prot · G50988 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad som behövs - i avpessimism i näringslivet och i dä det förekommer ett skall motde statliga företagen -är en offensiv inriktning för att den slatliga förelagssektornskall bli elt effektivt industripolitiskt instrument. Om man inte tror påstatligt företagande, blir man lätt defensiv och passiv. Och jag menar attpassivism och defensivt tänkande i denna fråga tyvärr har präglat de borgerligaregeringarna. De har inle trott på statligt företagande. Därmed har också dennaturliga lösningen pä problemen för de borgerliga blivil att dra ner och påsikt avveckla den slatliga förelagssektorn. Vad som har varit betecknande för de borgerligaregeringarnas behandling av den slatliga företagssektorn är avsaknaden avinitiativ som varil avsedda att stärka och utveckla de slatliga företagen.Därför måste jag beklaga atl jag inte kan se ett uns av framlidssatsning helleri det nu säger- eller sagt - sig vilja göra medStatsförelag. Syftet med organisationsförändringarna är ju inte, i , precis att öka effektiviteten eller förändra utvecklingen. Då frågarjag mig; Kanske är hans Om de statliga företagens verksamhet och framtid Om de statliga företagens verksamhet och framtid förslagbara en del i en finansiell transaktion? I sä fall är det ganska meningslöst.Men det kan ju också vara så alt organisationsförändringarna, som han går ochlänker på, är avsedda att bädda för en privatisering av slalliga företag,eftersom den möjligheten finns med i direktiv. Möjligen ger detapplåder frän högern och . Men del innebär då samlidigt alt vårt motstånd kommer althårdna. Jag vill lova industriministern en hård strid om planerna pä atlavrusta och privalisera den statliga företagsamheten skulle fullföljas. 8 (vpk): Jag tackar industriministern för svaret, menjag måste konstalera alt en hel rad frågetecken kvarstår. I svaret talas det om behovet av kapitaltillskott men ävenom en ny organisation och en ny inriktning av Stalsföretagsgruppen. Dessutomsignalerar svaret en utbrytning av vissa företag och överföring av dessa direkttill staten. I detta sammanhang har industriministern bl. a. talat omatt slå samman med domänverket och NCB. Hela idén med en sädan anordning harkritiserats sönder av skogsindustrins fackliga företrädare. Och självfallet harförslaget mötts av betydande oro hos de anslällda. Hur blir det, herrindustriminister, med dessa planer ? Jäg vill gärna vidarebefordradenna fräga nu direkt lill industriministern. brukar kallas Statsförelagsgruppensekonomiskt-finansiella ryggrad. Tillhör då Tobaksbolaget de företag som skallbrytas ul ur gruppen, och när kommer en sådan manöver att ske? Hur blir i såfall de framtida driftsformerna och skall företaget kanske privatiseras?Frågorna hopar sig. Diskussionens vågor går höga bland de berörda. a. de anställda i Härnösandsfabriken, som vill ha etl klart besked. Men frågan om Statsförelags framlid har stor betydelse förhela samhällsekonomin. Med en omsättning pä 1980,med över 46 000 anställda och tyngdpunkten i viktiga basnäringar som gruv-,stål-, skogs- och petroleumbranschen har Statsföretag en avgörande strategiskbetydelse för svensk industri. Delta belyses bl. a. av det förhållandet attStatsföretag är 1980 svarade för en femtedel av landets industriinvesteringar.Enbart i har Statsförelag investerat ca 5 miljarderkronor. I , och då främsl i , har Stalsföretagsgruppen 40 %av sina anställda. Ja, stora delar av kan sägas stä och falla medStatsföretag och utanför denna grupp stående statliga verk och företag. I entid då det privata kapitalet kännetecknas av spekulation och öppen investeringsoviljahar den betydande investeringsverksamhet som Statsföretag bedrivit haft slorbetydelse för samhällsekonomin och därmed för människorna. Utan dessasatsningar på investeringssidan hade arbetsmarknadsproblemen varit myckelslörre. Till bilden av de privata storföretagensinvesteringsverksamhet, som man bör jämföra med, hör ocksä denuppseendeväckande ökningen av