prot · G509165 · 1981-12-31 00:00:00 — inriktningmot civil produkfion. Jag tillhör dem som har varit ganska kritiska. Jag menaratf man i def avseendet fidigare skulle ha sett om sitt hus. Men jag måstesamtidigt erkänna aft förutsättningarna - de marknadsmässiga och, för all del,också de tekniska - för aft fidigare gå över till civil produktion i störreskala har varit ganska begränsade. a. genom regeringens medverkanSaab-Scania fått ett rejält handtag för aft gå över till civil produktion, ochdet arbetet skall enligt uppgift bedrivas alltfort. Det måste då under enövergångstid bedrivas integrerat med den militära produkfion som är nödvändigfrån både industripolitisk och allmän teknologisk synpunkt och naturligtvisfrån säkerhetspolifisk synpunkt. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Anf.84 (vpk) replik: Def kan väl infe vara så svårt för industriministern attförstå vart jag vill komma. Frågan om planering för alternativ civil produktionär ju inte på något vis ny. Den har diskuterats här i kammaren i fio tolv år-så länge har i varje fall jag varit med i de diskussionerna. befinner vi oss i den här situationen, säger . Ja, tyvärr gör vi det, beroende på försummelser i det förgångna. Menskall man fortsätta i samma banor? Skall man se tillverkningenav militära flygplan som den enda garantin för sysselsättningen? Det är i såfall en bräcklig gmnd för tryggheten för de anställda vid och förutvecklingen i och i östgötaregionen. Det kan finnas en rad olika skäl för att i fortsättningeninte satsa på militärflyget på samma sätt som hitfills. Jämsides med atf manhar utvecklat och producerat borde man ha satsat på civilaprodukfionsalterna-tiv. pekade på positiva händelser som inträffat -man har fått fill stånd vissa civila produktionsinriktningar. Men de harfaktiskt inte skett på grundval av någon planering från statsmakternas sida -låt vara aft det enligt skett med statens stöd. Det fattas baraannat, med tanke på def ansvar som statsmakterna ändå har för sysselsättningenoch utvecklingen i den här industrin. Men jag efterlyser fortfarande enmålmedveten planering för övergång till civil produktion. Konklusionen av vad säger äratt han inte har någonting att säga till tröst för de 4 000 i somriskerar sina jobb. Han vill bara göra ett påstående av retorisk karaktär,nämligen att man -rimligen då socialdethokraterna, som hade ansvaret för industripolitikenför - gjorde sig skyldig till planeringsmissar och inte hade någonallmän framförhållning eller ambition att styra över verksamheten mot civilproduktion, som han förordar. Det är en sak som får ta uppmed socialdemokratin. Det lägger jag mig inte i. Däremot kan jag säga aft så länge jag har varit ansvarigför industripolitiken här i landet har industridepartementet ägnat ett stortoch aktivt intresse åt civil flygplansproduktion och självt medverkat till att bådeförmedla Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. kontakteroch animera till kontakter på den internafionella marknaden, såväl förprodukfionssamarbete som för att bygga upp en marknad för den civila produktionsom vi energiskt hävdat måste kornma till som ett komplement till den militäraprodukfionen. Tredje vice talmannen anmälde aftNils anhållit aft till protokollet få antecknat atf han infe ägderätt till ytterligare replik. 86 (): Som många talare har sagt är detmånga långsiktiga och viktiga beslut i försvarsfrågan som vi skall fatta ominte så . Jag fror att många människor i vårt land reagerar motatt vi har olika åsikter i en fråga som rör det svenska försvaret men somframför allt har stor betydelse för flyget framöver. Jag villdärför först uppehålla mig något vid frågan om JAS. När vi nu har konstaterat att vi på 1990-taletmåsfe ha ett nytt flygplan efter systemet , hyser vi väl allaförhoppningen aft svensk industri än en gång skall ha förmågan att leverera ettfullvärdigt stridsflygplan som passar vårt försvar och som anses acceptabelt avde människor som skall ha ansvaret för def. Vi är alltså överens om att vibehöver