prot · G50987 · 1981-12-31 00:00:00 — Men bortsett frän detta kan man fråga sig om det ärtillfredsställande med särregler för valförberedelserna för extra val. Om detnu är sä att myndigheterna kan korta av sina handläggningstider inför elt extraval, borde detta vara möjligt även inför ordinarie val och omvänt; om dekortare handläggningstiderna inte duger för ordinarie val, borde de inte hellerduga för extra val. Fortsatta överväganden bör således - om vi nu skall hamöjligheten till extra val kvar i vår författning, vilket jag strax kommer till-leda till att vi återigen fär samma bestämmelser för alla typer av val. Del tycks vara på det sättet att många inbillar sig attextra val har en annan innebörd än ordinarie val, att de är ett slags EPA-valoch den riksdag som tillträder efter etl extra val ett slags EPA-riksdag.Ingenting kan vara felaktigare. Ett extra val har samma innebörd och sammaföljder som ett ordinarie val. Den riksdag som sammanträder efter ett extra valhar samma befogenheter som den som tillkommer genom ett ordinarie val. Dettabör de betänka som tycks mena att det bara är bra, om ett extra val kommer somen överraskning med en kort tidsfrist. Det tycker inte jag att det är. Den riksdag som sammanträder efter det extra valet skallbesluta i alla frågor och inte bara i den fråga som direkt föranlett valet. Detär således viktigt att det ges en rimlig tid fill valkampanjen, så att dennainte fixeras till en enda fråga, som kanske inte ens den hinner med att blimera allsidigt belyst. Vi kan bara föreställa oss hur valkampanjen skulle hasett ut, om vi hade fält ett nyval och en mycket kort valrörelse. Ivarje fall alla villaägare skulle väl ha gått till val i föreställningen attskatteöverenskommelsen skulle jaga dem från gård och grund och att valetgällde endast delta. Så bör det enligt min mening inte få vara. Väljarna börveta vad de har att ta ställning till, efter en grundlig debatt om frågor somspänner över ett vitt spektrum. Till detta vill jag, herr lalman, lägga några reflexionerom institutet extra val som sådant. Det kan enligt min mening starktifrågasättas om det inte är fill mera förfång än nytta. En rätt allmän meningtorde vara att mandatperioden för såväl riksdag som kommunfullmäktige ochlandsting är för kort. Jag föreslår tillsammans med några partivänner i enmotion atl den skall förlängas till . Men ett extra val innebär atlmandatperioden förkortas, oavsett vilken mandattid som gäller. Möjligheten tillextra val strider således mot behovet av litet mera långsikfigaplaneringsperioder för den valda församlingen. Det är vidare ur principiell synpunkt rätt betänkligt altregeringen kan bestämma att det skall blir extra val. Del är somväljs av svenska folkel, inte regeringen. Regeringen utgår ur och ärför sin existens beroende av . Det är således inte logiskt allrceringen kan skicka hem och bestämma om val. Den härordningen är,som jag ser del, en kvarleva från den lid då kungen och statsråden runt honomvar del väsentliga och närmast en besvärande inrättning, som sammankalladesnär man behövde skriva ut soldater eller laxera ut nya skaller. manskall ha möjlighet till extra val, vore det naturliga således att riksdagenhade att bestämma om dessa, inte regeringen. Tilldetta kommer de propåer som s. k. flytande mandatperioder som då och dåframställs. Det man åsyftar är en ordning där regeringen alltid - låt vara inomvissa yttersta gränser - bestämmer när det skall bli val. Det är enligt minmening ingen bra ordning. Mandatperioderna bör vara fasta och valen komma på eni förväg fixerad dag. Vadsom allvarligt borde övervägas är om det behövs något extravalsinstitut överhuvud taget. Att det inte är till någon påtaglig nytta visar erfarenheternafrån länder där det används flitigt. I - för att ta elt näraliggandeexempel - har man val efter folkefingsupplösning ungefär vartannat är. Ingenkan påstå att dessa ständiga val - för att inte tala om alla hot om valdessemellan - har löst några som helst problem i . Tvärtom är det mångabedömare som menar att just att det kan bli val när som helst gör atl partiernalåser sig i positioner som man hoppas skall vara gynnsamma om det blir val.Möjligheten fill kompromisser och överenskommelser i besvärliga och förstunden föga röstdragande frågor minskar således genom det siändiga hotet omval. Det är inte till rikets gagn. Vihar - trots att vi inte haft extra val på länge - även i värt land haft tendenseri samma riktning som i . Krav på val har varit detmest substantiella kravet från opposifionen. Spekulafioner om det skall bli valhar fyllt tidningsspalterna. Den taktiskt betingade debatten om val har såledestagit överhand över debatten i sakfrågorna och minskat möjligheterna tillsamlande lösningar över partigränserna. Möjligheten till extra val ledersåledes lätt till en flykt från de reella problemen och de reella sakfrågorna.Och det är för att ta itu med dem, efter bästa förstånd och med god vilja, somriksdagen har valts. INorge finns det ingen möjlighet att upplösa och anordna nyval. Det idet ordinarie valet utsedda sitter således alltid, vad som änhänder, sin fyraåriga mandattid ut. Ingen har kunnat påvisa några påtagliganackdelar med detta. Och det finns numera heller ingen opinion i för attinföra etl nyvalsinstitut. Erfarenheterna från länder där det finns har verkatavskräckande. Det är, herr talman, mycket som talar för att vi bör gä över fillden norska ordningen och avskaffa möjligheten till extra val helt och hållet. Förkortningav tiden för extra val Idetta anförande instämde och (båda fp). 32 (); Berfil Fiskesjö överraskar mig inte. Han har under utskottsbehandlingenantytt att han skulle hälla elt anförande av ungefär det här slaget. Inleheller innehållet kommer som en överraskning. Men nog är del en underligparlamentarisk situation vi befinner oss i, när tre ledamöter avkonstitutionsutskottet, som representerar de bägge regeringspartierna, går uppnär en proposition behandlas och realiter tar avstånd frän den - inle Förkortning av tiden för extra val bara centerpartisten utan ocksäfolkpartisterna som har instämt iBertil Fiskesjös anförande. Det betyder alltså att de tar avstånd från denståndpunkt regeringen har intagit. Eller är det så att regeringen är kluven ochsplittrad i denna fråga? Det kan ju inte vara en meningsskiljaktighet mellan dehär partierna och regeringen. Det är alltså en särdeles märklig situafion vi nubevittnar, herr talman. Jag mäste fräga mig om detta är rätt lidpunkt för att utveckla sina synpunkter. Han har rätt att ha dem, och han fårföra fram dem. Men här har han som konsfitutionsutskottets ordförandeundertecknat elt enhälligt belänkande i frågan. Här har en statlig kommittéunder ledning av partivän arbetat sig fram filletl enhälligt betänkande. Här har en regering lyckats uppnå enighet med herrFiskesjös partiordförande som statsminister. Här harslutligen konstitufionsutskottet lagt fram ett enhälligt betänkande. Jag hade tänkt att inle utveckla några som helstsynpunkter . hörde jag till dem som betecknat som försångare. Och det är ingen tvekan om att jag hadeföreslagit ett initiativ inom utskoltel, om det inte hade varit så attjustitieministern pä en fräga av mig här förklarat att han avsäg att geSven-Erik kommitté filläggsdirektiv. Dä fanns del ju ingen anledningför mig atl begära ett riksdagsinitiativ - när det ansvariga statsrådet hadeförklarat inför sittande riksdag atl han skulle lägga fram tilläggsdirektiv. När det gäller själva sakfrågan känner jag inget behov altupprepa de argument som även jag haft tillfälle att utveckla mänga gånger. Lålmig sammanfatta dem så här: Det uppstår i ett parlamentariskt liv situationerdå etl nyval är den bästa och riktigaste lösningen. Det som har hänt under denärmast föregående fem åren belyser detta. Både regeringen 1 ochregeringen 2 gick fram ur val. Båda upplöstes på grund av inreoenighet. I bägge fallen hade det bästa varit att gå tillbaka till folket ochlata folket säga sin mening. Det var nu inte