utlandsinvesteringarna. Efter att ha legatrelativt på 3,5 miljarder de senasteåren ökade de till 6,5 miljarder . Tar man vidare hänsyn till denupplåning, med av godkänd borgen, från svenska moderförelag somdotterbolagen gör i investeringssyfle uppgår de totala invesieringarna isvenskägda dotterbolag ulomlands uppskattningsvis lill mer än 20 miljarderkronor. Se då de svenska statsföretagens finansiella problem motbakgrund av denna utveckling! Så har t. ex. inte fått låna ens i densvenska statliga Investeringsbanken utan tvingats ut på den internationellalänemarknaden. är primärorsaken till att gjorl ca 320 miljoner iränle- och kursförluster! Regeringens egen finanspolitik, herrindustriminister, har skapat denna situation. Förhållandet är för resten detsamma med statligt ägdaSvenska Varv, som vägrades län i , tvingades ut på denamerikanska lånemarknaden och därmed åsamkades flera hundra miljoner ikursförluster. Bristen på offensiv framtidsplanering i kombination med enstyvmoderiig behandling är kännetecknande för regeringens handhavande av denslatiiga företagssektorn. Det stämmer väl med högerns syn pä densamma. Deborgerliga partierna hyllar marknadshushållningen och förordar en privatiseringav offentlig verksamhet. En styckning av Statsföretag passar väl in i bilden. Har då det privata näringslivet skurit några lagrar? Enanalys som gjorts av ekonomidepartementet och som publicerats visar altdet privata näringslivet kan notera ett ras i antalet sysselsattamed eller med 820 000 personer räknat i s. k. manår, dvs. attdeltidstjänster har omräknats till heltid. Räknar man i deltidstjänster blirsiffran inte lika hög. För någol mer än ett är sedan presenterade regeringen enbesparingsproposition, nr 1980/81:20. 5 anförde statsministern följande:"Det behövs mer än 100 000 nya jobb inom den utlandskonkurrerande sektorni svenskt näringsliv för att den skall bli stor nog att betala vårimport." som förflutit sedan detta yttrande fälldes av statsministernhar förlorat ytterligare 40 000 industrijobb. Till saken hör att bortfallen av industrijobb, som förresten pågätt länge, tidigare kunnat kompenseras genom en ökning av jobben iden offentliga .sektorn. Men attackerna från de borgerliga mot den offentligasektorn har verkligen börjat bära frukt. Man kan konstatera kraftiganedskärningar i rekryteringen lill denna sektor, och ges inte längremöjlighet atl kompensera nedskärningar i industrisektorn med motsvarande ökningi den offentliga sektorn. Då jag nu ändå söker beskriva bakgrunden är det lämpligtatt erinra om löfte - eller "målangivelse" - om 400 000 nyajobb, varav 270 000 inom industrin - en målsättning som angavs 1976. Redan dåförklarade industriministern i olika sammanhang, bl. a. i en intervju itidningen , målsättningen vara att så långt som möjligt sökaprivalisera de statliga förelagen. Om de statliga företagens verksamhet och framtid Om de statliga företagens verksamhet och framtid De över 40 000 anställda inom äroroade av de signaler om privatisering och uppstyckning av Statsföretag som harkommii från industriministern. Många kommuner är också oroade. Hela frågan omStatsföretags omorganisation ger elt rörigt och tvivelaktigt intryck. "Frågan om Statsföretagsgruppens struktur ochorganisation m. m. kommer atl utredas vidare av en särskild arbetsgrupp",skriver industriministern slutligen i sitt svar på min interpellation. Omdetta kan sägas atl en omorganisation kan behövas - men inte mot en försvagningulan mol en förstärkning av Statsföretag. En fråga är berättigad i dettasammanhang; Kommer de fackliga organisationerna, dvs. de anställda, att färimlig representation i den omtalade i'"edningen eller kommer de attställas hell utanför? Jag vill till slut påminna om de frågor som jag ställde ibörjan av anförandet: Tänker industriministern fullfölja tanken pä ensammanläggning i någon form av domänverket, och ? Skall ellerTobaksbolaget brytas ul och eventuellt privatiseras? 