ett nytt flygplan efter som har både jakt-, spanings- ochatfackfunkfion. Kan def bli en ny gemensam flygplansplattform för samtligadessa uppgifter hälsar vi det med tillfredsställelse. Det är därför som jaginte kan förstå att de borgerliga politikerna hetsar fram ställningstagandet iJAS-frågan. att ingen annan försvarsutredning ellerförsvarskommitté har haft eff så omfattande underlag för sitt ställningstagandesom försvarskommitté har haft. Jag måste bestrida det. Har man som jagsuttit med i ett antal försvarsufredningar vet man atf då vi vid fidigarefillfällen har bestämt oss för nya flygplan har beslutet föregåtts av en radbeslut som har fattats tre, fyra eller . Låt mig säga några ordom hur det gick till när man en gång bestämde sig för flygplanet . började man medprojektstudier. sade överbefälhavaren att han ville ha de och de operativaspecifikationerna. bestämdes hur konfigurationen skulle se ut ochvilken motor flygplanet skulle ha. Året därpå bestämdesnavigeringsufrusfningen. Och , tillverkades defförsta provfl.ygplanet.. flögs det första provflygplanet. Däreftergjorde en seriebeställning av . Trofs vad och har sagt kan jagförsäkra kammarens ledamöter att ställningstagandet till jaktversionen avViggen var en stor fråga försvarsutredning. Utredningen hade attfitta på en rad ufländska alternativ - det var F-4 Phantom, Mirage , GrummanF-14 m. fl. - men också en ny version av det svenska flygplanet 35 Draken. utredningen hade vi ett mycket bättre underlag innan vi tog ställning än vihar haft i JAS-frågan. Visserligen har vi tittat på en del andra objekt, påB3LA, olika skolflygplan osv. Ni får förlåta mig aft jag säger def, men låt ossinte göra någrajämförelser mellan B3LA och JAS. B3LA var ett lätt atfackflygplan, och de olikaSK-versionerna var skolflygplan i första hand. JAS har kommit in i debattenganska sent och här också mycket sent prövats av riiyndigheterna. Jag menar, med andra ord, att när vi är överens omhuvudprincipen aft vi behöver ett nytt flygplan och att vi bör sträva efter ettsvenskt plan, borde den sittande regeringen ha kunnat lugna sig litet och intebegära att vi skall kunna ta ställning beträffande utveckling,serietillverkning och underhåll av ett framfida flygplanssystem. Vitycker att detta är aft kräva för mycket av en opposifion, som infe sitter innemed alla de defaljfakta som en regering trots allt har tillgång till. I tidigare inlägg har socialdemokraterredogjort för ohka reservationer. För min del tänker jag på reservation nr 10,som handlar om underhåll av försvarsmateriel. Jag har inte mycket atf tilläggatill vad som står i den socialdemokratiska reservationen, där det framhålls hurviktigt def är att det finns verkstäder som kan ställa resurser fill förfogandebåde under kort och , med den expertis och den kapacitet somkrävs för att mari skulle kunna garantera underhållet. Det som kanske inte riktigt har kommit fram öch som jagdärför skulle vilja säga några ord om gäller huvudverkstadsprincipen. Dennaprincip var ju ingenfing nytt. Politikerna på den fiden fick infe för sig helt plötsligt skulle skriva bindande avtal med företag om hurunderhållsfrågan skulle lösas. Det som hände var ju atf man flyttade överflygvapnets egna verkstäder till förenade fabriksverken. Man tog alltså bortresurser från flygvapnet och menade att de här verkstädernas kapacitet,kunnande och erfarenheter var så stora att de borde komma även andra änflygvapnet fill del. som förflutit har def också visat sig aftden kunskap och den erfarenhet som dessa huvudverkstäder besitter har kunnatutnyttjas för liknande materiel från marinen, armén och civila beställare,- somhar konstaterat atf den kunskap och den erfarenhet som finns kan utnyttjasefter flyttningen från flygvapnet. Jag tror atf det är mot denna bakgrund som man skall se påvår reservafion hr 10; Vi lägger alltså större vikt vid tillgänglighet, insynoch beredskapsaspekter. Dessa faktorer har för oss större värde än dekortsiktiga konkurrensvinster som kan göras, om man ena året lägger uf