möjligt, bl. a. pä grund av attdet skulle förflyta så läng tid mellan beslut om nyval och verkställandet avdetta nyval. Det kan uppstå sådana situafioner även . Därför hälsarjag med tillfredsställelse de förslag som snart kommer att anta.Helst skulle jag vilja gå längre, och jag betraktar faktiskt detta som en etapppå vägen mot en ordning som gör att vi ytterligare kan minska den tid som skallförflyta mellan beslut om nyval och själva valel. Här upplever vi nu atl konstiiutionsuiskottets ordförandegår upp och pläderar för alt den lag som skall antaögonblickligen skall omprövas. Det måste vara den sakliga innebörden av BertilFiskesjös anförande. Jag skall inte karakterisera denna situafion, den karakteriserarsig själv. Jag lade ocksä märke till atl inte yrkadebifall lill hemställan i del utskottsbetänkande som han har satt sitt namnunder utan atl avge nägon reservalion. Dä ber jag, herr talman, att få yrkabifall, och jag ber att få göra det ulan att sticka med någon brasklapp. 33 (); Jag förstår inte över att jag utvecklade några synpunkter med anledning av attriksdagen antar ell förslag från . Det brukar vi hamöjlighet att göra i kammaren. Såvitt jag kan förstå finns det inga vare sigkonstitufionella eller moraliska skäl som hindrar oss riksdagsledamöter attsäga vad vi tycker om problem som har anknytning till de frågor som behandlas ikammaren. Jag är snarare förvånad över att gått upp i någotsom får betecknas som polemik. Jag har inte tagit tillbaka tillstyrkandet avutskottsförslaget. Jag slår fördel, och jag yrkade inledningsvis bifall tilldet. Men det gick tydligen förbi , eftersom han gjorde stortnummer av delta. Jag har accepterat den situation som har uppkommit när detgäller möjligheterna till extra val. Mitt resonemang i anförandet rördeprincipiella frågor. Jag försökte höja mig litet grand över dagspolitiken ochdiskutera om det som föranledde förslaget om extra bestämmelser för vissa typerav val på något sätt borde förändras. Jag tycker det. Det har jag tillsammansmed partikolleger utvecklat i olika molioner till , motioner som dockhar blivit skjutna . Jag kan inte inse att det kan vara felaktigtatt här i väcka förslag som man tycker är till rikets bästa. I själva den grundfråga som jag berörde i mitt anförandehar och jag olika uppfattning. Socialdemokraterna är pä någotmärkligt sätt kolossalt regeringsfixerade. Det är regeringsmakten ochregeringen de talar om . säger att om det blir en regeringskrisunder pågående mandatperiod, är det naturligt att gå tillbaka till folket ochlåta det säga sin mening. Varför är det det? Det är som väljs avsvenska folkel, och del är som i sin tur utser regeringen. Om en regeringfaller av en eller annan anledning är det naturligt att ansvaret fallertillbaka på . Det är som har uppgiften att se till, att delfinns en regering, och inte svenska folket. Svenska folket utser . Jag skall inte närmare utveckla de argument som jag redanhar anfört här om nackdelarna med att ha ett extravalsinstitut. Vi fåranledning att återkomma till den frågan i oHka sammanhang. Jag har dock redannu velat markera alt det inte alls är så självklart som många tycks tro att detligger något positivt i möjligheterna lill extraval. Förkortning av tiden för extra val 34 (); Jag känner mig inte på något sätlindigiierad, men nog är det naturligt att jag fäster kammarens uppmärksamhet påden egendomliga situtation som uppstår, dä först håller ettanförande som i sak vänder sig mot det förslag som regeringen har lagt fram ochsom ett enhälligt konslitufionsutskott har tillstyrkt, och sedan tväfolkpartister instämmer i detta. Självfallet har han rätt att utveckla sinasynpunkter, men jag tycker att del är en illa vald tidpunkt. Han talar nu omdet "konstiga" förslaget, och det har han polemiserat mol, men detta"konsfiga" förslag har Berfil Fiskesjö tillstyrkt i utskottet. Förkortningav tiden för extra val När det isedan gäller sakfrågan har jag denuppfattningen- och jag hoppas alt den delas av alla i kammaren - att