prot · G50916 · 1981-12-31 00:00:00 — Lika orimligt är det att enskilda kommuner skall skrivatill alla andra kommuner och fråga om de vet något om en viss köpare. Man måstenog, som sagt, försöka skapa någon sorts bank, där man samlar uppgifter avdetta slag. Jag skulle kunna tänka mig att vore det naturligaorganet och att man så fort man upptäckt ett icke-seriöst företag eller ensådan person rapporterar delta till . Då kan kommunerna isamband med fastighetsaffärer kontakta och fråga; Hur liggerdet till? Är detta företag känt för något som inte är just? Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1981/82:21 om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. 11Bostadsministern ; Herr talman! 1. om regeringenkommer att föreslå någon form av riktat statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen i syfte atl förhindra nya hyreshöjningar i befintligahyreshus, 2. om regeringenär beredd att nu föreslå nya underhållslån och bidrag till outhyrda lägenheter, 3. vilka åtgärder regeringen vill vidta för att stoppaeller begränsa kostnadsökningarna för de allmännyttiga bostadsföretagens nyproduk tion. Statens och kommunernas direkta och indirekta stöd tillbostadssektorn är betydande. kan subventionerna i form av bostads- ochräntebidrag samt via skattesystemet preliminärt beräknas ha uppgått till mer än20 miljarder kronor. Jag har iolika sammanhang, bl. a. i årets budgetproposition, betonat att det inteär rimligt att räkna med någon väsentlig höjning av stödnivån . Delfinns därför anledning atl fortlöpande överväga inriktningen av detta stöd medhånsyn till såväl de fördelningspolitiska som de bostadspolitiska effekternaoch till de ekonomiska konsekvenserna för staten och kommunerna. harinte haft något att erinra mot dessa uttalanden. Exempel på sådana åtgärder äravtrappningen av räntebidragen i de äldre årgångarna samtmarginalskattereformen och de begränsningar i avdragsrätten som genomförs isamband med den. I budgetpropositionen redovisade jag också att flera olikaåtgärder, t. ex. sänkning av den garanterade räntan och införande avproduktionskostnads-anpassad belåning, har vidtagits för all minska genomslagetav kostnadsökningarna i bostadsproduktionen på hyran. förslag om hyresgäslinflytandepå målning och tapetsering remissbehandlas f. n. Andra utredningar av betydelsei detta sammanhang är byggprisutredningen, värinemätningsulredningen ochbostadsbidragskommittén. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att nu föreslå någranya subventioner i syfte alt förhindra hyreshöjningar eller begränsa kostnadsök ningarna i nyproduktion. den 2 noveinber 1981 Orn åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. 12TORE (vpk): Jag ber att få tacka förinterpellationssvaret från bostadsministern. Dagens bostadspolitiska verklighet visar att de bostadspolitiskamål som fastställt inte tillnärmelsevis har uppfyllts av deborgerliga regeringarna. Klyftorna mellan bostadspolitikens vinnare -villaägare och privata fastighetsägare - och dess förlorare - hyresgästerna -bara växer. Hyresulplundringen ökar i allt hastigare takt sombidragen till villaägarna - framför allt den femtedel av dem som har de störstahusen, lånen och inkomsterna - blir allt större, medan privata fastighetsägareoch spekulanter på bostadsmarknaden gör allt större vinster. Höginkomsttagare ivilla har skott sig på bekostnad av flertalet hyresgäster. Trots att de hushåll som bor med äganderätt svarar motbara av bostadslägenheterna uppbar de av det generellabostadsstödet i form av räntebidrag och skattelättnader. I pengar räknat varsamhällets stöd till bostadssektorn - som bostadsministern har sagt i svaret-20,. Av detta var ca 5,9 miljarder inkomstprövadebostadsbidrag och tillägg som kom de boende till del oavsett upplåtelseformer.Resterande 14,6 miljarder var generella stödåtgärder, och av dessa gick alltsåca 11,3 miljarder lill boende med äganderätt och endast omkring 3,3 miljardertill hyresgäster och bostadsrätlsinnehavare. Orsaken lill det