enbeställning på ett håll och på ett annat håll. Det är alltsåviktigare med långsiktighet på det här området. Låt mig fill sist fa upp en annan fråga sominte handlar om flygplan och deras underhåll, men som jag inte kan underlåtaaft uttala mig om, nämhgen det ekonomiska försvaret. Det har tidigare i dagsagts atf def görs för litet på detta område och aft större resurser bordeställas till förfogande. Säkert glömmer då många talare bort att def som ärgrunden för hela det ekonomiska försvaret i krig är hela def civila samhälletoch dess resurser, som ju automatiskt kommer att överföras i händelse av krig.Vi socialdemokrater är emellerfid glada över atf man har kunnat nå enighet påen punkt, nämligen beträffande den kraffiga upprustningen av sjukvårdens Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. planering och funktion ikrig. Vi har i tidigare försvarsutredningar funnit hur rationella vårasjukvårdsinrättningar har blivit. Därvid har man glömt betydelsen av attlagringen blir sådan att man vid avspärrning kan fortsätta verksamheten. Jagtycker därför att det är bra att vi nu skall ta ställning fill ett ordentligtanslag till investeringar när def gäller hälso- och sjukvården i krig. Även omvi inte kan anse att detta belopp på 320 milj. kr. är tillräckligt i framfiden,menar vi att dessa 320 milj. kr. representerar någonting nytt i den civiladelen av totalförsvaret. I takt med atf våra sjukvårdspohfiker blir medvetna omvilken betydelse dessa investeringar kommer att ha torde detta belopp iframtiden öka. Med det sagda vill jag yrka bifah tih samtliga socialdemo-ratiskareservationer. Anf.87 PER () replik: Jag är litet överraskad över aft nu plötsligt tydligenförordar att man skall uppköpa JAS-systemet efter samma former som man uppköpteViggensysfemet. bör vara medveten om att vid köpet avViggensysfemet var upphandlingsformen sådan att det var praktiskt taget statensom tog alla risker med detta sätt att köpa flygplan. Närman nu beställer JAS-systemet försöker man gå över till ett annat uppköpssystemsom skulle vara till fördel för den svenska staten, enligt vad jag trodde attvi var eniga om. Def gällde här en upphandling till fast pris med optioner sominnebär att som har offereraf detta plan tar de störstariskerna. Jag trodde faktiskt aft vi var överens om att det var till fördel försvenska staten atf vi kunde göra upphandlingen på detta sätt. låter dettvärtom, när vi hör . Anf.88 () replik: Det är nog inte rikfigt att referera till verkligheten, ,när man påstår att vi är emot den nya uppköpsform def här gäller. Vi har vidandra tillfällen klart deklarerat att den form av upphandling som här skalltillämpas innebär klara fördelar gentemot tidigare former. Men detär därmed inte något argument för att vi nu måste ta definitiv ställning. Det är flera opfioner som här kommeratt löpa ut, och det finns också andra delar som fortfarande ligger underutvärdering som vi gärna kan vänta på. Som sagts här kan def t.o. m. vara värt ett antal miljoner att a-wakta ett ställningstagande till dessatt vi vet vad vi får för någonting. Vi bör inte köpa bara för att visa att vivill använda pengarna till defta ändamål, utan allting talar för att vi börlugna ner oss och vänta, innan vi fattar ett definifivt beslut. 89 PER ()replik: Jag skall inte upprepa dagens långa debatt när def gäller JAS. Men jagär glad över att nu har sagt aft det sätt att köpa som mannu har kommit fram fill även enligt hans mening är eff bättre Den debatt vi haft visar ju att det infe finnsnågonfing som talar för att vi vet mera om möjligheterna aft fåett plan som fyller 1990-talets och 2000-talets krav än vi vet . Därförhar det socialdemokratiska förslaget om ett uppskov faktiskt väsentliganackdelar. Det gäller ekonomiska, säkerhetspolitiska, industripolitiska ochsysselsättningsmässiga nackdelar. Ingenting av det som jag har hört underdagens debatt får mig att ändra inställning, aft beslut bör fattas . Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 90 () replik: Jag måste upprepa frågan: Vad är det somsäger aft vi, bara för att vi har sagt ja till denna nya upphandlingsmetod, påen gång måste ta ställning till densamma? Def kan jag inte förstå, PerPetersson. Vi menar atf def finns storafördelar med detta nya upphandlingssätt. Det bör ge oss minst lika godamöjligheter atf successivt modifiera de beslut som vi har fattat tidigare. Jagser alltså inget samband mellan denna nya upphandlingsmetod och det faktum atfvi måste fatta ett definifivt beslut . Krig eller ofred är infe bara en fråga omvilka vapen och vilka soldater vi skall ha. Kriget drabbar oss alla - vare sigvi är civila eller militära -på många olika sätt. Det gäller oavsett om fiendenär utanför vårt'område eller inte. En av de många olika fasor som kriget innebär är attantalet medborgare söm behöver sjukvård med visshet blir mycket större i krigän i fred. Våra möjligheter att i fredstid fa hand om akut sjuka och skadade ärmycket goda. Därför har vi genom vår fredstida sjukvårdsorganisation också engod grund för hälso- och sjukvården i krig. Men i krig måste - det är vi nogeniga om -flera olika totalförsvarsmyndighéter samarbeta, med det gemensammamålet att varje människa, civil eller militär, som är i behov av vård alltidskall kunna få den vård som hennes tillstånd kräver trots att def är krig. Egenfligeri säger def sig självt att hälso- och sjukvårdeni krig kommer atf utsättas för en avsevärt utökad belastning. Dessutom blir detfråga om att ta hand om människor med många andra typer av skador och sjukdomarän de som är vanligast förekommande under fredliga förhållanden. Det berorfrämst på tillströmningen av personer som har skadats i strid men också på attcivilbefolkningen kan komma aft skadas i samband med flyganfall och andraangrepp. Även infektionssjukdomar och psykiska besvär kan bli vanligare. Hälso- och sjukvården i krig måste, som jag harsagt, bygga på de resurser som finns i fredssjukvården. Men de behöverkompletteras i krig genom olika åtgärder, allfifrån upprättande av särskildaoperations- och vårdannex och insatser för att säkerställa sjukvårdensförsörjning till andra regler för hemskrivning av patienter. försvarsbeslut angav en inriktning för Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. uppbyggnadenav hälso- och sjukvården i krig för den närmaste femårsperioden. Deninriktningen har inneburit atf beredskapen har kunnat förbättras - och defbehövdes - bl. a. i fråga om läkemedel, utrustning för operationsannex ochutbildning av personal för hälso- och sjukvården i krig. Någon ordentlig, säkerekonomisk ram angavs däremot inte den gången. Hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap har storbetydelse för uthålligheten. beslut tog inte ställningfill försörjningsberedskapen beträffande sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär, utan man hänvisade till pågående utredning. bestårfillgängliga resurser när det gäller förbrukningsmateriel avsjukvårdshuvudmännens driftslager, näringslivets kommersiella lager och deninhemska produktionskapaciteten. Men de lagren är, även tillsammans, mycketbegränsade. visar också programplan för perioden1982-1987 att uppbyggnaden måsfe bli mycket omfattande, om den skall kunnatillgodose de totala behoven under en långvarig försörjningskris och därförmåste ske än programplaneperioden. Däremot kan krigsbehovetunder vissa förutsättningar täckas . Det är också nödvändigt med en viss lagring avfärdigprodukter, både för att vi också i krig skall ha tillgång till denspeciella materiel som över huvud taget inte finns inom landet och föratf vi skall hinna ställa om industriproduktionen så aft vi själva kantillverka de nödvändiga produkterna. Den omsfällningsperiod som behövs för attvi skall nå en långvarig försörjningsförmåga kommer aft variera mellan olikaprodukter, från enstaka månader . En fullständig omställning tillinhemsk försörjning är troligen inte möjlig inom alla områden. Det betyder atfvi behöver viss beredskapslagring av såväl färdigprodukfer som råvaror och halvfabrikat.Dessutom behövs naturligvis beredskapslagring för att täcka behovet underomställningsperioden, fill dess en egen produktion har kommit i gång.Målsättningen är självfallet atf vi skall klara oss på inhemsk produktion. I försvarspropositionen har regeringen helt anslutit sigtill försvarskommitténs uppfattning att den f. n. viktigaste åtgärden är aftsäkerställa sjukvårdens försörjning av sjukvårdsmateriel i kris och krig. Debrister inom hälso- och sjukvården som försvarskommittén har pekat på har ocksåbehandlats i propositionen.