folket ival är grunden för polifiken i en partamentarisk demokrati. När en regering somträtt till genom folkets val inte längre har några förutsättningar är del mångagånger naturligt atl gå tillbaka till folket i val och låta det bestämma vilkenpoHtik som skall föras i fortsättningen och vilken regering som skall hamöjlighet att föra en sådan politik. Anf.35 (); Om vi ser till realiteter, sä har de ständiga extraval som man t. ex.har i inte löst ett enda problem, inte en enda sakfråga. Det är fakta imålet. I själva verket försvårar möjligheten till extraval lösningen avbesvärliga problem just därför att man inriktar sig på att det kan bli val. Sedansäger att om regeringen misslyckas - med det menar han välatt den faller- är det naturligt att gå tillbaka till folket. Varför det?Regeringen har inget mandat från folket; det är ett missförstånd som man kansketill nöds får acceptera att dagspressen ständigt för fram med denregeringsfixering som finns. Det är ju som har mandat från folket,det är som tillsätter regeringen och det är på ansvaretfaller, om en regering tvingas avgå, att se till att det kommer en ny regering. Förmin del tror jag alltså att det i vissa lägen kan vara till skada atl manbörjar ropa på val i stället för att sätta sig ned och diskutera mellan depolitiska partierna för att se vilka överenskommelser som är möjliga att nä ibesvärliga frågor. Partierna fixeras vid vissa ståndpunkter, och efter valet ärkanske fixeringen ännu större och möjligheterna till överenskommelser ännumindre. Det är precis vad man har fält uppleva i . Sedan förstår jag fortfarande inte HildingJohanssons klagomål över att jag håller ett principiellt anförande i anslutningtill en fråga som kommer från utskottet. C>m inte hadevelat ha debatt i den här frågan kunde han ha låfit mig hålla detta stillsammaanförande i lugn och ro, så hade det hela slutat med det. 36 (): Jag beklagar att inte Berfil Fiskesjö fick hålla sitt anförande i lugnoch ro. Men hur kan han vänta sig att han skall få denna ro i riksdagenskammare? Han kunde ha hållit anförandet i sin egen kammare. Då skulle jag inteha kommit in där och stört honom. Färjag sedan fortsätta och konstatera, att del finns avgörande skillnader mellanmin syn och syn på folket i val, dess mandat och dessinflytande. Det har vi diskuterat med varandra , och vi lär väl fåsvårt att övertyga varandra i . RegeringenFälldin 1 gick fram ur valet . Den avgick pä grund av inre oenighet. Därmeduppstod en ny parlamentarisk situation. För min del tycker jag att man dåskulle ha gått tillbaka till folket och låtit det i val säga sin mening. Regeringen 2 gick fram ur1979 års val. Inte heller den kunde hälla samman mandatperioden ut utan föllsönder. Det hade varit naturligt att gä lill folket i val och höra dessmening. Formellt väljer naturligtvis folket riksdagsledamöter ochinte regering, men numera har vi väl i godtagit regeln att det ärfolkets utslag i val som skall bestämma regeringens sammansättning. 37 (); Det var, som medgav, inteså att vare sig den ena eller den andra regeringen utgick ur valen.Regeringarna utgick ur , och kan skapa vilka regeringarriksdagen behagar. Det kan bli en ren minoritetsregering, det kan bli enmajoritetsregering, det kan vara kombinationer av olika slag, som inte harförutsetts i valet över huvud taget. Det är som har ansvaret förregeringsbildningen och inte svenska folket. Sedan är del klart att det i botten är valen som bestämmerriksdagens sammansättning, och så skall det naturligtvis vara i fortsättningenocksä. Vad jag diskuterar är om skall ha ett sammanhängande mandat överen bestämd tid eller om denna mandattid skall kunna slås sönder genom extra val- och om delta är nyttigt eller ej. Det är den principiella fräga som jag hardiskuterat. Sedan är jag litet förvånad över den entusiasm som HildingJohansson plötsligt känner för folket i val. När vi här i diskuterarfolkomröstningar brukar den entusiasmen vara mycket ringa, och dä brukarHilding i stället stå upp