prot · G50938 · 1981-12-31 00:00:00 — Och för att återvända till Sverige-vill påstå,att om de svenska väljarna skulle rösta fram en socialistisk majoritet, med enklart uttalad viljeinriktning att slå in på en socialistisk utveckling ilandet, då skulle automatiskt alla delar av vårt nuvarande samhällssystemförbytas i sin motsats? Eller för att hålla oss inom den ram som verkligheten ger vid handen; Skulle verkligen en mer aktiv industripolitik - medstyrning av investeringar, stopp för kapitalflödet ur landet och kapning av t.ex. övervinster på de äldre vallenkraftverken för att bygga upp fonder för nyindustri, som vi föreslagit i en motion - vara oförenlig med det nuvarandesvenska samhällssystemet? Är inte sådana insinuationer bara ägnade alt skyla överindustriministerns och regeringens handfallenhet och passivitet inför denväxande arbetslösheten? Arbetslösheten har sin grund i en misslyckadindustripolitik. Och arbetslösheten ökar. I är den nu snart uppe irekordsiffran 8 000 Om åtgärder mot arbetslösheten i skogslänen Om verkan från beredskaps- och sysselsättniitgssyn-punktav vissa företagsöverlåtelser Pengarna för beredskapsarbeten ligger där de ligger, för det finnsinga sådana jobb heller att skaffa fram längre. Och nya besked kommer varjevecka: Thermia-Verken i , 70 jobb bort vid iMunkfors, Karlstadsplattan i konkurs, Ewemaskiner i osv. Billerud kommeratt fortsätta alt la bort olönsamma produkter och lägga ner fabriker, de nyaUddeholmsbolagen likaså. Och förgäves frågar vi regeringen; Vad skall ni göra åtden här utvecklingen? Jag har frågat , och det härvar tredje gången gillt - jag får inget svar som talar för att regeringentänker skaffa fram nya industriarbeten. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på interpellation 1981/82:39 om verkan från beredskaps-ochsysselsättningssynpunkt av vissa företagsöverlåtelser Per har frågat mig dels om jaganser att övervägande skäl talar emot genomförandel av den affär som innebäratt fodermedelsförelaget överlåts av Norsk Hydro A/S tillSvenska lantmännens riksförbund (SLR), dels om jag anser att det är försvarligtfrån beredskaps-, industri- och sysselsättningspolitisk synpunkt att ettutländskt bolag tillåts få aktiemajoriteten i . När det gäller den första frågan prövas, som Per Israelssonsjälv anfört, överlåtelsen av till SLR från konkurrensrällsligsynpunkt hos . Jag kan självfallet inte genomuttalanden om för- eller nackdelar med denna affär föregripa den prövning avärendet som sålunda pågår. Vad så den andra frågan beträffar vill jag nämna att enförutsättning för Norsk Hydros förvärv av aktiemajoriteten i varit attde s. k. utlänningsförbehållen i bolagsordningarna för Supra och dessdotterbolag fått tas bort. Enligt lagen (1916:156) om vissa inskränkningar irätten alt förvärva fast egendom m. m. får medgivande till ett borttagande avett sådant förbehåll inte ske, om del skulle strida mot något väsentligtallmänt intresse. Regeringen har medgivit att utlänningsförbehållenfår las bort i fråga om Supra och dess dotterbolag. Regeringen har såledesfunnit att detta inte strider mot något väsentligt allmänt intresse. Jagvill understryka alt Supra, Norsk Hydro och SLR isamband med den angivna prövningen gjort långtgående åtaganden i vissa frågorsom rör produktionen. Företagen har bl. a. utfäst sig att produktionen vidanläggningarna i och i görligaste mån skall svara motkapaciteten där. I den mån en ökad sambrdning med verksamheten vid Norsk Hydromedför import till av gödselmedel, skall Norsk Hydro efter förmågamedverka till en export från de svenska fabrikerna som kompenserarbortfallet till följd av importen. Den fortsatta rationaliserings-verksamhetenskall bedrivas under sådan balans att produktionen vid de svenska enheternainte ensidigt begränsas. Företagen har vidare förklarat sig beredda att eftersärskilda överenskommelser och förhandlingar medverka till att lösa vissaberedskapspoliliska frågor, bl. a. beredskapslagring av råvaror ochgödselmedel, slutande av krishandelsavtal för dessa varor samt projektering ochandra förberedelser för byggande och drift av en elektrolysbaserad ammoniakfabriki i en krissituation. Vidare har regeringen givits rätt alt genom ensärskild representant ingående följa utvecklingen inom Supra. 