-Det gäller sjukvårdens skydd i krig, utbildning ochledning. Medelsberäkningarna för nästa budgetår följer ocksåförsvars-kommitténs förslag. har sjukvårdshuvudmännen ansvaret för ledningenav sjukvården i krig inom sitt verksamhetsområde. Det innebär att sjukvårdshuvudmännenbör se sjukvården i krig som en naturlig uppgift i direkt apslufning fill derasfredstida ansvar och verksamhet. För atf kompensera deras merarbete har enicke oväsentlig ökning av statsbidraget skett. Sjukvårdshuvudmännen erhöll 1980ett dubbelt så stort statsbidrag i fasta priser som 1971. Denna ökning harskett successivt under 1970-falef, som landsfingen har fått ettutökat planeringsansvar. I kronor räknat rör det sig om . 1971 och3,7 milj. kr. i årets budget. I den proposition som vi nu behandlar har regeringen föreslagit entvåårig ekonomisk ram för programmet hälso- och sjukvården samt socialtjänsteni krig. förslag innebar en femårig ekonomisk ram; jämntfördelad över perioden, medan regeringen tog ställning för de första två åren.Det är dock fråga om samma årliga summa, nämligen 64 milj. kr. Somjag nämnde i början av anförandet, fastställdes ingen ekonomisk ram i 1977 årsförsvarsbeslut. anser försvarsutskottet att nödvändiga ansträngningar inomhälso- och sjukvårdsområdet måste bäras upp av en fast planering. Det kan jaghålla med om. har förordat att den femåriga ekonomiska ramenfastställs enligt försvarskommitténs förslag. Jag delar inte helt uppfattningenatt fasthet i planeringen är detsamma som en på kronan fastställd ekonomisk ramför framåt. Detpågår förhandlingar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om deras medverkan ilagringen av sjukvårdsmateriel. Det pågår också en försöksverksamhet medberedskapslagring inom vissa landsfing. Med hänsyn härtill ansåg regeringen detklokt atf vänta med att ta ställning till anslagen för alla de fem kommandeåren. Omman, som vi alla vill, skall ge landsfingen ett eget ansvar för lagringen, ärdet rimligt atf vänta något med att ta slutlig ställning fill kostnaderna. Jag vill understryka aft den summa jag har nämnt, och som utskottet iprincip är ense med riiig om, självfallet ger en god ledning för oss när detgäller både att satsa på berédskapslagring och aft stärka insatserna för hälso-och sjukvården i krig. Vi tycks alla vara ense om att hälso- och sjukvården ikrig är en viktig del av totalförsvaret. Låtmig fillägga att jag tycker det är glädjande att def faktiskt börjat bli debattom sjukvården i krig. Det är att den kom i gång. Säkerhets-och försvå rs politik en, m. m. 92 (vpk) replik: Låt mig först konstatera atf det faktiskt infe råder den enighet kringden här frågan som man skulle kunna tro. Det finns också inom parti en oro för vad som kan hända på hälso- och sjukvårdsområdet i enkrigssituation. Def kan man konstatera när man läser betänkandet omförsvarspolitiken. Socialstyrelsenär definitivt inte med på det som presenteras för . Jag ärfortfarande orolig, som jag sade fidigare. KarinAhriand säger aft de brister försvarskommittén pekat på anges i propositionen.Men jag litar infe riktigt på försvarskommittén därvidlag. Jag tror inte attden riktigt har klart för sig hur det ser ut inom vårdområdet. Sommycket riktigt har påpekats, har man gått över till stordrift. Man har gåttöver fill engångsartiklar, helt i profitintresse, för att rationalisera. Det ärväldigt svårt att gå tillbaka, och def gäller inte bara sjukvårdsområdet utanen rad andra områden. Man har helt enkelt avskaffat möjligheten att