prot · G50914 · 1981-12-31 00:00:00 — Den andra nya aspekten gäller industripolitik ochkonkurrenskraft. Det är uppenbart att om vi i skall kunna - och detmåste vi - konkurrera också när det gäller elektroniska produkter ochteleprodukter, så måste vi ha en hemmamarknad med konkurrens och effektivitet,inte skyddad genom ett monopol. Detta talar för att vi måste ompröva televerketsnuvarande monopolställning. Lägg till del de ganska illavarslande exemplen påhur utnyttjar monopolet och försöker utvidga gränserna för det!Frågan om företagslelefoner är väl det senaste och mest flagranta fallet. Däragerar nu öppet för atl förhindra konkurrens. En av televerkelschefer säger t. ex. att verket varit väldigt tillmötesgående motprivata monopollelefonförelag men all det nu skall bli annat av - för , närteleverket har ett eget syslem, finns det ingen anledning att låta konkurrenternagå hur långt som helst. Del här betyder naturligtvis i klartext all konkurrensmed inte skall få förekomma. Det finns också en rad andra exempel. Försöken att skapastatlig dominans vad gäller telefax och teletex inger ju mycket stor oro. Vi står nu inför en administrativ revolution, som litetslarvigt brukar kallas för det elektroniska kontoret. Det är då nödvändigt atlden utvecklingen i vårt land får ske ulan statlig dominans. Vi har i Sverigeett av världens modernaste telenät. Det borde vara ett skäl till att vi skulleha ovanligt mycket konkurrens, men i själva verket har vi ett av västvärldenshårdaste monopol på teleområdet. Om man utvidgar frågan till en principfråga ommonopol eller inte monopol, är det naturligtvis en väldigt stor fråga, och ensvår fråga, särskilt i ett läge då det gäller ett sådant område som helateleverkets verksamhet. Det förhåller sig så-som i Stockholmsäkertkänner väl till-att har ett ansvai; för att telekommunikationerskall förekomma över hela landet. Det förenklar förvisso inte den här frågannär del gäller i hur stor utsträckning konkurrens om delar av den verksamhetenkanske förekommer. I riksdagsbeslutet finns inskrivet attmonopolställningen möjligen kan få ändras med hänsyn till den tekniska utvecklingen.Till yttermera visso finns det, som jag antydde, inom ettbesvärsärende som ännu inte är avgjort. Men jag delar helt på komplexiteten och hur svårt det är alt förena en allmän, överhela landet förekommande service med konkurrens mellan olika företag. Därmedhar jag inte sagt att monopolet skall se ut si eller så, utan detta är mera enbeskrivning av problemets komplexitet. Om åtgärder för att förhindra utförsäljning av svenskafartyg 42OLLE i (fp): Min huvudsynpunkt var nu inte att dettaproblem är så väldigt besvärligt och komplext utan snarare den motsatta: attdet är naturligt att nya tekniska produkter som kommer in på marknaden skallanvändas under fri konkurrens, inte under monopol. ansvarar för att det över hela landet finnstelefonnät och datanät, och det är en ganska opraktisk tanke atl en rad företagskulle lägga upp parallella sådana nät över landet. Men när det gäller det somkopplas in på näten borde konkurrensen vara fri, och jag ser inga egentligaskäl till att vi i skall ha långt mera monopol än i de flesta andraländer. Jag tar fasta på kommunikationsministerns yttrande altmonopolets gränser kan ändras i takt med den tekniska utvecklingen. Jag troratt vi till det också skall lägga alt monopolels gränser bör ändras bl. a. medhänsyn till yttrandefriheten och av industripolitiska skäl. Dessaomständigheter talar entydigt för att bestämmelserna skall ändras på det sättetatt monopol successivt krymper. 43 Kommunikationsministern : Frutalman! Mitt uttalande om att den tekniska utvecklingen kan ge anledning lilländring av monopolets gränser är ett referat ur det riksdagsbeslut somfattades . Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1981/82:43 om åtgärder för att förhindrautförsäljning av svenska fartyg 44Kommunikationsministern : Fru talman! harmot bakgrund av att Johanssongruppen aviserat försäljning av sex av sinamoderna ro-ro-fartyg frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder föratt förhindra utförsäljning av fartyg från svenska rederier. Frågan utgåralltså från ett konkret fall som jag inte här bör kommentera. Som svar på frågeställningen vill jag anföra att målet försjöfartspolitiken enligt beslut bl. a. är att skapa förutsättningarför att landets utrikeshandel skall utföras på ett tillfredsställande sätt tilllägsta samhällsekonomiska kostnader. Vidare skall förutsättningar skapas föratt trygga landets transportförsörjning i politiska och ekonomiskakrissituationer. har anvisat instrument för att genomförasjöfartspolitiken. Dessa instrument - bl. a. kreditgarantier och värdegaranlier- skall självfallet utnyttjas. Från parterna på sjöarbetsmarknaden harframförts olika förslag för att förbättra den svenska sjöfartsnäringenskonkurrenssituation. Dessa förslag innebär i huvudsak dels olika former avbidrag till driftskostnaderna för fartyg under svensk flagg, dels att densvenska sjöfartsnäringen befrias frånombordanställdas skatter och sociala avgifter. De av sjöarbetsmarkna-densparter framförda förslagen kommer att närmare granskas i samband med atlregeringen tar ställning till del förslag som närsjöfartsutredningen kommer attöverlämna . 45 (vpk); Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Den strukturförändring som den svenska handelsflottan genomgårhar varit omvälvande, eftersom nästan alla tankfartyg, bulkfartyg ochlinjefarlyg som den svenska handelsflottan bestod av 1973 har sålts tillutlandet. Utvecklingen inom den svenska handelsflottan, som kännetecknas avutförsäljning, utflaggning till bekvämlighelsflagg och inhyrning av utländsktbekvämlig-hetsflaggal tonnage, har inneburit att den svenska handelsflottan harminskats till mindre än hälften undersenareår. Det har inneburit atl närmare 10000 arbetstillfällen har försvunnit. Det borde vara uppenbart för var och en vid det här lagetatt den utveckling som den svenska handelsflottan genomgår står i totalmotsättning lill samhällsekonomiska, sysselsältningspolitiska ochförsörjningsberedskaps-mässiga intressen. Den aktuella händelse som föranleddemin fråga till kommunikationsministern är den av bröderna aviseradeutförsäljningen av sex moderna ro-ro-fartyg, samtliga byggda vid svenska varvoch finansierade med 25-procentiga statliga avskrivningslån. Den aviserade utförsäljningen, som kommer alt resultera iatt ytterligare 200 sjömän blir arbetslösa, strider klart mot samhälletsintressen. Regeringens vägran att stoppa den aktuella utförsäljningenmotiverar frågan; Vems intressen är det egentligen regeringen vill slä vakt om?Är del samhällets eller redarkapitalets? Den andra frågan som man kan ställa sig är: Anser intekommunikationsministern att finansieringsformer som det aktuella statligaavskrivningslånet underlättar utförsäljningen av den svenska handelsflottan sälänge de inte är förknippade med villkor som tvingar redarna att behållafartygen under svensk flagg? Om åtgärder för att förhindra utförsäljning av svenskafartyg Dessa problem är inte nya. Det har tidigare iår varit frågor här i om liknande ting. Det finns, det kan jag försäkra frågeställaren, ingen somhelst ambition i regeringen att gå några vinstintressen lill hända i den meningsom antydde. Regeringens strävan när det gäller dennanäring såväl som alla andra branscher är naturligtvis att vi så långt som detöver huvud taget är möjligt, och då gärna med sådana insatser som jag beskrev imitt svar, skall försöka underlätta för näringen att bedriva sin verksamhet med- så får vi väl uttrycka det i detta fall - svensk anknytning. Ett bevis på regeringens engagemang och känsla försjöfartsnäringens betydelse är det gemensamma sammanträffande vi påkommunikationsde- Ot?i åtgärder för att förhindra utförsäljning av svenskafartyg partementethar haft med samtliga tre sjöfolksförbund och redarna. Vi resonerade dä igenomalla dessa frågor och kom fram till att samtliga företrädare förnäringen skulle försöka hitta utvägar och komma med förslag. Ett nytt sådantsammanträffande är aktuellt . Som jag antyder imitt svar förväntas då olika förslag från näringens företrädare. Då får vi sevad vi kan hitta för utvägar. 