9 (): Såväl sakligt som politiskt är handläggningenav Statsföretagsgruppens problem ylteriigl märklig och otillfredsställande.Besked till såväl som parlamentarisk opposiiion ochallmänhet har lämnats via diverse presskonferenser. Enligl upplysningarna vidgärdagens presskonferens är avsikten nu atl med hjälp av kapitaltillskott påtilläggsbudgeten hälla verksamheten i Statsföretag flytande över valet utanklara mål och riktlinjer. Det finns anledning atl med tacksamhet konstatera altingen annan slor svensk industrikoncern sköts pä detta sätt. Den avindustriministern valda handlingsvägen påminner mig om etl gammall talesätt:Efter mig syndafloden. kan klandras för bristandehandlingskraft. Samma krilik måste riktas mol industriministern. har tvåborgerliga mandatperioder gäll utan all industriministern har förmått ta itumed problemet Statsföretag. Utredningen under var klar ,och den har inte lett till några initiativ, fastän har begärt nyariktlinjer för Statsföretags verksamhei. tillsätterindustriministern endepartemental arbetsgrupp utan någon som helst industriell expertis för atlutreda vad som skall hända med Statsföretag. Jag menar att avsaknaden avindustriell expertis i arbetsgruppen är allvarlig. De flesta av de 40 000anslällda i Statsförelagskoncernen återfinns ändå i någon form avindustriföretag. Vad som behövs är omedelbar handling för alt förebyggaytterligare förluster och ytterligare bördor för skattebetalarna. Detta ärsjälvfallet i första hand etl ansvar för . Är nöjd med styrelsen, skall han naturligtvis byta ut den. Men han skall intefrånta styrelsen dess ansvar och inle omöjliggöra dess arbete. Vad Statsföretagbehöver är en handlingskraftig styrelse som sätter i gäng allsanera, röja upp, skaffa fram kapital - t. ex. genom försäljningar - och somarbetar på att förebygga ytterligare förluster. De stora förluster som redan är konstateradei flera av bolagen är inte så mycket alt göra ål. Men nuvärdet av de framlidaförlusterna kan minskas. Jag förstår inte vilken roll industriministern länker sigför under de kommande månaderna. Vilka befogenheterskall känna atl den har? Är del Statsföretags styrelsesom skall göra något ål Statsförelags problem eller är det den departemenlalaarbetsgrupp som utreder hela koncernen? Det vore intressant att fä höraindustriministerns syn på en bolagsstyrelses ansvar. Trots allt är juStatsföretags styrelse också en bolagsstyrelse. är ett företag i behov av omedelbara åtgärder. Ävenden saken utreds av en person utanför Statsföretag. Jag skulle vilja frågaindustriministern: parlamentariskt stöd anser sig industriministern haför sina planer pä en sammanläggning av NCB, och domänverket? Frän moderat håll avvisar vi konstruktioner som syftartill att dölja föriusterna i . Vi är ocksä oroliga för konsekvenserna förövrig skogsindustri, om nya stora statliga subventioner skall pumpas in istatliga förlustföretag. Inom skogsindustrin finns ungefär 50 000 anställda; iASSI och NCB kanske 12 000. Jag tycker alt man måste länka på alla somarbelar i svensk skogsindustri och deras anställningstrygghet. Vi moderater vill även slå vakt om domänverkets oberoendeställning och dess betydelse på den fria virkesmarknaden. Del finns mänga småsågverk ute i bygderna, som är beroende av virkesflödel från . Vad omedelbartbehöver är en ny ledning, som griper sig an med frågan hur föriuslflödel i ASSIskall stoppas. i den akuta krissituationen behöver är enhandlingskraftig styrelse, som griper sig an med problemet . Jag tyckerinte att man skall lyfta bort från det styrelseansvar som Statsföretaghar. Ändå har alla felinvesteringar i skett under Statsföretags ledningunder 1970-lalet. Låt då Statsföretag gripa sig an med problemet ochsjälvt rensa upp! Statsföretag skall ocksä ta sig an problemet Beroxo ochproblemet Eiser, m. m. skall vara affärsskicklig nog attvia affärer med i gruppen ingående företag också skaffa kapital till gruppen,inle bara förbruka kapital. Det är bra alt industriministern vill omorganiseraStatsföretag. Det borde industriministern ha tagit itu med för länge sedan. Dähade räkningen