här förhållandena är eller borde varavälkända. Medan nivån på det statliga räntebidraget regleras av riksdagsbeslut,så har underskoltsavdrag för skuldräntor tillåtits att växa utan kontroll.Eftersom hyresgäster och - i allmänhet - bostadsrättsinnehavare inte kananvända denna stödform i samband med sill boende, byggs en permanent orättvisain i Qm åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. detsamhälleliga bostadsstödet - en orättvisa som blir ca störreför och som i huvudsak 300 000 av omkring 1,5 miljoner småhus- ochradhusägare tillgodogör sig. Missnöjet och oron bland landets hyresgäster är nutroligen större . Mot bakgrund av de stora prisstegringarna bl. a.på maten, ständigt återkommande hyreshöjningar, reallöneförsämringar ochminskad köpkraft säger allt flera hyresgäster ifrån: får det vara nog! Alltflera hyresgäster-löntagare protesterar mot regeringens ekonomiska politik och kräveren omfördelning av bostadssubventionerna från ägarsektorn till de allmännyttigahyreshusen. Man kräver slut på orättvisorna, alt hyreshöjningarna skallstoppas och att boendekostnaderna skall pressas ned till en socialt acceptabelnivå. Varje hyreshöjning är en lönesänkning. Del är inteförvånande att många hyresgäster - i avvaktan på en annan bostadspolitik ochkonkreta åtgärder från statsmakternas sida - nu överväger all vägra betalaytterligare hyreshöjningar. Politiska strejker, husockupationer, blockader,hyresmaskningar och hyresstrejker kan bli resultatet av en fortsalt vägran frånen borgerlig regering och riksdagsmajoritet att vidta åtgärder för alt undvikastora hyreshöjningar och underlätta möjligheten för tiotusentalsungdomar att erhålla egen bostad. Det är en allvarlig situation vi befinner ossi. Vi får inte bli förvånade om framför allt ungdomen kommer att ge uttryck försina protester med metoder som vi har sett i det övriga . Det är heller inte förvånande alt man i fleraallmännyttiga bostadsföretags styrelser på allvar diskuterar om man skallmeddela staten att man inte anser det vare sig socialt eller politiskt möjligtatt begära nya stora hyreshöjningar av sina hyresgäster. Förslag om all begära uppskovmed betalning av amortering och räntor på bostadslånen liksom framställningartill landsting och kommuner hör till de åtgärder som diskuteras. Ute i kommunerna, i bostadsområden ochhyresgästföreningar, på arbetsplatser och i fackföreningar, genom namninsamlingaroch uppvaktningar, på möten och vid debatter framförs konkreta förslag tillkrav på stat. landsting och kommuner om olika åtgärder. Krav ställs bl. a. påkommuner och landsting alt i avvaktan på åtgärder från regering och riksdag gåin med direkta stödåtgärder till sina bostadsföretag, till sina hyresgäster. Kraven till kommunerna gäller bl. a. direkta bidrag försociala och allmänna merkostnader, för olika miljöförbällringsåtgärder och förunderhåll av fastigheterna. Krav ställs även till landstingen och kommunernaom tillfälliga lån och bidrag för att undvika hyreshöjningar , omtillskott till grundkapital och om stopp för nya taxehöjningar som drabbarvanliga hushåll. Allt vanligare blir även att man kräver av kommunerna och derasbostadsföretags ledningar att också de skall agera och ställa krav påstatsmakterna om ett särskilt riktat stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen.Stödet bör enligt dessa förslag lämnas i form av ränte- och amorterings- fria lånoch fortsatta underhålls- och hyresförlustlån. Andra förslag till åtgärder som ställs i denbostadspolitiska debatten är prisstopp och prissänkningar på byggnadsmaterialoch slopad moms på byggandet, vidare alt undanta bostadslånen till allmännyttanfrån årlig upptrappning av räntenivån, all inte genomföra den extraavtrappningen av räntesubventionerna och att slopa skatten på olja förbostadsuppvärmning. En gemensam nämnare för de flesta förslag ochkrav som ställs är ett riktat statligt stöd till de allmännyttigabostadsföretagen. kommunisterna har med anledning avregeringens förslag om sänkning av momsen och