användaflergångsartiklar. Def kommer att fa åratal, för att infe säga decennier, attreparera den typ av stordrift som man nu gått in för. Man kan också vad gäller ABC-stridsmedel ochkärnvapenkrig - nu talar Säkerhets-och försvarspolitiken; m. m. jag också om kärnvapenkriglångt ifrån - konstatera att hälso- och sjukvården rent uf sagt infehar någon beredskap. Det har, som jag framhöll tidigare, läkare för fredkonstaterat. ABC-stridsmedel har egenfiigen ingen analyserat tillräckligt, infeens . Def tycker jag är skrämmande. Därför har vi krävt meraanslag. Vi har krävt def sorti har angivit som ett minimum. Jagtycker fortfarande aft de behövs. Dessutom tycker jag att det är så oerhörtlitet i förhållande till den övriga försvarsbudgefen. Med tanke på deperspektiv som t. ex. filmer ger behöver vi de pengarna. Anf.93 PER () replik: Av vissa skäl har jag intresserat mig en hel delför problemet hur man skall klara hälso- och sjukvården i krig. Jag sättervärde på atf statsrådet nu uttalar sitt intresse för saken och atf honvill arbeta för atf vi skall få bättre beredskap på detta för totalförsvaretviktiga område. Defkan inte vara någon hemlighet för statsrådet atf såväl utredningen omsjukvården i krig som försvarskommittén enhälligt har konstaterat att def härområdet är det inom tptalförsvaret som har den sämsta beredskapen, särskilt vadgäller sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär, läkemedel och utbildning fören krigssituation. Närman har konstaterat det, då tycker jag att det tyder på en viss onödigklåfingrighet atf rubba på försvarskommitténs enhälliga förslag om en fastfemårig medelsram för det viktiga området hälso- och sjukvård i krig, där såmycket behöver göras, även om man där också har som den viktigastehuvudmannen. Lät mig med tanke på den sena timmensäga atf jag är verkligt glad över att socialdemokrater och moderater hållerfast vid försvarskommitténs enhälliga förslag. Nej, Per , det är ingen hemlighet för mig vad utredningarnahar sagt. Jag fror aft på den punkten är vi nog alla eniga. TillEva vill jag säga atf def väl ändå är ganska onödigt att börja falaom en oro för vad som skall hända. Jag fror att varenda svensk hyser oro förvad som skall hända om det blir krig. Det behöver vi inte tala om här. Låtmig säga bara några saker fill. Regeringen har i sin proposifion anvisat exaktden summa som försvarskommittén har angivit . Det betyder -och det börman kunna förstå - att regeringen faktiskt är ense med försvarskommittén om vadman kanske kan kalla för ett minimum. Mensamtidigt har vi i stor enighet gått in för atf låta sjukvårdshuvudmännen faett ökat ansvar för planeringen på det här området, helt enkelt därför att viockså tror att vi får en bättre beredskap, om de myndigheter och organisationersom sköter sjukvården i fred får ett ansvar för den även i krig. Då är defrimligt att tala med landsfingen och förhandla med dem om Jagskall inte stå här och repliera på reservanterna, och vi har infe tid fill detheller, men låt mig hänvisa både Per och till denreservation som och ledamöter har skrivit och somsannerligen inte går ut på att vi inte skall ha någon sjukvårdsberedskap ikrig, men som anvisar andra vägar. Där finns också svar på för all engångsmaferiel. Får jag kanske på den punkten upplysa EvaHjelmström om atf har man på svenska sjukhus att också i fredstidtänka om litet grand när det gäller engångsförbrukningsartiklar. Det är enfråga om ekonomi i sjukvården även i fredstid. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Anf.95 (vpk) replik: Först det här med engångsartiklarna. Jag är medveten om atf man redannu börjat fundera över att gå tillbaka till tidigare ordning - def gäller intebara sjukhusen utan def gäller barnstugor och en rad andra områden - justdärför att det visat sig atf de multinafionella bolagen gjort sig så storprofit på engångsartiklarna. Def hälsar vi naturligtvis med tillfredsställelse. KarinAhriand säger aft hon delar oron för vad som kan hända och tycker att jag intebehöver påminna henne om def.