prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — a. en, som det verkar, summarisk behandling av motion1980/81:270 angående dispens för ålljustring i östra skärgård. Utskottet avstyrker motionen, och i motiveringen stöderman sig på atl ett föredragande statsråd ansåg alt detta slag av fiskei hög grad skadade ej fångad fisk. Naturligtvis är statsråds ord ibland värdaatl sätta tilltro till. särskiltnär del handlar om statsråd från de socialdemokratiska regeringarnas Nr 25 tid, men nog finns det i det här ärendet anledning att vara starkt Torsdagenden Vi har ivår nu aktuella fyrpartimotion visat atl den här fiskemetoden är ett av deallra humanaste fiskesätt som vi använder oss av. Har ljustret en gång träffaten ål har den - ålen alltså - ingen möjlighet att för egen kraft ta sig lös ochfri. Om ljustret missar, gör det inte fisken någon nämnvärd skada. Jag kan erkänna att fiskemetoden verkar brutal. Redskapetsutseende ger gärna den känslan. Åljärnets form, som påminner om del verktyg somtecknare brukar utrusta en viss potentat med, är säkerligen den största orsakentill många människors avståndstagande från fiskesättet. Jag kan acceptera att oinitierade tar intryck av sådanaskäl, men jag hoppas verkligen att jordbruksutskott kunnat bortsefrån dem. Ljustring av ål är alltså inte alls någon speciellt brutalfångstmetod. Det man kan anföra mot metoden är att den i vissa speciella fallkan betecknas som rovfiske, exempelvis då man använder ljuster i åar och bäckarvid fiske efter lekande lax och laxöring. Sådant fiske är och bör även ifortsättningen vara förbjudet. Vad vi däremot nu diskuterar är ett relativt humanthusbehovsfiske som utövas av särskilt licensierade medborgare, boende ianslutning till skärgården - ofta människor som är bosatta i öväridenvintertid, avstängda från de flesta fritidssysselsättningar som vi andrabetraktar som helt självklara. I sammanhanget kan nämnas atl för ungefär samma människorsom det här gäller fattade , även då på förslag avjordbruksutskottet, ett beslut där man förbjöd en annan gammal tradifionellfritidssysselsättning, den mest eftertraktade jakten i skärgården - jakten påsträckande ejder . Man har lätt att förstå varförskärgårdsbefolkningen ofta undrar om vi inte gör annat än instiftar förbud häri . om dettajordbruksutskottets förslag, stadfäster vi ännu ett förbud. Vi förbjuderanvändandet av en traditionell fångstmetod som en liten del av befolkningen iöstra använt i, tror jag, hundratals år. Jag vill påstå att vi därmed berövar oss ännu ettkulturellt inslag i samhället. Nog borde vi ha mod till atl behålla en del av vårasäregenheter och vanor. Det kan inte vara nödvändigt att helt och hållet"släta ut" vårt samhälle, inte ens av rättviseskäl, om det gäller såhär små kulturellt inriktade specialiteter. Vi är på väg att göra oss helturarva på regionala kulturegenheler. Jag ser med spänning fram emot denförestående omröstningen och hoppas naturligtvis att flertalet av riksdagensledamöter i den här icke partiskiljande frågan för omväxlings skull röstar nej- nej till ännu ett förbud. Jag yrkarbifall till reservation. 87 HANS (): Ljustret torde vara ett av våra allra äldstafiskeredskap, använt redan av salig , och tydligen, efter vad RalfLindström här sade, även av en betydligt mindre godsint potentat. Jagskall intege mig in på någon mera ingående historisk utredning om hur det kom sig attljusterfiskaren kom ur ropet som gud betraktad. Det har inte direktmed den här saken all göra. Det väsentliga för oss här är atl ålfiske medljuster, med just Nepluni gamla redskap, har levat kvar i den blekingskaskärgården ända lill , då de sistadispenserna från Ijusierfiske-förbudel gick ut. Man kan naturligtvis inte förneka all det här, ijämförelse med de betydligt fulare fiskar som då och då uppehåller sig iBlekinges skärgård, rör sig om en bagatell, men för dem som tidigare genomålfiske kunnat dryga ul sina inkomster med något hundratal kronor är det inteså. Sysselsättningen har dessutom alltid varit