75 PER (vpk); I motiveringslexten i min interpellation harjag närmare utvecklat bakgrunden till de två direkta frågor som jag har riktattill industriministern. Fråga nr 1 anser sig industriministern förhindrad attgå in på, därför att den är under prövning hos . Minfråga nr 2 har jag emellertid fått ett svar på, och jag framför härmed mitttack för det svaret. förutsätter jag, trots all jag inser attindustriministern har haft en arbetsam dag, att han är beredd att ge mig litetmer upplysningar kring de frågor som jag aktualiserat i min interpellation,genom att svara på en del följdfrågor, som jag redan nu vill säga kommer attbli stillsamma. Det är alltså fråga om vissa besked. Först till frågan om fodermedelsförelaget till . Här respekterar jag och harförståelse för att industriministern inte nu vill göra något uttalande omsjälva överlåtelsens lämplighet. Till den frågan kommer del kanske att blitillfälle att återkomma efter frågans prövning hos NO. Vad industriministernväl ändå borde kunna uttala sig om redan nu är inställningen till NO;s utslag.Såvitt jag förstår kan inte detta utslag förhindra affärens genomförande med debefogenheter som NO nu har. Man avvaktade ju inte heller den utsatta ytlrandetiden iaugusti utan undertecknade affären. Min fråga är därför: År del sannolikt att berörda parter kommer att rätta sigefter utslaget hos näringsfrihelsombudsmannen, om del skulle gå parterna emot? Som jag anfört i min interpellation är del ett betydandeantal anställda inom fodermedelsbranschen i södra och somväntar på besked om hur det skall bli med deras jobb. Blir affären av, kommerdet sannolikt en våg av storleksrationaliseringar, som innebär nedläggning avett stort antal små anläggningar och satsning på ett fåtal stora sådana. Delpåverkar antalet anställda och avgör på vilka orter jobben blir kvar. Detpåverkar också servicen till jordbrukarna, något som kommit till uttryck imotstånd mot den tilltänkta affären också från många medlemmar i , . Så över till min fråga nr 2, där jag faktiskt fått ettsvar. Regeringen har ju prövat Norsk Hydros övertagande av aktiemajoriteten iSupra och därvid Om verkan från beredskaps- och sysselsättningssynpunkt avvissa företagsöverlåtelser Om verkan från beredskaps- och sysselsättningssynpunkt avvissa företagsö verlåtel-ser funnit altdet inte strider mot väsentliga allmänna intressen. Till den ståndpunkten harman kommit efter det att Norsk Hydro gjort vissa utfästelser i fråga om svenskberedskap och fortsatt produktion av gödselmedel i . Det sägs i svaretatt Norsk Hydro skall bedriva sin rationaliseringsverksamhel på sådant sätt attproduktionen i de svenska enheterna inte ensidigt begränsas. I åtagandena ingårockså beredskapslagring av gödselmedel i och igångsättandet av en nyammoniakfabrik i , som ligger förberedd i "malpåse" för attkunna snabbt uppföras och tas i drift i en krissituation. Dessa åtgärder ärnaturligtvis bra, om affären ändå kommer till stånd. Faktum kvarstår emellertidatt Norsk Hydro kommer att få en monopolställning i vad gäller gödselmedel iSkandinavien, I skall ammoniakfabriken i bli kvar. Trotsförsäkringar härom kan man fråga sig; Hur länge? Stora företag har oftastcentralisiiska tendenser. Man vill tillgodogöra sig storleksfördelar och ökasin makt på en marknad som man så långt det är möjligt söker kontrollera bådeproduktions- och prismässigt. Min fråga här är; Kan de anställda vid ammoniak- och gödselmedelsfabriken iKöping känna sig trygga, om Norsk Hydro tar över huvudmannaskapet? Så till frågan om den andra ammoniakfabriken, den somfortfarande är i drift i och alltså ligger i mitt hemlän.Också den ägs ju av Supra och skulle ha lagt ner sin drift vid utgången av marsmånad 1981, Genom att staten tillsköt beredskapsmedel kunde driften