47 (vpk): är följande; BrödernaJohansson anskaffar sex moderna fartyg, byggda vid svenska varv ochfinansierade till med skattebetalarnas pengar. Finansieringen är inteförknippad med några villkor. Det förhållandel underlättar för brödernaJohansson att tämligen omgående sälja dessa fartyg. Affären blir ocksålönsammare i och med att av kostnaderna betalas av skattebetalarnaspengar. Anser inte kommunikationsministern att man underlättar utförsäljningenav den svenska handelsflottan och därmed motarbetar de målsättningar somregeringen säger sig ha när det gäller sjöfartspolitiken, om man inteförknippar dessa lån med villkor som tvingar redarna alt behålla båtarna undersvensk flagg? 48Kommunikationsministern : Fru talman! Alla berörda parter inomsjöfartsnäringen är överens om i varje fall en sak - förhoppningsvis fler -,nämligen att det behövs lättnader i ekonomiskt avseende för svensksjöfartsnäring för att den bättre skall kunna hävda sig i konkurrensen medomvärlden. Jag har svårt att förstå att man kan dra den slutsats somfrågeställaren här drar - att det skulle underlätta för redarna att sälja utsina fartyg, om sådana åtgärder som alla är överens om skulle hjälpa näringenkommer till stånd. Det är i stället så, att om vi inte gjorde någonting såskulle naturligtvis problemen för rederierna vara ännu större, och därmedskulle de ha större anledning att göra sig av med tonnage. Det är ju för attförhindra detta som vi har tagit dessa initiativ. Om jag har förstått rätt,vilket jag tror, är också sjöfartsnäringens samtliga parter intresserade avdem. 49 (vpk): Jag har bara ytterligare en fråga tillkommunikationsministern. Som svar på min fråga åberoparkommunikationsministern de målsättningar som f. n. finns för regeringenssjöfartspolitik. De innebär bl. "att skapa förutsättningar för attlandets utrikeshandel skall utföras på ett tillfredsställande sätt till lägstasamhällsekonomiska kostnader. Vidare skall förutsättningar skapas för atttrygga landets transportförsörjning i politiska och ekonomiskakrissituationer." Jag vill fråga kommunikationsministern följande; Är denfortsatta utförsäljningen av den svenska handelsflottan, bl. a. försäljningenav de sex aktuella ro-ro-fariygen, förenlig med de härmålsättningarna som regeringen säger sig ha när det gäller utvecklingen av densvenska sjöfartspolitiken? Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1981/82:28och 43 till justitieutskottet /82:44 till jordbruksutskottet /82:49till lagutskottet 13 § Anmäldes och bordlades Skrivelsen och propositionerna 1981/82:20med redogörelse för de statliga företagen 1981/82:40om hemförsäljningslag 1981/82:41om förundersökningsbegränsningar m. m. 1981/82:47 om förhållandet mellanförsamlingsindelningen och fastighetsindelningen 1981/82:50 om sättet att fastställabasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, m. m. 14 § Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av proposition1981/82:22 om differentierade avgifter för pensionärer vid sjukhusvård 1981/82:68 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:27 om medel för särskilt förmånlig kreditgivning till u-land 15 § Meddelande om interpellationer Meddelades atl följandeinterpellationer framställts 1981/82:62 av (vpk) lill arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iVästernorrlands län: fanns det 5580 öppet arbetslösa i länet. Det betyder att det skett en ökning med 1 760jämfört med antalet och att av länets arbetskraft nu ärarbetslös. Ser vi lill de olika länsdelarna, finner vi att Sollefteåoch är hårdast drabbade, men typiskt är atl områden som tidigare haften relativt hygglig arbetsmarknad nu också drabbas. Detta är falletmed , där det nu finns 26 arbetslösa på varje ledigt jobb och där inomkort rationaliseringsåtgärder i massa- och