ett bekymmer idet sydöstra hörnet av vårt land. Inte gör väl ljusterfisket efter ål mycketlill för atl förbättra den, men litet är del trots allt. I det här falletskulle man kanske kunna tala om sysselsättningsterapi, ur vilken synpunktIjuslerfisket efter ål ingalunda är att förakta. Det var i alla fall närdispenserna gick ul 176 fiskare som på det här sättet kunde dryga ut sin kostmed ett kok ål, som det heter, eller sin pension eller sillarbetslöshetsunderstöd med några hundralappar. Del anförs ibland från myndighetshåll all man inte kanhålla kvar en gammal kvarleva genom en särskild lag för inte ens 200 personer,och alt därför tiden nu är inne alt en gång för alla avskaffa Ijuslerfisketefter ål. precis som man en gång avskaffade ålfisket med harka. Mot det vill jag hävda, att just därför att del är så fåfiskare som ännu ägnar sig åt denna fiskemetod, finns del inte någon anledningall stifta eller bibehålla en lag, riktad just mot dessa få, mot en så litenkategori medborgare. Redan av den anledningen yrkar jag bifall till min reservation. Jag kan f. ö. komma till samma slutsats ur en helt annansynvinkel. Del är en mångtusenårig fiskemetod som det gäller, som lill förkorl lid sedan bevarats som ett levande kulturminne - och därtill, vilket maninte minst kan vara glad åt , utan kostnader för det allmänna. Denkulturhistoriska faktorn väger med andra ord så tungt att man kan ifrågasättaom inte motionen hade bort remitteras till kulturutskottet i stället för tilljordbruksutskottet. Vi har anledning all vara lacksamma mot dem som hjälper ossi denna del av kulturminnesvården, och jag yrkar därför än en gång bifall tillmin reservation. deltaanförande instämde (). 88EINAR (): Det har här sagts att denna fråga berörmycket få personer. och dettavar också betecknande för handläggningen i jordbruksutskottet. Det varytterst få som ville gå motionärerna till mötes, del var bara Hans den Han är ju också - det ser ut som en händelse - från Redan försökte få en enhetlig lagstiftningi vårt land. Ljusterfiske efter Visserligen tillhörde liksom Skånepå den liden ett fritt folk och / hade ännu inte ockuperats av svenskarna.Men lyckades inte helt med all få igenom enhetlig lagstiftningi landet. Del gick något bättre 1734. höll sig dock fortfarandeutanför den enhetliga lagstiftningen när det gällde ljusterfiske. fick vi i i princip ett totalförbud inptljusterfiske, meii även då klarade sig som ett undantag. ,när denna fråga diskuterades igen, kom nästan med i den enhetligalagstiftningen för detta land. Man fick dock dispensmöjligheter, och somframgått av tidigare anföranden och av handlingarna upphörde det hela atl gällai . Frågan är om det nu' är tid att ta bort en del av landskapslagstiftningeneller om vi skall ha den kvar. I jordbruksutskottet har man inte kunnat finnatillräckligt starka skäl för att biträda niolionsyrkandet om atldispensmöjlighelen skall fortsätta att gälla. Jag skulle till det som sagtstidigare vilja tillägga, att det är klart att det finns en massa andramångtusenåriga traditioner som också är väldigt barbariska men som vi inte förden skull kan bibehålla av kulturella skäl. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall lillutskottets hemställan. Anf, 89 (); Jag tackar utskottets ordförande för att hani alla fall litet grand har försökt något mer motivera utskottelsställningslagande, men jag tycker inte alt han har kommit med några nyheter.Jag tänker inte ta upp en längre debatt, även om det skulle ha varit trevligt.Men med hänsyn lill kammarledamöternas tid och eftersom jag inte tror all vi ien fortsatt diskussion kan föra frågan väsentligt framåt, skall jag avstå fråndet. Jag tror del räcker med alt jag hänvisar till de klara argument somframförts i motionen, i mitt första anförande och i Hans Wachtmeistersframförande . Jag hoppas att flertalet av ledamöter nu kännerbehov av att säga nej lill ännu ett helt onödigt förbud. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottels hemställan bifölls med 216 röster mot 62 förreservationen av . 