t, v,fortsätta, och fortsätter sålunda alltjämt. har det gått ett årsedan denna fabrik fick statligt stöd. Under liden var del ju meningen att manskulle göra en utredning där både beredskapssynpunkter och industripolitiskasynpunkter på fortsatt drift skulle beaktas. Från flera håll har det krävtsatt också alternativ användning av anläggningen i skulle utredas ochsättas i verket. Det redovisades f, ö, i den proposition som förrehandelsministern lade fram för . Medanledning av den propositionen anvisade ju medel för detta ändamål.Det har framförts förslag om all forskningsverksamhet och utvecklingsarbeteinom energiområdet skulle kunna bedrivas där. En fabrik för tillverkning av metanol är också etttänkbart alternativ. Det är förståeligt all de anställda vid ammoniakfabriken iNärkes känner oro inför framliden, gick del nästan ändafram till nedläggningspunkten innan del gavs besked om fortsatt drift. Del bordeinte vara nödvändigt all det återigen går fram till en sådan punkt innan någonform av besked ges. Min fråga här är följande; Vilka besked kan industriministern ge om framlidenför ammoniakfabriken i och dess anställda? Jag vet alt driften är väl säkrad med statligamedel, varför del finns litet lid. Men det skulle säkerligen varaintressant att höra om del går att säga ål vilket håll det lutar. Fabriken i ägs ju fortfarande av Supra,Övertar Norsk Hydro aktiemajoriteten i Supra, så övertar detta bolag ocksåkontrollen över Kvarntorpsfabriken,Jag är rätt säker pä att delta bolag då kommer all snart lägga ned dennafabriks fillverkning och ställa de anställda utan jobb. För min del anser jag att fabriken för en symbolisk summaskall övergå i samhällets ägo och användas för några av de ändamål som jag nysshär har nämnt, , alltså , har ju nu påbörjatuppförande av en behandlingsanläggning för miljöfarligt avfall iammoniak-fabrikens omedelbara närhet. Viss samordning med återvinning avråvaror och energi borde här vara möjlig, Mina frågor slutligen är följande; Är industriministern beredd medverka fill att ammoniakfabrikeni överförs i samhällets ägo? Kan industriministern ge några besked beträffandeframtiden för ammoniakfabriken i i övrigt, när det nu utgåendestatliga stödet upphör? Per formulerar om sin första frågaoch undrar om det är sannolikt att parterna rättar sig efter det beslut som NOkan komma till. Frågan är ju orimlig, inte minst konsfitulionellt sett. Del ären fråga som parterna själva får svara på. När det gäller de övriga frågorna, som avser driften vidde anläggningar som Norsk Hydro övertagit, är det frågor som bör ställas tillförelagen, Del är inga frågor för kammaren eller mig. Däremot kan jag beträffande Per fråga, omstaten är beredd att gå in med ägarengagemang i branschen, utan vidare ge ettbesked; Det finns över huvud taget inga planer på all öka det samhälleligaägandet inom denna bransch. Om verkan från beredskaps- och sysselsättningssynpunkt avvissa företagsöverlåtelser 77PER (vpk); Jag fick inte mycket besked. Men jag tackarändå för att industriministern gick upp i svaromål och därmed gav mig möjlighetalt få ordet en gång till. Jag har fått ett klart besked i alla fall, och det är aftstaten inte, om industriministern får sin vilja fram, kommer all gå in i med ägaransvar. Skulle den här affären gå igenom, innebär del attfabriken övergår i Norsk Hydros ägo och sannolikt Jäggs ned. De utredningar om fabrikens framlid som ändå signaleradesi den proposition som jag tidigare nämnde och som har tagit ställningtill, då vi anvisade medel, bör rimligen fortfarande pågå. Industriministernkan alltså inte ge besked om hur långt man har kommit och vårlåt detlutar. Vill industriministern inte lämna ett sådant besked, kan jag inte göranågonting åt den saken. Men på en punkt har jag fått besked, och det är attstaten inte är beredd att gå in med ägaransvar i fabriken i . Vad sedan gäller vilken effekt NO;s utslag kan komma attfå överlämnar industriministern det till parterna att ta ställning till. Mendet förhållandet -jag uppfattar