andra ekonomisk-politiskaåtgärder i en partimotion bl. a. föreslagit en ordentlig insatsför att stoppa hyreshöjningarna. Hyran har stigit mer än flertalet priser, framför alltstiger hyrorna snabbare än lönerna. begär fastighetsägarna nyahyreshöjningar som motsvarar . för en normaltrerumslägenhet. Genomsnittshyran för en nybyggd eller nyrenoverad lägenhet hari många kommuner passerat eller ligger i närheten av . per kvadratmeteroch år. Det betyder att hyrorna nu är dubbelt så höga som vad hyresgäströrelsenoch andra organisationer anser vara socialt acceptabelt, dvs. av en normalindustriarbetarlön för en tvåa . Hyreshöjningarna kan stoppas och ett hyresstopp för helahyresmarknaden kan åstadkommas genom ett riklat stadigt stöd till deallmännyttiga bostadsföretagen av storleksordningen omkring 1 miljard kronor.Genom bruksvärdesbestämmelserna i hyreslagen får som bekant ett hyresstoppeller lägre hyror hos allmännyttan samma resultat även i privata hyreshus. Vpk har lagt fram en rad förslag tillåtgärder som sammanlaget skulle betyda lägre hyror, bättre boendemiljöer ochbättre inflytande för hyresgästerna. Vi har i detta sammanhang, i denpartimotion som jag nämnde, begränsat oss till att föreslå ett parkortsiktiga åtgärder med snabb effekt, som de enda möjliga när det gäller attstoppa begärda hyreshöjningar för . Vi föreslår ett riktal statligt stöd till allmännyttanbeslående dels av förlängda underhållslån och återinförande avhyresförlustlänen, dels av ränte- och amorteringsfria lån av en storleksordningsom behövs för att täcka hyreshöjningsbehovet sådant detta ser ut efterhyresförhandlingarna. Hyresgästordföranden har rättdå han säger alt hyrorna borde ligga stilla och atl man aldrig kan accepterasådana hyreshöjningskrav som förekommer - krav som till större delen berorpå borgerliga regeringars misslyckade och felaktiga bostadspolitik. LO-ordföranden har rätt då han säger attsamhället inte har gjort något och atl marknadskrafterna fått styrabostadspolitiken, att vi inte kan vänta på en ny regeringspolitik utan istället måste se till att få en annorlunda, samhällelig bostadspolitik. Av bostadsministerns svar på de frågor jag ställt framgåratt regeringen i stort sett inte tänker vidta eller föreslå några åtgärder föratt förhindra nya Otn åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Nr 16 hyreshöjningar eller begränsa kostnadsökningarna inyproduktionen. Måndaeenden ringen åser stillatigande hur bilefter bit av den sociala bostadspolitiken 2 november1981 raseras. Man är tydligen även heltointresserad av ett bostadsbyggande på jämn och hög nivå för alt minska bostadsbristen ocharbetslösheten. Om åtgärder mot Ingentinggörs för att åstadkomma socialt acceptabla hyror, för atl få lill hvreshöininsar stånd en nödvändig omfördelning ochen rättvis fördelning av bostadssub ventionerna mellan ägarsektor och hyresseklor. Den s. k. marginalskatlere- m. m. b j o formen ochde begränsningar i avdragsrätlen som föreslås i samband med den får ingenomedelbar effekt för . Inte heller synes förslagen -om degenomförs -få sådana effekter att de på något avgörande sätt rättar tillnuvarande orättvisor. Atl i detta sammanhang bl. a. hänvisa tillunderhållsfondsulredningens förslag om hyresgäslinflytandet på målning ochtapetsering ler sig närmast som ett hån mot hyresgästerna. Hyresgästerna vetnämligen att underhållslånen nu upphör. "Rätten" att välja mellanatt betala och ulföra målning och tapetsering själv eller beställa och betaladen hos hyresvärden genom ett särskilt tillägg kan skenbart ge omkring enfemtiolapp lägre hyra från -1983. Likaså är andra utredningar som räknas upp iinterpellationssvaret ganska ointressanta som svar på frågorna om vadregeringen tänker göra för att stoppa hyreshöjningarna och sänka kostnadernaför bostadsbyggandet. Jag förstår svårigheterna förbostadsministern all få gehör hos regeringen i övrigt för åtgärder påbostadspolitikens område som skulle kosta ganska mycket pengar. Man skallemellertid i det sammanhanget