9 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 21 §Bestrålning av livsmedel 12 Tihe 1981 betänkande 1981/82:2 om bestrålning av 90 (); I det besvärliga ekonomiska läge som vårtland har befunnit sig i har resonemangen om lösningar på bl. a.industrikrisen mycket ofta rört sig om den ökade tekniska satsning och ökadeforskning som behövs. Man sätter ofta sin tilltro till de nya metoder och denteknik som ett kreativt och idogt forsknings- och utvecklingsarbete kanresultera i. Forskningen på strålningsteknikens område är tyvärr förallmänheten mesl känd från kärnkraftens militära och fredliga utnyttjande. Manglömmer ofta atl slrålningstekniken har gett oss nyamöjligheter att bekämpa och upptäcka sjukdomar. harslrålningstekniken också tagits i bruk i kampen mot bakterier. Vi har i Sverigetvå anläggningar för bestrålning av sjukvårdsartiklar för att förebygga attfarliga bakterier skadar de sjuka. Inom livsmedelskontrollen bedriver man också en jakt påför människan ohälsosamma bakterier och svampar. Skyddet mot otjänliga livsmedel har ofta bestått i dyrbarkyl- och frysförvaring eller i behandling med kemiska ämnen, som ofta hafttvivelaktiga effekter på människans hälsa. Sedan slutet av 1950-lalet har man i flera länder och hosinternationella myndigheter studerat möjligheterna att behandla livsmedel medsmå doser av joniserande strålning. Vid de små doser som används bildas ingenradioaktivitet i livsmedlen. Därför har och FN;slivsmedelsorgan 1979 skapat standard för bestrålade livsmedel. Över 30 årsnoggrann forskning har visat oss för det första atl bestrålade livsmedel ickeutgör någon fara för konsumenten. En expert i säger t. o. m. alt om manbestrålade allt kött i , så skulle det motsvara risken av att varjesvensk röker en cigarett . Men för del andra är strålningsteknikensom konserveringsmetod mindre energikrävande än alla andra metoder. För deltredje är strålningstekniken när det gäller livsmedel sådan att den kan ersättaoch minska behovet av konserveringsmetoder eller tillsatser som är mertveksamma och ibland farliga för konsumenterna eller besvärliga urarbetsmiljösynpunkt. Efter ett möte mellan de nordiskalivsmedelsmyndigheterna står det klart att man i , och ärfärdig att acceptera bestrålning av livsmedel med små doser. Man vill accepteradet som en process mot bakgrund av de ställningstaganden som gjorts av FAO, WHOoch av internationella strålskyddsorganisationen i . svar på tre motioner om bestrålning avlivsmedel visar att vi i inte tror på dessa viktiga internationellaorgans ställningstaganden. Även om riksdag skulle ha avslagitmotionärernas krav på en utredning, hade ändå varje ansökan om bestrålning avlivsmedel specifikt bedömts av det enligt de lagar vihar, och man hade försökt att finna möjligheter att upplysa konsumenterna ombehandlingen. F. n. ligger en ansökan hos ombestrålning av kryddor, en teknik som skulle ersätta den nuvarandekonserveringsmetoden, som är en gasbehandling med något som heter etylenoxidoch som är mycket tveksamt ur arbetsmiljösynpunkt. Det synes vara omöjligt för livsmedelsverket att godkännaslrålningsbe-handling, trots överväldigande accepter i andra länder, omriksdagen beslutar att frågan om bestrålning av livsmedel skall ytterligareutredas. Jag är på del klara med, herr talman, att det mot ettenhälligt utskott inte är lönt att vädja från denna talarstol. Vi kan förbjuda bestrålning av livsmedel i vårt land, ochvi kan också förbjuda import av bestrålade livsmedel, men vi har ingenmöjlighet lill effektiv kontroll av ett sådant stadgande. Jag anser personligen atl det är allvarligt om vi iSverige, på grund av en oro som bygger helt på känsloskäl, en oro som motsägsav objektiva och noggranna undersökningar av ansvariga myndigheter ochexperter, kommer att halka efter utvecklingen i vår omvärld när det gällernågot så viktigt som livsmedel, livsmedel som också ur resurssynpunkt ochekonomisk synpunkt är hårdvaluta. Med detta, herr talman, har jag velat ge uttryck för enbred opinion i livsmedelskretsar. Jag har inget yrkande. Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagits av andre vice talmannen. 91MARGOT (); Känslor finns det vanligtvis inte myckelplats för i riksdagsbehandlingen av olika politiska frågor. Därför tar man enrisk när man använder känsloargument av typen: Jag är rädd för vilken inverkan bestrålad mat kan ha påmänniskokroppen . Jag är skeptisk lill forskningsresultaten, som verkarotillräckliga och delvis motstridiga. Vi konsumenter borde ha rätt alt handla fräscha, friskaoch obestrålade livsmedel. Risken ärju att jag bemöts med en rad experlargumenl; "De kemiska förändringar som uppstår bedöms som småoch ofarliga" eller "Frågan om uppkomst av strålresistenta stammar hosbakterier, parasiter m. m. torde vara obefogad" eller "Vi kan inte finna alt bestrålning av livsmedel ledertill risker som är större än vid andra processer som livsmedel konventionelltutsätts för", för attcitera ur remissvaren till jordbruksutskottet. Jag tarrisken därför att det inte handlar om alt kunna motbevisa forskare och experter om riskerna. Det handlar inte heller om atlersätta t. ex. kemiska tillsatser med bestrålning av livsmedel. Det handlar om behovet och viljan hos politiker ochkonsumenter. Vi behöver inte bestrålade livsmedel med vårt klimat och finatransport- och lagringsförhållanden. Vi vill ha färsk, giftfri och obestråladmat! Även jordbruksutskottet tycker nu att en utredning börtillsältas och säger atl regeringen får bedöma om det skall bli en utredninginom livsmedelsverket eller en allsidigt sammansatt utredning, bl. a. medparlamentariskt inslag. Observera då atl livsmedelsverket är den i stort sett endaremissinstans som är tvivellös och okritisk. Del är svårt att känna förtroendeför ett verk som uttalar sig så här: "Del år mycket farligare alt röka encigarrett än atl regelbundet äta bestrålad mal." Det är ettmakalöst påstående. Eftersom livsmedelsverket redan anser sig vela allt somman kan behöva vela är väl en verksutredning överflödig. Det vore stor skam för det demokratiska arbetssättet ochtraditionerna om inte politiker och konsumenter fick göra sina röster hörda ien kommande utredning! Del enda som saknas är nämligen politiskaviljeyttringar och en stark konsumentopinion. Del börjar bli bråttom med ett avgörande, och det gälleralt se till att det avgörandet blir rättvist! Till måste jag få säga: Del är skillnadmellan att vara teknikfientlig och att vilja använda tekniken i samhällets ochmedborgarnas tjänst. Att experterna har sagt sitt står klart - jag har settmånga experlutlåtanden om bestrålning. Men var har den breda, allmänna debattenförts? Har frågan debatterats i FN eller i världshälsoförsamlingarna? Vilkakritiska röster har hörts? Har verkligen konsumentintressena fåll chansen sattsäga sill? Det är mina frågor till , eftersom jagtycker att hon är okritisk. Det är atl beklaga atl hon i första hand ser sigsom en försvarsadvokat för livsmedelsverket när det gäller frågan ombestrålning av livsmedel. 92GRETHE () replik; Jag är inte okritisk mot experterna. Jag harvarit mycket kritisk mot bestrålning av livsmedel, men jag har blivit övertygadav dels atl många svenska experter gått i god för denna metod, dels atlVärldshälsoorganisationen och alla dess organ godkänt metoden, dels att FN:slivsmedelsorgan godkänt metoden, dels att det internationellastrålskyddsinstiiulel i också har gått i god för att metoden är ofarlig. Vilka fler experter skall vi kunna få fram för attundersöka denna metod? Jämt och ständigt har vi här i diskussioner omde kemiska ämnena och deras farlighet. Jag tycker atl del är bra om vi kanhitta ett sått att ersätta kemiska ämnen och kemiska metoder. Just den ansökansom ligger på livsmedelsverkels bord är ett typiskt exempel på atl manskall ersätta enkemisk gasbehandling av kryddor med bestrålning. Det är den Nr 25 enda möjlighetenlill ersättning. Det är alltså en metod som är relativt farlig den för demänniskor som arbetar med detta. Jag kangarantera , alt även om man skulle fatta beslut om ett godkännande av bestrålningsmetoden,kommer Bestrålnins av ända deansvariga myndigheterna i - och livsmedels- livsmedel verket - naturligtvis all ständigt i sina beslut se lill atl metoder som årfarliga för konsumenterna inte släpps fram. Del kravet har de verkligen på sig. Jag kan garantera att de helst av allt vill leva upp till detta. 