det så i alla fall - alt affären fortfarandeinte är definitivt klar. Om åtgärder för att stimulera sysselsättningen i Kalmarkommim ulan manvill avvakta NO;s utslag, tolkar jag i alla fall som alt parterna tycks varaberedda alt ta viss hänsyn till vad NO säger. Slutligen vill jag också säga alt hela den här affären medbåde och och andra delägare i Supra, som är beredda attsälja sina aktier, är en kedja av transaktioner som beror av varandra. Blirinte en stor del av denna kedja av transaktioner genomförd, kommer sannoliktinte de andra heller att bli del. Som sagt, tycks det inte gå att få fler besked. Villinte industriministern säga mer , tvingas jag att nöja mig med de beskedjag har fått. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 1981/82:42 om åtgärder för attstimulera sysselsättningen i kommun har frågat mig när jag avserverkställa det beslut som fattade om att utveckla nyaindustrier på det gamla varvsområdet i . Vidare frågar jag erbjuder lån till en räntesats som översfiger vad kommunensjälv kan låna till. beslöt (prop. 1978/79:49, NU:17, rskr 115) aft anvisa medel för alt stödja vissa projekt inomvarvsregionerna. Stödet får lämnas för större riskfyllda projekt som bedöms blilönsamma. Det kan lämnas som län med upp till två tredjedelar av godkändakostnader för projektet. För att underlätta anskaffningen av riskkapital förstora riskfyllda projekt vid varven kan stöd även utgå i form avavskrivningslån. Räntesatsen för lån är densamma som för industrigarantilån,dvs. med nuvarande diskonto . Riksdagsbeslutet (prop, 1980/81:131, AU:17, rskr 394) innebär att regeringen med dessa medel kanbevilja lån för att medverka i finansieringen av del planerade induslrihotelleti , Däremot innebär riksdagsbeslutet inte någon möjlighet att lämnadirekta bidrag till detta projekt. Av denna anledning avslog regeringen iaugusti en ansökan av kommun om bidrag fill detta projekt. 79BERNT (); Jag ber all få lacka för svaret. Jagkonstaterar att del inte är första gången som statsrådet och jagdiskuterar frågan om Varv och rekonstruktionen av detta. Om jag får dömaav svaret är det uppenbarligen inte heller den sista gången. Trots tidigare uttalanden av industriministern, där hanhar sagt bl. a. alt regeringen är öppen för alt på skilda sätt främjasysselsättningen i vägrarstatsrådet, trots riksdagsbeslut och annat, alt fullfölja det beslut somfallats. Vad är det då som ligger bakom det här? Ja, orsaken tillatt arbetsmarknadsutskottet har behandlat frågan om stöd till kommunvar den socialdemokratiska motionen 1980/81:2121, i vilken det konstalerasföljande; "Även i övrigt har regeringens handläggning avvarvsfrågorna varit minst sagt bristfällig. Som ett exempel kan nämnas turernakring . Genom regeringens vägran att - tvärtemotindustriministerns uttalanden -godkänna ett förslag till finansiellrekonstruktion som riksgäldskonloret utarbetat i samverkan medindustridepartementet blev en konkurs oundviklig för Varv AB.Möjligheterna att därefter rekonstruera varvet har även de omintetgjorts genomatt regeringen vägrat alt medverka." I slutetav motionen säger man; "Nedläggningen av Varv innebär ett mycketkännbart bortfall av arbetstillfällen i kommunen. Den nya sysselsättning somkan komma till stånd i det planerade industrihotellet på är därförmycket värdefull. Enligt vår mening bör staten kunna medverka i finansieringenav induslrihotellet. Detta bör ske genom att det i statsbudgeten för budgetåret1978/79 uppförda reservationsanslaget C 5. Bidrag till sysselsättningsåtgärderinom varvsregionerna får användas i kommun för detta ändamål." När arbetsmarknadsutskoftet behandlade denna fråga var detenbart diskussion om bidrag eller stöd av annan art till kommun. Dettahar också senare verifierats av utskoftets ordförande, som i enlidningsintervju har sagt att det inte i första hand rörde sig om lån utan ombidrag eller avskrivningslån. säger statsrådet i sitt svar; "Däremot innebärriksdagsbeslutet inte någon möjlighet alt lämna direkta bidrag till dettaprojekt." Jag