inte glömma bort möjligheterna till enomfördelning inom den ram som redan finns. Men att mot bakgrund av de mycketbegränsade och delvis negativa åtgärder som nämns i svaret säga att man inte ärberedd atl föreslå några nya åtgärderi syfte att förhindra hyreshöjningar ellerbegränsa kostnadsökningar i nyproduktionen är minst sagt förvånande! Tvärtemot vad bostadsministern sägeri svaret menar jag attvi inte har vare sig tid eller råd atl fortlöpande överväga inriktningen avdetta stöd med hänsyn lill såväl de fördelningspoliliska som debostadspolitiska effekterna och till de ekonomiska konsekvenserna för statenoch kommunerna. Fastän väl känner till atl vpk i allasammanhang erinrat mot både inriktningen och innehållet i den borgerligabostadspolitiken upprepas nu påståendet "att inte haft något atterinra". Det vore bra om man i fortsättningen talade om de borgerligapartierna och socialdemokraterna såsom varande de partier som inte har haftnågot alt erinra! Just de fördelningspoliliska ochbostadspolitiska effekterna av att fortsåtta den förda politiken borde verkligen avskräcka från att som sälta på skygglappar, slå sig till ro och ingenting göra! Vad är det man vill avvakta? Är det ytterligare orättvisor, nya stora hyreshöjningar och kostnadsökningar för bostadsbyggandet med problem i form av ökad bostadsbrist, arbetslöshet och hyror i nyproduktionen som hundratusentals hushåll inte förmår betala? Är det en ytterligare urholkning av samhällets 98 stöd till bostadsbyggande som skallavvaktas? Eller tänker man lösa en del av problemenför hundratusentals människor utan egen bostad genom att låta del bli så dyrtatt bo att människor måste tränga ihop sig, minska sin utrymmesstandard med ökatinneboende och andrahandsulhyrning? Tänker ni avvakta lill dess atlmarknadskrafterna tar över ännu mera och den svarta och grå marknaden blir ännustörre och inflytelserikare, på ungdomarnas och andra bostadslösas bekostnad? Dessa frågor är enligt min mening motiverade medutgångspunkt i den nuvarande situationen på bostadsmarknaden, en situation därallt fler människor inte vet hur de skall få sin hushållsekonomi att gå ihop,inte vet hur de skall få pengarna till mat och boendekostnader att räcka. Detär - jag upprepar det, herr talman - minst sagt förvånande i det läget attbostadsministern, och regeringen genom henne, svarar att "vi tänkeringenting göra". Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. Samtliga de åtgärder som har vidtagits underde gångna åren har haft inriktningen att upprätthålla eller alt öka rättvisan iboendet. Det har inneburit att de genomförda åtgärderna har varit tillhyresrättens och bostadsrättens förmån och till äganderättens nackdel. Vi har höjt grundbeloppet i den statliga belåningen. Vihar sänkt den garanterade räntan för hyres- och bostadsrättshus. Vi har införts. k. produktionskostnadsanpassad belåning för hyres- och bostadsrättshus. Vihar ökat subventioneringen för tiden från husets färdigställande och fram tilldess att man lyfter det statliga lånet. Vi har förändrat realisationsvinstbeskattningen.Och vi är i full färd med att införa en marginalskattereform, kombinerad med enavdragsreform. De förändringar som har gjorts inom lånesystemet innebärfaktiskt all subventioneringen har ökat med mer än . per kvadratmeter fören normal hyres- eller bostadsräUslägenhet. Det betyder mellan 7 000 och 8 000kr. mer i subventioner per är för en vanlig lägenhet än om vi inte skulle havidtagit några åtgärder alls. Detta tycker jag visar att det har funnits ambition och en stor vilja från regeringen att se till att den socialabostadspolitiken skall upprätthållas. Jag är också alldeles övertygad om attmänniskorna upplever det precis på det sättet. Sedan har plockat fram en del uppgifter omhur subventionerna fördelats på olika upplåtelseformer. Det är riktigt - ochdet har vi som bakgrund i de redovisningar som regeringen har gjort tillriksdagen - att förändringarna inte har gått i den riktning som man skulleönska. Det är