och säga att det är som skallbesluta, att det är som är utvald av svenska folket och som har fåttansvaret och att man inte skall gå fillbaka till folket i särskilda frågor. Jag menar tvärtom att ett avskaffande av extra val mycketväl kan kombineras med ett effekfivare folkomröstningsinstitut. Vad är detnämligen som gäller i ett extra val? Jo, det har blivit debatt i en enda storfrågaj vilket leder till att regeringen avgår, upplöses och det blirextra val. Valet kommer att handla om denna enda fråga och inte om hela detspektrum av frågor som den valda har att ta ställning till. Det blirpå det viset ett slags förförelse av folket under en mycket upphetsad debatt.Jag anser att det då är bättre att man - om man anser att en enskild fråga ärsä viktig atl folket skall få ta ställning till den - går till en direktfolkomröstning, som också blir avgörande för hur frågan skall lösas. Förkortning av tiden för extra val 38HILDING (): hotar den här debatten kring ettbetänkande, om vilket Berfil Fiskesjö och jag formellt är eniga, att svälla utlill en allmän författningsdebatl. har skisserat elt heltannat system än del vi har i , och det mä han göra. Jag delar inte hansuppfattning. I övrigt driver han en formalistisk linje. I en moderndemokrati är det väl ändå utslaget i valet som bestämmer regeringenssammansättning! Förkortning av tiden för extra val vilja se stä upp i kammaren och säga;Valet gav det och det utslaget, men vi riksdagsmän bestämmer ju suveränt, sä viröstar fram en regering som inte alls svarar mot valutslaget! Jag undrar vad partiledare, ThorbjörnFälldin, skulle ha sagl 1976, om och jag hade bildat någotslags enhetsfront och sagt: Vi struntar i valutslaget! Vi ser nu till att vifår en helt annan regering än som motsvarar detta. Det är inte säkert att Thoibjöin 1976 hade sagt;Jag böjer mig för det- jag följer grundlagens bokstav. Valet är en sak -regeringsbildningen en annan; den sköts av suveränt över folketshuvuden. 39BERTIL FISKESJÖ (c); Jag ber då att få ställa en rak fråga tillHilding ; Var det folket i val som hade bestämt att socialdemokraterna1978 skulle medverka till att vi fick en folkpartistisk minoritetsregering? Päden frågan kan svara ja eller nej. 40 (); Jag skulle kunna relurnera den frågan tillBertil Fiskesjö: Vad var det som gjorde att vid det tillfälletröstade på precis samma sätt som socialdemokraterna? Tyckte man att förebildenvar sä lysande att man mäste följa den? Men lål mig besvara frågan. Hade vi haft etl fungerandeupplösningsin-sfitut, skulle vi vid det tillfället ha gätt ut i val. Men dethade vi inte. försöker vi skapa ett fungerande upplösningsinsfitut. Men detvill inte ha! 41 (): Jag vill då bara avslutningsvis konstateraatt inte har givit något begripligt svar pä den fråga jagställde till honom i min senasle replik. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:20 Ändring iersättningsstadgan för ledamöter (förs. 1981/82:9) 1981/82:16 Anvisning av medel tillriksgäldskonlorei pä tilläggsbudget för /82 (förs. 1981/82:7) 1981/82:13 Beredskapsbudget för totalförsvaret (prop.1981/82:100) Vad utskotten hemställt bifölls. 8 § Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. betänkande 1981/82:7 om åtgärder för att förbättraförsäkringsdomstolarnas arbetsläge m. m. 1981/ 82:88) samt anslag fillförsäkringsöverdomslolen och försäkringsrätterna (prop. 1981/82:100). Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. 