till skattebetalarna inte behövt bli sä slor. Det voreintressant för kammaren att här få en indikation på vilka belopp somindustriminstern kommer att begära i tilläggspropositionen . Omorganisationen av Statsföretag mäste baseras på1970-talels erfarenheter, vilka klart visar att staten inle är ägnad att ägaoch driva företag. Affärsmässigheten och effektiviteten i statlig verksamhet tycksalltid bli lägre än i enskild verksamhet. Den politiska inblandningen går inteall undvika. Styrelsens känsla av självständighet och personligt ansvarundergrävs av att siaten och politikerna finns bakom ryggen. De senaste veckornas turer runt Statsföretag illustreraratt staten har svårt att utöva sin ägarroll utifrån affärsmässiga överväganden.De företagsmäs- 2 protokoll 1981/82:88-91 Om de statliga företagens verksamhet och framtid Om de statliga företagens verksamhet och framtid siga ochföretagsledarmässiga utgångspunkterna har förblivit oanalyserade -i väldigt högutsträckning också i den debatt som förts . De harlämnats därhän. Någol av ett maktspel mellan industriministern ochStatsföretags styrelse har utspelat sig. Enligt moderat uppfaltning skall statlig företagsamhetförekomma endast när särskilda skäl föreligger. Del kan vara fråga om enmonopolsituation eller elt särskill kapitalkrävande projekt eller när särskildasysselsältnings-och regionalpolitiska skäl är för handen. Ett typexempel här ärnalurliglvis . I övrigt bör företagen drivas i enskild regi och verka inomde ramar för marknadshushållningen som uppställs av statsmakterna. är i stort behov av industriell förnyelse.Resursutnyttjandet i hela samhället behöver förbättras och effektiviseras.Statlig företagsamhet är inte vägen atl vitalisera svenskt näringsliv ochsvensk samhällsekonomi. angav själv en av de tunga punklerna i vårkritik mot statlig företagsamhet, och det är jusl att man i de statligaföretagen pumpar in resurser som bättre kunde användas i annan produktion. Ominte investeringar ger nägon positiv avkastning, utan förluster, är de felanvända. Investeringar utan avkastning är inte vad behöver . 4 miljarder i - förlusterna ökar. När är det slut påförlusterna i ? Inte ens Statsföretag vägar ange när man skall nå någonform av lönsamhet för . Och hur slora är kostnaderna för Beroxo ? Återigen, för att inget missförstånd skall uppstå; Vibehöver statliga företag i vissa fall för att klara lokaliseringspolitiska ochregionalpolitiska mål. Det är självfallet bittert för alt , 15är efter den stolta lanseringen av socialdemokratisk näringspolitik, bevittnanågot av bevisen för alt grundtankarna i denna näringspolitik är fel. Anf, 10SVEN (): Det finns väl få företag här i landet som hardiskuterats så mycket i denna kammare och vars skötsel man har haft så mångauppfattningar om som just Statsföretag. Men jag vill också påstå alt det finnsfå företag här i landet som sä öppet har redovisat sina resultat somStatsföretag har gjort. Näringsutskotlet fär ärligen en redovisning av samlligakoncernförelag, och man får moderbolagets årsredovisning. , därThage sitter, har möjligheter att följa Statsföretags verksamhetmycket ingående. 18 riksdagsmän är särskilt utsedda atl följa Statsföretagsarbete. Ingen kan klaga på atl det har brustit i informationen omStatsföretag. Men när man lyssnar till och även pä ThagePetersons mångordiga anförande här verkar det som om Statsföretags besvärligaekonomi skulle vara ett nytt problem. Det här är inget nytt. Jag har följt Statsföretag underetl antal är och vill vitsorda vad många andra har sagt här i kammaren,nämligen atl Statsförelags redovisning har varil utomordentlig för riksdagenoch för utskottet. Jag var en av de experter som var knutna till utredningom Statsföretag, som var klar , och jag tycker all bäde afUgglas och kunde ha agerat tidigare för att den utredningensförslag skulle förverkligas. anklagar gärna andra för svepandeformuleringar, men när han höll sitt mångordiga anförande här svepte han lillmed all förföljer Statsföretag. Jag tycker att det