pappersindustrin kommer attinnebära ett bortfall av 400 arbetstillfällen. Nya hårda slag väntar , där Väjasågen skall bortliksom AB Interiörs enhet med ca 150 anställda. Sistnämnda fabrik harköpts av i och för nedläggning. drabbas genomnedläggning av fabriker fr. o. m. den . Dår försvinner ca 860arbetstillfällen. Till bilden hör också , där NCB beslutatatt lägga ner Johannedals plywood- och boardfabrik och där planerarkraftiga nedskärningar på främst PVC-sidan. Det är också bekant altaluminiumtillverkningen signalerar nedskärning med hundratalet arbetstillfällen. Även om några verkstadsföretag i länet inte behöverpermittera så finns även här problem. Detta gäller t. ex. företag somtillverkar maskinutrustning för sågverk och de småvarv som finns i lånet.Byggnadsverksamheten går ned kraftigt på grund av minskat bostadsbyggande. I fjolvid fanns 100 arbetslösa byggnadsarbetare - drygt 400. Ingatecken tyder på förbättring av läget. uppvisades en viss expansion ifråga om offentliga tjänster, men på grund av åtstramningspolitiken är behovetnumera mycket litet. Det mest oroväckande med arbetslöshetens ökning år att denfrämst drabbar ungdomen. fanns 2 400 arbetslösa ungdomarunder - dvs. 850 fler än . Trotsansträngningar från lånsarbetsnåmnden klarar man inte ungdomsarbetslösheten. Denna dystra bild av arbetsmarknaden i länskall ses mot bakgrund av den framdrivna försvagningen avsysselsätl-ningsunderlagel. Jag vill mot bakgrund av det anförda ställa följande frågatill arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta med anledning avden snabbt växande arbetslösheten i ? 1981/82:63av () lill ekonomi- och budgetministern om skatleutjåmningenmellan kommunerna: Svenska kommunförbundets sexnordligaste länsavdelningar har presenterat en utredning omverkningarna av den senaste skatteutjämningsreformen tiden . Utredningen, som också presenterats för regeringen, visaratt de förändringar i skatteutjämningen som trädde i kraft ytterligare harvidgat skatieklyftorna mellan kommunerna i norra och . Medankommunalskatten i en genomsnittskonimun i södra landsdelenökat med har den för de sex nordligaste länens kommuner i genomsnittökat med . Utredningen ger också besked om alt kostnaderna förutbildningsverksamhet, arbete och näringsliv, kommunför- valtning, energi, VA och avfall ökat myckel kraftigare ide sex nordligaste länens kommuner än i .södra landsdelens kommuner. Resultatet av utredningen tyder på alt den senasteskatteutjämningsreformen bidragit till en ytterligare regional obalans mellande norra och de södra delarna av landet. tillsatte dåvarandechefen för budgetdepartementet en särskild utredare för översyn av statistik-och kalkylmetoder för beräkning av grundgarantin i skatteutjämningssystemet.Den skall enligt direktiven prioritera en bedömning på avsnittenkollektivtrafik, vatten och avlopp, byggnad och underhåll samt transporter. länsavdelningar har uttryckt önskemål omatt också de stora avståndens betydelse för kommunservice belyses avutredningen. Likaså har menat alt de permanenta strukturellaskillnaderna i engagemanget för sysselsättningen mellan de nordliga och desydliga landsdelarnas kommuner åsamkar norrlänens kommuner merkostnader somockså borde bli kartlagda. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till ekonomi-och budgetministern: År statsrådetberedd att utvidga direktiven för kommunala grundga-rantiutredningen (B1980:02) så alt utredningens prioriteringar också skall omfatta avståndens ochsysselsättningsåtgärdernas betydelse för merkostnad i norrlänen? Kommer den avKommunförbundets sex nordligaste länsavdelningar presenterade utredningen omverkningarna av senaste skatteutjämningsreformen i övrigt att föranleda någonåtgärd från regeringens sida? 1981/82:64av () till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iSkaraborgs län; Sysselsättningsläget i Skaraborgslån år nu dystrare ån någonsin . Enligt länsarbetsnämndenssenaste rapport om arbetsmarknadsutsikterna framgår, att man räknar