också det som motiverar de åtgärder som vi har vidtagit och somvi håller på att vidta. En annan sak är att antalet småhus har ökat under desenaste åren och att det då också måste få genomslag i de olika former av stödfrån samhällets sida som vi har. Dessutom är småhusen i genomsnitt större perenhet än flerbostadshusen. Därför kan man inte göra så enkla beräkningar somTore gör när han säger att av stödet går till den ena sektorn och Nr 16 resten till den andra, utan man måste ju väga in omfattningen äv de volymer , , som det hår stödet går till. T u inoi Både hyresgäster och småhusägare känner att situationen håller på atl .r & & k förändras för dem. Detta har sin bakgrund i det faktum att vi måste acceptera o, .. j , att boendet för framtiden får ta i anspråk en större del av hushållens Om åtgärder mot ' , ..... konsumtionsutrymme. Det flnns ineen väg tillbaka-det är lika bra att hyreshöjningar, - & _ m. m. Vad här har tagit upp som eventuella åtgärderför atl förändra situationen handlar hela liden om ökade subventioner. Mendetta är inte någon lösning. Vad som måste komma till är kostnadssänkningar,och där tycker jag atl det är oerhört viktigt när del gäller hyresrätten althyresgästerna själva får mer att säga till om, att de får större valfrihet allbedöma vilken typ av service de vill ha och som de vill betala för i hyran.Tore säger att det skulle bli marginella förändringar om man skulleinföra underhållsfondsutredningens förslag, värmemätningsulredningens förslagosv. Jag tror att det råder delade meningar om vad som är marginellt och vadsom inte är marginellt. Om man sänkte värmen med i hyreshusbeståndetoch minskade åtgången av varmvatten skulle det motsvara en besparingpå 500 milj. kr. Det är den omfattning som underhållslångivningen har haftunder . Jag menar atl det går att göra väsentligt mycket mer ånsänkningen med vid uppvärmning. a. detta år bakgrunden till atlregeringen går ut i en stor kampanj - tillsammans med energisparkommittén ochde fyra stora flerbostadshusorganisationerna HSB, ,och - för atl se lill att det faktiskt vidtasenergisparåtgårder i den befintliga bebyggelsen. Vi gör det bl. a. mot bakgrundav att en stor del av hyreshöjningarna beror på en ökningav bränslekostnaderna. Det är sant att hyrorna steg mer änkonsumentpriserna i allmänhet. Stegringen berodde, som jag sade, främst påökningen av bränslekostnaderna. Kallhyrorna har, som bekant, inte stigit mer änandra priser. 1980 var den genomsnittliga hyreshöjningen inkl. brånslekostnaderlägre än ökningen av konsumentprisindex, och har hyrorna stigit ungefärlika mycket som . När man ser att bränslekostnaderna har slagitigenom, när vi vet atl det finns en mycket stor besparingspotential och när vivet att hela oljenotan över huvud taget har negativa effekter på den ekonomiskautvecklingen i landet, måste vi försöka göra oss oberoende av oljan i så höggrad som möjligt. Att i det läget föreslå att vi skall subventionera eller tabort skatten på oljan är en politik som i varje fall inte den här regeringenkommer att föra. Det finns mycket att säga om de olika uppgifter som ToreClaeson har nämnt, dels i sin interpellation, dels i sitt anförande. Låt mig bara peka påen uppgift. Han sade att hyrorna i nyproduktionen är ca . per kvadratmeter och att del motsvarar även normal induslriarbetarlön. Faktum är alt den genomsnittliga hyran i nyproduktionen är . per , vilket innebär att hyran är av en normal induslriarbetarlön,dvs.' väsentligt lägre än vad sade. inriktninghar ju varit att för att stimulera bostadsbyggandet försöka att så K4.