måste fråga statsrådet: Vad grundas detta uttalande på? Vadvar det i riksdagsbeslutet som gjorde att regeringen inte kunde bifalla ansökanom ett stöd? Under alla förhållanden borde, såvitt jag kan förstå, ettavskrivningslån ha kunnat komma i fråga. Del är uppenbart alt utskottet ochriksdagen avsåg att underlätta för kommun att finansieraindustrihotellet på , därom råder ingen tvekan. ö. delta i sitt belänkande, dä; man sade; "I den socialdemokratiska partimotionen 2121 föreslåsall staten bör medverka i finansieringen av det planerade induslrihotellet. Delkan ske genom all del tidigare nämnda reservationsanslaget C 5. Bidrag tillsysselsällningsåtgärder inom varvsregionerna, får användas i kommun fördelta ändamål. Ulskottet anser sig kunna godta motionärernas förslag.Regeringen bör alltså få möjlighet alt från det aktuella anslaget bevilja visststöd för att utveckla nya industrier på det gamla varvsområdet. Detta bör ianslutning till motion 2121 ges regeringen till känna." Om åtgärder för att stimulera sysselsättningen i Kalmarkommun Om åtgärder för att stimulera sysselsättningen i Kalmarkommim Det är möjligt att utskottet kunde ha preciserat sigbättre, det skall jag erkänna. Men när ett utskott fattar ett beslut lämnar manvissa möjligheter för regeringen att välja alternativ. Man preciserar sigalltså inte ordagrant utan ger som sagt regeringen en viss handlingsfrihet. Mensyftet i utskottets resonemang och i riksdagsbeslutet går del knappast att lamiste på. Departementets och regeringens förslag alt erbjuda ett lån med enräntesals som överstiger vad kommunen själv kan låna till måste, såvitt jagförslår, uppfattas som ett hån mot kommun och en knäpp på näsan påarbelsmarknadsutskollel. Tror statsrådet all utskottsarbetel består i att man sitteroch diskuterar långivning ål förelag till normal marknadsränta? Nej, knappast.Men del är tydligen kontentan av del svar som jag nu har fått. Och trorstatsrådet att det här var vad utskottet ville ge regeringen till känna? Vadvar i så fall anledningen till alt man gav regeringen detta till känna? Detfanns ju ingen orsak att göra del. Jag tycker all del som har förekommit tyvärr visar att dengoda viljan saknas hos departementet och regeringen. Dess värre är del väl såall det för utskottet finns anledning all återkomma i den här frågan och göraden precisering som kanske är nödvändig för all regeringen skall begripa vaddet är fråga om. Jag tror att del i så fall är en rikligslutsats som drog, alt utskottet bör återkomma om man kännerbehov därav. Det här är knappast en fråga för en interpellationsdebatl iegentlig mening här i kammaren. Får jag upplysa om några elementära fakta isammanhanget. Begreppet bidrag är alltså en beteckning för en anslagspost. Degrunder, på vilka den anslagsposten skall hanteras, är likartade de grunder somgäller för de regionalpolitiska stödformerna, dvs. att det i första hand är lånsom kan komma i fråga. För speciella projekt, där det finns ett stort behov avriskkapital, kan avskrivningslån diskuteras. Det är alltså i stort sett sammaregler som gäller. Dessa regler har ju accepterats av arbetsmarknadsutskottetnär del gäller de regionalpoliliska stödformerna, och vi är skyldiga atttillämpa dem också i det här sammanhanget. Beträffande räntesatsen, som f. n. är 15,, vill jagsäga att tycks leva i den föreställningen att offerten tillKalmar kommun i det närmaste är att beteckna som en oförskämdhet. Men jag villupplysa om alt samma räntesats gäller för industrigarantilån ochlokaliseringslån. Del är den vedertagna räntesatsen för statliga krediteravseende projekt av den här karaktären. Del finns ingenting iarbetsmarknadsutskottets uttalande som motiverar undantag från de regler somtillämpas i fråga om andra former av statlig stödgivning - det förklararregeringens handläggning i denna fråga. Jag beklagar om rubriceringen av anslagsposten på någotsätt har kommit alt förvilla begreppen i . Jag hade faktiskt väntat migatt ledamöter av denna kammare, som vet hur utskotten arbetar