93 () replik: Jag vill inte acceptera ett resonemang sominnebär alt vi i stället för kemiska tillsatser skall ha bestrålade livsmedel.Del kan inte vara några verkliga alternativ eller valmöjligheter. Det är ju somatl välja mellan pest och kolera. Jag efterfrågar inte fler experlutlåtanden. Tvärtom sägerjag all del nu är dags atl låta konsumenternas vilja - det är ju konsumenternasom i sista hand berörs av ett beslut om bestrålning av livsmedel - och vårpolitiska vilja komma fram. Jag kan bara peka på atl remissinstansernagenomgående är positiva till en fortsall bevakning och ulredning av den härfrågan. Några remissvar ger också exempel på sådant som bör studeras närmare.Även livsmedelsverket medger faktiskt - trots alt det verkar vara gjort medvänster hand så alt säga - att en viss forskning och undersökning av svenskaförhållanden kan vara motiverade. Allra sist: Jag undrar om det är riktigt att alla forskareär eniga i den här frågan. Del är i så fall första gången som maninternationellt sett är helt överens. Det finns ju forskare som menar att deexperiment som har gjorts år otillräckliga, att de bara har gjorts ilaboratoriemiljö. Därför tycker jag som sagt all vår politiska vilja ochkonsumenternas intressen skall få komma fram. 94 () replik: Jag har haft tillfälleatt läsa alla remissyttranden. Alla remissinstanser säger att denna metod ärofarlig för konsumenterna. När man i vissa fall har sagt att man kan länka sigen ytterligare utredning är del endast därför all man på något sätt villförsöka övertyga konsumenterna om att metoden år ofarlig. Det är alltså oronsom man vill försöka stilla. Jag tror att ell bättre sätt att stilla oron vorealt politikerna gick ul och talade om för människorna atl delta enligt allakända undersökningar är ofarligt. 95 MARGOTWALLSTRÖM (s) replik; Vi måste ändå utgå från någon sortsställningstagande lill om vi vill ha den här metoden. Är det önskvärt attinföra en sådan här metod? Behöver vi den i ? Är det något som vi kantro att konsumenterna har behov av? Finns det ett uttalat behov av bestråladelivsmedel? Det tycker alltså inte jag. Vi behöver inte bestrålad mat. Inteheller behöver vi använda Nr 25 kemiska tillsatser i maten ellerbruka andra jämförbara metoder.Expertut- Torsdaeenden låtanden har vi liksomsett nog av.Låt oss i stället resonera om medborgarnas intressen i egenskap av konsumenter! Talmannen anmälde att anhållit alt tillprotokollet få antecknat atl hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 96 (); Utan att ge uttryck för någon som helstsidovördnad för insatser här måste jag erkänna att jag är merpåverkad av argument än av . Atl våga tahänsyn lill människors oro och rent av till deras känslor kan aldrig vara enallvarlig risk. Därför är jag väldigt glad all kunna säga all det är ettenhälligt jordbruksutskott som gjort det ställningstagandet atl risken skullevara större att ge klartecken än att först ta bättre reda på hur människornavill ha det. För att vinna tid vill jag bara säga till utskottet inte har talat om totalförbud utan om att det behövs en ytterligaregenomlysning, om man får använda det uttrycket i detta sammanhang. Med detta anförande, i vilket MärtaFredrikson (c) instämde, var överläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:3 om djurskydd 97ANDERS (); När jag nu tar till orda i anslutning tilltvå motioner om djurskydd är det främsl för atl jag vill begagna varjetillfälle lill alt ge en påminnelse om de plågade försöksdjurens situation. Detgäller de hundratusentals djur enbart i vår närmaste omvärid som fortlöpandeutsetts för mer eller mindre