°,nfl-io ipn mycket sommöjligt hålla nere hyrorna i nyproduktionen. Hade vi inte j nnvpmhpr 10*1 vidtagiten mängd åtgärder, skulle hyran ha varit . Vi måste alltså över huvud laget minska kostnaderna. /->=,-. När delgäller det befintliga beståndet tycker jac att del är väsentligt att vi , ..... j b t hyreshöjningar, inför ettreellt boendeinflytande och valfrihet för hyresgästerna. I fråga omnyproduktionen gäller det all se över hur inriktningen av nyproduktionen börvara. Vi vet ju atl av de kostnadsökningar som har uppstått under desenaste åren beror på en höjning av bostadsbyggandets standard. Nya normer iform av energisparnormer och handikappsanpassning svarar för en förhållandevisliten del av standardhöjningen. Det är sådana frågor som vi nu måste börjadiskutera. Är del motiverat att bygga så stora lägenheter, och finns det andramöjligheter atl sänka kostnaderna dels när det gäller standarden, delsbeträffande produktionssättet över huvud tagel? sade alt vi måste omfördela stödet. Men detär ju precis detta som vi håller på med och har hållit på med under de senasteåren. har fått ta ställning till flera förslag, som har haft sinutgångspunkt i just detta att vi skall omfördela det bostadspolitiska stödet.Del har dock inte hindrat att del bostadspolitiska stödet under de senaste årenhar ökat kraftigt. Tiden är nu mogen alt genomföra vad har uttalat såmånga gånger - vi kan nämligen inte acceptera den ökning avbostadssubventionerna som har ägt rum . Tvärtom måste viförsöka att minska dem. 14 (vpk): Lål mig först konstatera att bostadsministernfortfarande anser att del inte finns behov av några särskilda åtgärder för attbegränsa hyreshöjningarna eller nyproduktionskostnaderna. Hon finner ingenanledning, tydligen, att komma med några förslag på den punkten. Det är attbeklaga. Sedan uppehåller bostadsministern sig ganska mycket vidalt det har skett en ökning av subventionerna som helhet. Det har jag aldrigbestritt, jag vet att det har fattals beslut som har haft som mål attåstadkomma en viss förändring då det gäller relationerna mellan olikaupplåtelseformer. Men både bostadsministern och jag vet all som manhar fattat de här besluten har de orättvisor som finns mellan olikaupplåtelseformer ökat. Det är ju ett faktum! Det är ostridigt att så är fallet.Bostadsministern har själv i regeringspropositionen och i andra sammanhang medsiffror visat atl så är fallet. Sedan säger bostadsministern alt samtliga åtgärder som deborgerliga regeringarna har vidtagit har gagnat hyresgästerna. Men det är väl ändå. , att ta till. Bostadsministern måste ju vara medveten om atl flera av de åtgärder som regeringen har föreslagit - och som en borgerlig 101 Nr 16 riksdagsmajoritet har trumfatigenom - har haft negativa effekter för ..o , . hyresgästerna och inneburit en försämring för dem. u inoi Beträffande uppgifterna om vadsom kan betraktas som en socialt acceptabel relation mellan en industriarbetarlön ochhyran - det nämndes ju o ... att hyrorna nu närmar sig elleröverstiger . , / inte sagt att denna hyra är engenomsnittshyra. Vad jag har sagt är atl hyreshöjningar, ' - . genomsnittshyranför en nybyggd eller nyrenoverad lägenhet i många kommuner har passerat ellerligger i närheten av . per kvadratmeter och är. Och det är riktigt.Tyvärr är det på del sättet. Men det betyder inte, att man, om vi slår ihophyrorna för hela landet och beräknar en genomsnittshyra, ännu har kommit upptill den nivån. Men tyvärr får vi väl räkna med att vi har den situationen,om ingenting görs - och görs snabbt - för atl åtgärda det här problemet. Jag kan inte med bästa vilja i världen hålla med om attden sociala bostadspolitiken har upprätthållits i en situation där svarlhandeloch spekulation på bostadsmarknaden har ökat, där det blir allt svårare förungdomar och ensamstående att erhålla en egen bostad och där hyreskostnadernahar stigit så mycket som de har gjort. Jag tror att det är rikligare att sägasom jag har gjort, att man man bit för bit håller på att rasera den socialabostadspolitiken. säger att det inte finns någon utvägutan fortsatta hyreshöjningar och att också jag bör inställa mig på det. Vadman måste göra är att försöka få ned kostnaderna. Men vi är överens om attkostnaderna måste sänkas. Vi har i föreslagit konkretaåtgärder för att begränsa kostnaderna för nyproduktionen. Men att påstå att detinte skulle finnas någon väg ut ur fortsatta hyreshöjningar faller på sin egenorimlighet.