och hurregler för statlig Nr 38 stödgivning utformas, skulle ha sammanhanget klart för sig. Jag hoppas att den det nu är klart en gång för alla. 81BERNT (): Om man går tillbaka till den proposition somreglerar anslaget C 5, finner man att där står bl. a. följande; "Huvudsyftet med det stöd som jag här har redogjortför är alt trygga sysselsättningen i berörda regioner. Oberoende av stödformbör stöd därför i varje enskilt fall inte lämnas med större belopp än vad somär nödvändigt Om åtgärder för att stimulera sysselsättningen i Kalmarkommun Man använder alltså orden "oberoende avstödform". hävdar industriministern här att det bara skulle vara frågaom en enda stödform. Men i propositionen är det klart uttalat alt del kanfinnas flera stödformer. Och del hänsyftar yttrandet på, såvitt jag kanbegripa. Dessutom vill jag erinra om anslagels rubrik. Varför harman vall att kalla det för bidrag? Är det inte meningen att det skall innebäranågon form av bidrag, eller vad är det fråga om egentligen? Såvitt jag kanbegripa står det här alt anslaget används som bidrag tillsysselsättningsåtgärder i varvsregionerna. Man talar alltså klart om bidrag.Att då komma här och påstå att del inte skulle gå att använda anslaget på detsättet menar jag nog är felaktigt, i synnerhet som arbetsmarknadsutskottet hartolkat det så att bidrag skulle kunna utgå. Det är alltså inte enbegreppsförvirring i utan snarare en begreppsförvirring inom utskottetsom del är fråga om. Del får vi naturligtvis i så fall la ad notam - och rättatill vid tillfälle. I varje fall borde del ha funnits skäl all geavskrivningslån i detta sammanhang. I den proposition som del här gäller,nämligen proposition 1978/79:49, talar man direkt om att slödel kan ges i formav avskrivningslån. Men även begäran om sådant lån har regeringen avslagit idetta fall, och del tycker jag är mycket märkligt. Att ta miste på utskottets syften i det här sammanhanget tyckerjag är litet magstarkt - för att inte t. o. m. säga litet snorkigt motutskottet och mot kommunen. Utskottet har naturligtvis ingen anledning attdiskutera lån till marknadsräntor- det är saker som regleras på annat sätt. Ochdet finns ännu mindre anledning för ulskottet alt ge till känna allindustridepartementet skall ge lån till dessa räntor. Jag tycker nog att industriministern skall la kontakt medKalmar kommun och försöka rätta fill den här frågan - innan tåget har gått, såatt säga. Det är väl ändå så, ärligt talat, att utskottet har haft den meningenall det skall ges ett stöd i detta fall. Motiveringarna finns klart angivna iden socialdemokrafiska motionen. Då anser jag alltså att del vore bra omindustriministern log kontakt och klarade ut den här frågan, så att vi slappagera mer i den. Överläggningen var härmed avslutad. Nr 38 15 § Föredrogs och hänvisades 1981/82:133 till /82:134 tillnäringsutskottel /82:135 till skatteulskollel 16 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:136av m.fl. medanledning av proposition 1981/82:57 om försvararjäv m. m. 1981/82:137 av m. fl. medanledning av proposition 1981/82:73 om godkännande av filläggsavtal tillavtalet mellan , , , och om handräckningi skatteärenden, m. m. 17 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1981/82:11om vissa frågor rörande kontrollmakt m. m. 1981/82:14 om informationtill röstberättigade utlandssvenskar 1981/82:9om avdragsregler för egenavgifter, m, m. (prop, 1981/82:10) 1981/82:16om kommande förslag till lagstiftning om ändrade avdragsregler för vissa förskollsräntor (skr, 1981/82;76) 1981/82:17 omsärskild fasfighelslaxering, m, m, (prop, 1981/82:19) 1981/82:13 om de personella tvångsmedlen i brottmål, m, m. 1980/81:201) 1981/82:14 om besparingar inom frivården1981/82:15 om ändring i vapenlagen (prop. 1981/82:1) betänkanden /82:8 om viss översyn avhyreslagstiftningen 1981/82:12 om finansiering av denobligatoriska trafikförsäkringen med drivmedelsskatterna 1981/82:11 om besparingar inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde (prop, 1981/82:30)