med attden öppna arbetslösheten i kommer att öka lill 6 000 personer underkommande vinter. Det betyder att av arbetskraften blir utansysselsättning. Av dessa 6 000 arbetslösa kommer inte mindre än 2 500 att varaungdomar . Det är en katastrofal utveckling av ungdomsarbelslöhelenunder . Den senaste tidens utveckling innebär att arbetslösheteni nu ligger klart över riksgenomsnittet. Det bör i sammanhanget påpekas att inte avde arbetslösa ungdomarna i saknar varje form av kontant stöd frånarbetsmarknadsmyndigheterna - de har således ingen ersättning frånarbetslöshetskassa eller KAS. Detta innebär att de blir en stor belastning försina föråldrar eller att de tvingas söka socialhjälp för sill uppehälle. Det framstår som uppenbart att delta innebär stora såvälekonomiska som psykologiska påfrestningar för dessa ungdomar och derasfamiljer. utomordentligt stor för en social utslagning, som i mångafall aldrig går att reparera. Drogmissbruk och andra problem kan innebära attflera av dessa ungdomar aldrig får fast fot på arbetsmarknaden, inte ens i enförbättrad sysselsättningssituation. Det kan vidare nämnas att inte av samtligaarbetslösa i saknar konlantstöd - de har således varken ersättningfrån A-kassa eller KAS. Om man ser på arbetsmarknadsläget i länet i stort, så kanman utan överdrift påstå atl det på sina håll är i del närmaste katastrofalt.Konimunerna , och är de som f. n. brottas med destörsta sysselsättningsproblemen. Konkurser och företagsnedläggningar hör lillordningen för dagen. Enligt länsarbetsnämndens senaste rapport har från intemindre än 101 företag inkommit varsel om uppsägningar som berörnärmare 2 000 anställda. Permitteringar som rör 2 215 personer har vidtagits av24 förelag. Vid ytterligare 15 företag har varsel lagts ut om korltidsvecka,vilket berör 549 anställda. Man räknar från länsarbetsnämndens sida med atlytterligare varsel kan väntas inkomma . På grund av den alltför låga nivån när det gällerbyggandet i landet har det skapats stora svårigheter för den stora del avlänets industrier som tillverkar byggmateriel och möbler. Dessutom har detkärva ekonomiska läget, med hög ränta och dryga kapitalkostnader, medfört attden industri i länet som bl. a. har tillverkning för jordbruksnäringen har fåttstora svårigheter att finna avsättning för sina produkter. För att möta de värsta problemen, främst då det gäller de2 500 arbetslösa ungdomarna i länet, har länsarbetsnämnden begärt att få 55milj. ytterligare för arbetsmarknadsinsatser, sårskilt flerberedskapsarbeten för ungdom. Av detta har man endast fått 15 milj. kr. Det säger sig självt att dessa medel inte förslår långt idagens prekära situation. Om inte länsarbetsnämnden i snabbi får nyapengar för alt bekämpa den stigande arbetslösheten, kommer vi alt få upplevaatt ytterligare ett antal unga skaraborgare kastas ut i arbetslöshet, medökande social utslagning och misströstan för framtiden som följd. Vi måste med skärpa slå fast att det är staten som ärskyldig att värna om sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Detta lill trots tvingas nu många kommuner all höjakommunalskatten för att på eget initiativ ta ansvar för ungdomarna ute ikommunerna och ge dem ett meningsfullt arbete, i stället för att få dem sompassiva understödslagare av socialhjälp. Med stöd av det anförda ställer jag följande frågor tillarbetsmarknadsminister ; Vad avserstatsrådet att vidta för åtgärder för att möta den ökande arbetslösheten iSkaraborgs län ? i att få de medel man begärt för att ordna flerberedskapsarbeten, särskilt för arbetslös ungdom? det vara rimligt att så många arbetslösa - totalt ''" ' avsamtliga arbetslösa och av ungdomarna - icke uppbär något den kontantstöd,vare sig från A-kassa eller KAS, och vad avser statsrådet att vidta föråtgärder för att ändra på detta förhållande? Vad har statsrådet för kommentar till alt kommunernatvingas att höja Meddelande om skatten för att bekämpa ungdomsarbetslösheteni kommunerna, då det är frågor staten som är ansvarig försysselsättningspolitiken? 