är elt påståendesom verkligen skall försöka dokumentera litet bättre i ställetför att med bara nägra ord påstå någonting som inle äger någon som helst riktighet. Vi har varit kriliska i mänga sammanhang mot Statsföretag,framför allt under den socialdemokratiska eran, och jag kan anklaga ThagePeterson för att socialdemokraterna var de som satte in en av de värstaknäckarna mot Statsföretag genom sitt yviga planerande av 80. Deltycker jag att vi skall hålla i minnet. bör som sagt förklara hur han kan påstå attvi på folkpartihåll förföljer Statsföretag. Om de statliga företagens verksamhet och framtid Jag skönjer vissa huvudlinjer i denna debatt.Frän bäde höger och vänster anklagar man mig för att handläggningen inte varitsom den skulle. åberopar som auktoritet och sägeratl det har varit för ryckigt och inle visats det fasta handlag som man skullevänta. Jag skulle vilja påstå all vad denna debatt framför alltvisar är del som var inne på, nämligen att det behövs mycketinformation omkring Statsföretag. När det gäller handläggningen blev massmedias fokuseringkring den tillämnade ordföranden avgång ett problem sätill vida, att texten till den proposition som sedermera arbetades fram vid dettillfället inte var klar. Debatten kom alltså att röra sig omkring direktiventill propositionsskrivandet, och det blev inte särskill lyckat. Men jag kan erinra både och öm att detta inte är något nytt problem. var inne pädetta. Vi hade 1978 att ta ställning till den Söderska utredningen.Remisskritiken var på sina häll ganska bister. Från vänster ville man inte göranågonting alls åt Statsföretag, och från vissa remissinstanser till höger hade mansamma orealistiska föreställning som den fört till torgshär om möjligheterna till omedelbar privatisering. Den Söderska utredningen blev liggande, bl. a. därför attregeringen avgick. När vi härnäst tog ställning till Statsföretagsorganisationsfrågor mot bakgrund av utredningen fick styrelsen i uppdrag attsjälv ta itu med dessa organisationsfrågor. Sedan har dess värre inte mycket hänt, mer än attriksdagen har varit tvungen alt besluta om vissa medelstillskott. Det var mot denbakgrunden, i samband med att vi tog ställning till rekonstruktionenav och det nya avtalet med , som vi i industridepartementet bestämdeoss för Om de statliga företagens verksamhet och framtid attsjälva, med anlitande av utomstående expertis, göra den genomlysning och analysav Statsföretags situation som länge hade varit angelägen. Det var den som resulterade i mitt förslag lill Statsföretagsstyrelse, som styrelsen av nägon oförklarlig anledning tackade nej till. Varför säger jag "oförklarlig" anledning? Harinte styrelsen själv mandat atl se över vad som behövs av insatser när detgäller organisation och finansiell rekonstruktion? Jo, förvisso, men om enstyrelse i elt företag mäste gå till ägaren och be om ettkapitaltillskott pä 2,9 miljarder -vilket beviljade - och sedan efternägra månader kommer lillbaka och redovisar ett medelsbehov under de närmastetvä åren av 3,2 nya miljarder, mäste styrelsen rimligen vara lyhörd för ägarenskrav på effektivitelshöjande åtgärder. Styrelsens roll är alltså inte så enkel som gör gällande. I ett företag som har så stora behov avägarens fortlöpande stöd måste styrelsen enligt min uppfaltning la hänsyn tillägarens direktiv och ägarens begränsade möjligheter att i en ansträngdbudgetsituation fortsätta alt ösa in pengar i företagsgruppen. En annan fråga som har tagits upp här gäller organisationen.Där har intresset fokuserats kring mitt förslag att lyfta ut Procordia.Procordia är ett investmentbolag i ett investmentbolag - en grupp i gruppen,omfattande ett trettiotal företag - som inte har något direkl organisatoriskteller produk-tionsmässigt samband med Statsföretagsgruppen i övrigt. Men del ärinte själva utlyflningen av som är del väsentliga i sammanhanget. Detväsentliga är ju att få en organisation av Statsföretag som ger garantier föreffektivitet och utveckling samt överblickbarhet för de personer