onödiga plågor i olika laboratorier. Eftersom en stor mängd av dessa djurförsök definitivtmåste betraktas som onödiga - av flera olika skäl - så är det viktigt att skapaen opinion mot de typer av djurförsök som bör kunna uteslutas eller ersättas avandra metoder. Genom ett antal motioner i detta syfte harkammarens ledamöter fått - och även visat - ökad förståelse för försöksdjurensbeklagansvärda situation. Detta är mycket glädjande för landets mycket storaantal djurskyddsfrämjande personer och organisationer. Även jordbruksutskottet, som handlägger dessa frågor, harvisat förståelse för hithörande problem och har också visat en ökande välviljaatt finna lösningar. Av olika skäl ser man dock inte från utskottels sida likapositivt på lämpliga lösningar på problemen som landetsdjurskyddsorganisationer gör. Men vi måste ju alla finna oss i de politiska ochjuridiska formaliteter och trögheler som råder i samhället. I motion 770 har yrkats att den svåraste graden avdjurförsök -ålgärdsgrupp 5 - skall totalförbjudas. Utskottels förklaring tillatt detta förslag inte kan tillstyrkas får t. v. godtas. Utskottet förutsätteratt de djurförsöksetiska nämndernas prövning av mera ingripande djurförsök skermed den restriktivitet som är motiverad med hänsyn till försökensomständigheter. I förhoppning om att de försöksetiskanämndernas ledamöter verkligen vill känna sitt stora etiska ansvar och sinstora moraliska skyldighet att verkligen försöka skydda djuren mot lidande harjag i dagens situation inte något annat yrkande än utskottels rörande dennamotion. 1 motion 1004 hemställs om olika åtgärder för att motverkaplågsamma djurförsök vid framställning av kosmetiska lyxprodukter m. m. I dessasammanhang har jag brukat exemplifiera sådana produkter med det stora utbudetfrån en mängd olika tillverkare av skumbadspulver, nagellacker, blekningsmedel,julgranssprejer etc. Varför skall tiotusentals djur behöva lida för vårinbillade välfärds skull? har tagit fasta på argumenten när detgäller klart lyxbetonade produkter och preparat med ytterst perifertanvändningsområde, t. ex. medel att höja vissa krukväxters utseende m. m., ochuttalar sig dels beträffande iakttagande av restriktivitet, dels beträffandedet från etisk synpunkt klart stötande i att djurförsök skall behöva förekommai sådan tillverkningsprocess. Utskottets inställning till delta är myckettillfredsställande och kommer att hälsas med glädje och uppskattning av allalandets djurvänner. Inte heller rörande denna motion har jagnågot annat yrkande än jordbruksutskottets. 98EINAR (); Jag vill göra ett korl tillägg till AndersGernandts anförande när det gäller hans motionskrav om förbud mot vissa försökenligt grupp 5, och säga alt jordbruksutskottet alltjämt har - vilket vi hardiskuterat här i kammaren - myckel stora förhoppningar ochförväntningar på de etiska nämndernas möjligheter att agera. Vi hoppas att detskall bli institutioner som fungerar allt bättre. Och jag har inte funnittecken på att de inte fungerar. Vi har alltså nöjt oss med aft hänskjuta debedömningarna till de etiska nämnderna. När del gäller den andra avdelningen vill jag barainstämma i vad har sagt. Jag är också glad att kunna redovisaett enhälligt utskottsbetänkande, där utskottet gör ett tillkännagivande ochstarkt vänder sig mot de speciella s. k. kosmetiska djurförsöken. 6 protokoll 1981/82:25-28 Nr 25 Jag ber atl med delta, herr talman, få yrka bifall till utskottets Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 23 § På förslag av talmannen beslötkammaren atl uppskjuta behandlingen av på föredragningslistan återståendeärenden till nästa arbetsplenum, . 24 § Anmäldes och bordladesPropositionerna och skrivelsen 1981/82:57 om försvararjäv m. m. 1981/82:63 omnotarius publicus 1981/82:67om medgivande att avslå viss egendom som tillfallit allmänna arvsfonden /82:76 med meddelande om,kommande förslaglill lagstiftning om ändradeavdragsregler för vissa förskottsräntor 25 § Anmäldes och bordlades Motionerna l98\/82:85av m. fl.