16 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:65 av (vpk) till statsrådet om besparingarna inom skolområdet: Det börjar nu visa sig vilkaeffekter regeringens sparplan kommer att få på skolområdet. a. läggs nufram förslag på skilda håll om att korttidsvikarierna skall slopas ochersättas genom omdisponeringar av annan skolpersonal, vilkas uppgifter inteblir att förmedla undervisning, ulan att utöva tillsyn över eleverna. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet: det regeringens uppfattningatt besparingarna på detta sätt skall gå ut över undervisningens kvalitet ochomfattning? 1981/82:66 av () till bostadsministernom nya allmänna råd för traflkplanering; Trafiksituationen i Stockholmsinnerstad är långt ifrån tillfredsställande. Vi behöver en bättrekollektivtrafikplanering och en bättre cykeltrafikplanering. Kollektivtrafikenär helt bortglömd i de råd och anvisningar, SCAFT 68, som kommunerna har atttillämpa i sin trafikplanering. har tillsammans med tre andra statligaverk utarbetat allmänna råd för trafikplanering, TRÅD, som skall ersätta SCAFT. Jag anser att TRÅD bl. a. ger bättre råd och anvisningarnär det gäller kollektivtrafikplanering, cykeltrafikplanering och planering isamband med stadsförnyelse. Dessutom blir trafikinvesteringarna i gatunätetlägre än enligt gällande SCAFT. TRÅD har legat på regeringens bord sedan juni1979. När avser regeringen medge att denya allmänna råden för trafikplanering meddelas? 1981/82:67 av () till försvarsministernom försvarets helikopterorganisation; Försvarets helikopterorganisationhar utretts och utreds nu på nytt. Förra höstens allvarligaubåtsincident gav anledning att ifrågasätta om helikopterorganisationen hartillräcklig ubåtsjaktskapacitet med hänsyn till vårt utökade sjöterritorium. Behovet av ett mer rationellt utnyttjande av helikoptrarär stort både i militära och i civila sammanhang. Behovet av bättre samordningär också stort, både mellan flygets och marinens helikopterförband och mellanmilitära och civila arbetsuppgifter. Jag villdärför fråga försvarsministern: kommer förslag om ett mer rationelltutnyttjande av försvarels helikoptrar att framläggas? 1981/82:68av () lill industriministern om arbetsmarknadssituationen iMotala; Ett nytt chockbesked har drabbat deanställda vid i genom att företagsledningen den 28 oktoberinformerat om att 630 anställda kommer atl bli avskedade fram lillseptember 1982. Detta sker efter att de anställda underdetta år varit korttidspermitte-rade och att förhandlingar avslutats omuppsägning av ca 200 anställda. Med hänsyn till den svåra arbetsmarknadssituation som f.n. råder i med mer än I 100 arbetslösa, så är de aviseradeuppsägningarna ett dråpslag mot kommunen. Snabba åtgärder måste till för attklara som företag och för att stödja arbetsmarknaden i . Jag villmed anledning av det inträffade fråga industriministern; Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för atträdda sysselsättningen vid och för att i övrigt förbättraarbetsmarknadsläget i ? 1981/82:69 av () till statsrådet om remissbehandling av förslag till vissa ändringar i lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård: Socialberedningen har i ettdelbetänkande föreslagit vissa ändringar i lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård (LSPV). Förslagen avviker på flera punkter från tidigareremissbehandlade och väl förankrade förslag, vilka förelades isocialtjänstpropositionen. Jag villdärför ställa följande fråga till statsrådet : Ämnar statsrådet se till atl frågorna om ändring i LSPVfår en allsidig belysning genom remiss och lagrådsgranskning avsocialberedningens förslag? 1981/82:70 av (vpk) till industriministernom verksamheten vid i ; Direkt efter ett beslut om attminska antalet anställda med 200 personer har ledningen för det statligt ägdaLuxor AB i begärt att ytterligare 630 jobb skall försvinna. Därmedskulle antalet anställda halveras . Stor osäkerhet råder om företagetsfortsatta existens.