturverksamheten inom folkbildningen har mycketliten erfarenhet av hur det hela fungerar, eftersom denna form av bidragexisterat under endast . Utskottet finner därför inte någon anledning attgöra några uttalanden i denna fråga. Hans Nyhage tog upp de två särskilda yttrandena angåendehögsta antal studietimmar per studiecirkelsammankomst. När utskottet fattadebeslutet om en ändring av statsbidragsgivningen till folkbildningen var viöverens om att utöka antalet studietimmar fill fyra. Fyratimmarsregeln skullegälla bara i fråga om studier på arbetsfid och i glesbygd. Jag har full förståelse för attjust vissa estetiska cirklar kan erfara att det blir negativa effekter förverksamheten. Men för det första har det förflutit så sedan vi fattadedet här beslutet, och för det andra är det ingenting som säger att man inte kanhålla , även om det inte är möjligt att få ut statsbidrag för merän . När det gäller de estetiska cirklarna är det väl också mycketsvårt med gränsdragningen. Vilka cirklar skall vara berättigade att ha fyratimmar som beräkningsgrund och för vilka skall gälla som gräns? , herr talman, skulle jag vilja uttrycka minglädje över att utskottet enigt ställt sig bakom förslaget att nu permanentaden uppsökande verksamheten i bostadsområdena. Det här är ju ett mycket viktigtområde. Genom den uppsökande verksamheten når man grupper som man annars inteskulle nå: invandrarkvinnor, lågavlönade, över huvud taget människor som harett enormt stort behov av det som cirkelverksamheten kan ge, men som intesjälva kan skaffa sig utbildningen. Med det sagda skulle jag vilja yrka bifall till hemställani utbildningsutskottets betänkanden nr 21 och nr 22 utom vid punkt 5 iutskottets betänkande nr 21, där jag yrkar bifall till reservation 2. 113 HANS NYHAGE (m) replik: Kersfin liksom tidigare MarieNordström berörde anslaget fill vissa organisafioners centrala kursverksamhet.Kan ge mig ett enda skäl till att inte dessa organisationersjälva skulle kunna svara för en större del av kostnaden för sin egenkursverksamhet i ett besvärande ekonomiskt läge? Vidare vill jag fråga: Vilka bärande mofiv finns för attnu, när statsbidragssystemet ännu inte hunnit verka , föreslåhöjningar av schablonbidraget för studiecirkeltimmarna? berörde också de särskilda yttrandena ochsade att det inte finns några hinder för att arbeta i en cirkel i fyra timmar.Det gör det förvisso inte, men för den fjärde fimmen får man ingen ersättningfrån samhällets sida. Verkligheten är nu att cirklarna i stället för attomfatta fem gånger fyra fimmar, som vi föreslog , dvs. ,pågår i sju gånger , dvs. Det ställer sig mer kostsamt församhället än det system vi föreslog. Jag kan vidare inte se att svårigheterna att dra gränserär särskilt stora. har en särskild gränsdragningsnämnd, varsuppgift just är att avgöra hur man skall förfara när det gällerstatsbidragsberättigade studiecirklar. Vissa anslag till vuxenutbildning