42LARS-ERIK (): Situationen vid landets försäkringsrätter ärhelt oacceptabel. Det är en för många enskilda människor djupt allvarligsituation som döljer sig bakom de siffror som radas upp i utskottsbetänkandet,i proposifionen och i försäkringsdomstolskommitténs betänkande. Bakom ord sommålbalanser, inkomna mål, avgjorda mål och awerkningsförmäga finns deförsäkrade - försäkrade som får vänta på definitivt besked i sinaförsäkringsärenden, försäkrade som hamnar i en ytterst svår ekonomisk situationgenom att ersättningen utgör den enda inkomst de har att förlita sig pä.Särskilt allvarligt är det om ärendet gäller arbetsskada, eftersom rättspraxisännu inte till fullo har hunnit utvecklas som vägledning för försäkringskassornashandläggning av sädana ärenden. finns det nära 30 000 ej avgjorda mål vidlandets försäkringsrätter. Socialdemokraterna har under några är krävt rejälaförstärkningar av försäkringsrätterna för att få ned handläggningstiderna vidförsäkringsrätterna till en acceptabel nivå. Det kan så här i efterhandkonstateras att vi hade haft en klart bättre situation om kammaren vid förrariksmötet bifallit det socialdemokrariska förslaget att inrätta ytterligare enförsäkringsrätt. är vi i den situationen atl det behövs rejäla krafttagför att uppnä balans mellan inkomna och avverkade ärenden, och helst måste viockså börja arbeta av redan uppkomna balanser. Det finns i stort två vägar föratt åtgärda problemet. Den ena vägen är att vidta administrativa ochorganisatoriska åtgärder - något som försäkringsdomstolskommittén har haft attkomma med förslag om - och den andra är att ge försäkringsrätterna störrepersonalresurser och öka antalet försäkringsrätter. Jag skall kort kommentera de här två vägarna i anslutningtill de två socialdemokratiska reservationer som finns fogade vidsocialförsäkringsutskottets betänkande. har föreslagit en radadministrativa och organisatoriska åtgärder i syfte att förbättra situationenvid försäkringsrätterna. Regeringens proposition följer i stort kommitténsförslag. På en punkt avviker dock propositionen på ett anmärkningsvärt sättfrån förslaget. Det 5 protokoll 1981/82:85-87 Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. gällerfrågan om domförhetsreglerna. Här föreslås i propositionen en utvidgning avbehörigheten för ensamdomare att handlägga mål. Från rättssäkerhetssynpunkt är detta betänkligt. Flertaletremissinstanser har också avvisat ett mer långtgående förslag omensamdomarbehörigheten än del som kommittén har föreslagit. Någraremissinstanser har t. o. m. varit kritiska mot kommitténs begränsade förslag. Vi är från socialdemokratisk sida negativa till attförsvaga socialförsäkringsprocessen pä det sätt som regeringen har föreslagit.Det är svårt att se varför räUsnyggheten skall vara sämre när det gällersocialförsäkringsmål än när det gäller exempelvis skatlemäl. Även denförstärkta omprövningsordningen vid försäkringskassorna och införandet av enfullföljdsbegränsning i försäkringsöverdomslolen talar mot den av regeringenföreslagna utvidgningen av ensamdomarbehörigheten. Vi avvisar således regeringens förslag i denna del ochyrkar i stället att försäkringsdomstolskommitténs förslag genomförs. De åtgärder av organisatorisk och administrativ art somförsäkringsdomstolskommittén har föreslagit leder i bästa fall till att detnästan blir balans mellan måltillströmning och målawerkning i försäkringsrättenför och försäkringsrätten för norra . Förförsäkringsrätten i bedömer försäkringsdomstolskommittén atttillströmningen kommer att överstiga avverkningen med ungefär 1 200 mål.Kommitténs förslag leder inte heller till att redan uppkomna balanser kanarbetas av. I budgetpropositionen föreslås därför enpersonalförstärkning vid rätterna. Vi har inget att erinra mot denförstärkning som föreslås för rätterna i Mellansveirige och i norra det gäller försäkringsrätten i föreslås i budgetpropositioneninrättandet av en ordinarie femte avdelning och en extra avdelning. Vi avvisardet förslaget och menar att resurserna i stället bör användas för inrättandetav en ny försäkringsrätt i med en domkrets omfattande ,län och . Det finns flera starka skäl för detta. Enbart den kraftiga ökningen av antalet mål vidförsäkringsrätten för utgör elt tillräckligt skäl för attförlägga en ny försäkringsrätt till . Befolkningsunderlaget i ochBlekinge, 1,2 miljoner invånare, är mer än tillräckligt för en ny rätt. Dettorde ocksä i Malmö-Lund-omrädet finnas mycket goda förutsättningar för attrekrytera ny lämplig personal och få fillgång till behövlig kvalificeradmedicinsk experfis.