som är sattaatt styra gruppen. Statsföretag är ju ingen liten grupp-den omfattar i runt tal400 företag, om man inte räknar alla dotierdotlerbolagen, utan i första handräknar med de rena dotterbolagen. Det är alltså en stor grupp - med 46 000människor anställda och med en årsomsättning pä 14 miljarder. Erfarenheternaunder de år som har gått visar att gruppen är för slor. Den mäste därfördecentraliseras, och hela verksamheten måste bli mera flexibel. Detta var det förslag som jag ställde. Jag är förvånadöver kommentarerna frän och här . Deär alldeles främmande för kravet på översyn av organisationen i en sä storföretagsgrupp som visar sig ha sä stora finansiella problem. Frågan om principen har ocksä varit uppe till debatt här.Där vill jag dä säga att jag blir beklämd av att höra fördöma statligt företagsägande. Det är ju så, atl det i den statligaföretagsgruppen finns företag som är lika goda som företag i den privatasektorn, och det är naturligtvis motiverat att det finns ett statligtföretagande, lika väl som det finns ett privat och ett kooperativt företagande.Man kan inte, om man vill göra anspråk pä att bli tagen pä allvar, pä det sätt somMargaretha här gör säga att statligt företagande generellt sett är avondo. Men, , man skall ställa samma krav pästatliga företag som på privata. De skall alltså vara lika effektiva. Och detkravet var bakgrunden till mitt förslag till . Å andra sidan är oppositionens företrädare inte eniga. -Annars märker jag ju alt moderater och socialdemokrater här gär arm i arm i sinkritik, men här förenas de inte. säger atl man i stort sett intefär röra Statsförelag. Där fär det inte ske nägon förändring. Man fär inte påstatliga företag slälla de krav pä ökad effektivitet som man måste ha inäringshvet i övrigt. Då vill jag fråga : I en lid när vi ärnödsakade att på allt sätt försöka förbättra statens finanser, pressa nerbudgetunderskotlet, ålägga enskilda medborgare ganska betydandesparsämhetsätgärder av typen ökad självrisk i sjukförsäkringen, och allt vaddel nu är, skall vi då inte visa den respekten för skattebetalarna att viställer ökade krav ocksä pä de slatliga förelagen? Skall vi då inte kräva - somjag har gjort - att de statliga företagen ser över om de själva kan frigörakapital för sina behov och atl de inle, så fort det uppträder ett kapitalbehov,går tillbaka till ägaren och kräver nya kapitaltillskott från skattebetalarna?Ställer vi politiker inte några krav på Statsföretag, så får vi heller inte deneffektivitet i organisationen som vi har rätt att kräva. Får jag sedan direkt svara pä en av frågor, nämligen beträffande Statsföretags fortlöpande finansiering.Vi kan till följd av Statsföretags styrelses samt moderaters ochsocialdemokraters agerande inle lägga fram en proposition , utan det kommeratt finnas kvar en viss osäkerhet beträffande organisationsfrågorna fram till ihöst. Vad gör vi dä för atl klara den finansiella ulvecklingen i bolaget, ochframför allt kanske inom dotterbolaget , som har varit i fokus förintresset? Jag har också mött den oron på andra håll, bl. a, i bankvärlden,både i den svenska och i den utländska. För min del utgår jag ifrån attStatsföretag som huvudansvarig för gruppens likviditets- och finansplanering, iavvaktan pä att detta rekonstruktionsförslag för hela gruppen presenteras ihöst för , vidtar de åtgärder som kan behövas för alt tryggadotterbolagens utveckling. Regeringen har också för avsikt - och det är endeklaration som jag är angelägen att göra - att se till attStatsföretag har de finansiella möjligheterna att ta sitt ägaransvar ävenfortsättningsvis. Om de statliga företagens verksamhet och framtid 12THAGE (): Jag förstår inte riktigt varifrånindustriministern har fält uppfattningen alt vi inte skulle vara beredda att seöver de statliga företagens organisation. Industriministern vet mycket väl aUvi vill göra detta, vilket jag ocksä framhöll i mitt tal. Jagbehöver inte upprepa någonting, eftersom industriministern i protokollet kanläsa mitt första anförande.