prot · G50995 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:95 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 28§ Vissa aviserade propositioners grundlagsenlighet Föredrogs civilutskottets betänkande 1981/82:11 om vissa aviserade propositionersgrundlagsenlighet, m. m. 110 BERTILDANIELSSON (m); Del kan möjligenfinnas risk för att motion 1565 av m. fl., bl. a. mig själv, kantolkas som ett angrepp på såväl regering som några nu aktuella utredningar.Detta är emellertid ej meningen. Vad det i själva verket är fråga om är attfästa uppmärksamheten på några principiella problem. ger motionenuttryck för en oro inför en pågående utveckling. Inombostadssektorn är just nu tre utredningar aktuella, underhållsfondsutredningen,stadsförnyelsekommittén och bostadsrättskommiltén. Även en försiktig bedömningger vid handen atl fullföljande av utredningarnas förslag kan innebärabefogenhetsomflytlningar inom bostadssektorn. Jagutgår ifrån att inget av förslagen medvetet avsetts få de negativa verkningarsom vi varnar för i motionen. I stället kan det vara så att man intetillräckligt uppmärksamt följt dessa frågor. Dessutom är det sä aU när antaletlagar och bestämmelser ökar, förstärks sällan den enskildes ägande- ochnyttjanderätt. Det är ofta tvärtom. Genomalt vi i motionen pekat på dessa faror har vårt syfte i slora delar uppnåtts. Emellertidvill jag i detta sammanhang ända peka pä risken all beslul som fattas enligtsvensk lag kan stå i strid med exempelvis om de mänskligaräftigheterna. a. massmedia har ett sådant fall uppmärksammats på senare lid. IEuropadomstolen behandlas ett mäl, där det skall klariäggas huruvida ettexpropriationsärende i står i överensstämmelse med Europakon- Alt ärendet ärav stor vikt belyses av att hela domstolen med alla 21 ledamöterna i plenumskall behandla detta mäl. Detta förfarande är mycket ovanligt. Utslag väntas isommar. Härskall väl inte spekuleras över utgången. Jag vill ändå erinra om att svensklagstiftning uppenbarligen kan ifrågasättas. En stor vaksamhet är mot dennabakgrund nödvändig när nya lagar skall stiftas. Värmotion är därför ingen anklagelseakt, utan med den och det särskilda yttrandesom fogats till betänkandet vill vi endast fästa uppmärksamheten på dekonflikter som framöver kan uppstå, om vissa utredningsförslag omsätts i enlagstiftning. Jag har ingetsärskilt yrkande. Anf.111 (): hade en partivän här i kammaren som en gång skrev ien motion att vissa saker är sä självklara att de inte behöver motiveras. Hanville ha en flaggstång pä detta hus. Detfinns också saker som är sä självklara atl de inte behöver föranleda nägonmotion. Jag betraktar denna motion som alldeles överflödig. Omnu regeringen - trots all den kontroll som sker av dess förslag - skulle kommapä den tanken att lägga fram en proposition som kunde innebära överträdande aven grundlag, är det en fråga för , som ytterst fattar beslut omlagstiftning, att se till att besluten är grundlagsenliga. Skulledet vara så att regeringen i sin verkstäUighet skulle begå fel, finns det ettkonstitutionsutskott som utövar kontroll över att verksamhetenhåller sig inom gällande bestämmelser. Därför är det märkligt atl behandla denhär motionen i civilutskottet, men detta beror på att i den speciellt har angivitselt antal utredningsförslag, vilkas uppföljande i form av en proposition skullekomma att behandlas av utskottet. Av den anledningen har sålunda också dennamotion behandlats där. Jag betraktar dock förslaget som helt överflödigtoch skall inte spilla fler ord pa det, utan yrkar bifall till utskottetshemställan. 112 BERTILDANIELSSON (m): Det kan tyckassom om hade rätt när han sade att den här motionen egentligen ärobehövlig. Men just det faktum att vi har fåttta del av referat från behandling av ett ärende som anknytertill just denna sektor visar väl atf det i något fall uppenbarligen ändå kansmyga sig in felaktigheter. Vi vet ännu inte hur utslaget blir, men detta målhar ändå fåll en viss uppmärksamhet. har behandlatungefär 9 000 ärenden, men endast 40 av dessa har behandlats av domstolen inpleno. Det är nu som ärenden av den här typen behandlas där överhuvud tagel. Att del vid någol lillfälle kan smyga sig in sädana felaktighetervisar hur svårt del är att fullständigt täcka alla ämnesområden. Omdetta lilla meningsutbyte och den motion som har föranlett det nu ytterligarehar fäst uppmärksamheten pä frågan, förutsätter jag all det också kommer att innebära att vii framtiden inte behöver befara att bli granskade i . Anf.113 (); I så fall kan del inte bero på att lagstiftningen skulle varagrundlagsstridig, utan att praktiska omständigheter i etl aktuellt mål av denenskilde upplevs som besvärande och inskränkande. Domstolen får väl då taställning lill den saken och inte till frågan, huruvida expropriationslagen ärförenlig med grundlagar eller ej. Överläggningenvar härmed avslutad. 29§ Anslag till kommittéer betänkande 1981/82:12 om anslag till m.m. (prop. 1981/82:100). 114 (): har hemställt om alt för kommittéarbete undernästa budgetär erhålla 9 milj. kr. 1en motion har vi från moderata samlingspartiet framfört den synpunkten att detbeloppet borde kunna skäras ned till 6 milj. kr. Anledningentill vårt motförslag är att flera slora utredningar inom bostadsdepartementetsansvarsområde har slutförts eller kommer att avslutas under nu innevarandebudgetär. Detta gäller bostadsrättsulredningen, hyresrällsulredningen,lomträltskommittén, utredningen om planmässig sanering efter industrinedläggningarm. Delta gör att man, även om det inom område finnsovanligt många utredningar, i dessa besparingstider borde minska anslaget tillav oss äskade 6 milj. kr. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till den reservalion som är fogad tillcivilutskottets betänkande nr 12. Anf.115 (); Det finns säkert anledning all se till att vårt utredningsväsende äreffektivt. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att dels begränsaantalet utredningar, dels se lill att kommitléverksamhelen effektiviseras.Detta senare försöker man åstadkomma genom alt ge utredningar en bestämd lidför sitt arbete. Detär riktigt, som säger, alt det inom områdehar varit omfattande utredningsverksamhet, men man har också inom departementetregistrerat det förhållandet att ett antal av dem är färdiga. Förinnevarande budgetår har vi haft elt anslag pä 10 milj. kr., som tillsammansmed ett reservationsanslag har inneburil alt departementet har Utformning av proposition om bostadsbidragen kunnatdisponera 13 milj. kr. Inte ens det beloppet täcker den verkliga kostnaden fördetta budgetår. Ändå minskar alltså självt sinanslagsframställning för nästa budgetår med 1 milj. kr. lill 9 milj. kr. Del pågår ett antal utredningar, som naturligtvis är avstort värde och som också kan innebära minskade kostnader. En sak som kostarpengar är kommunernas arbete med plan- och byggfrågor, men statskontoret harsatt i gång att studera hur den nya fungerar i kommunaltillämpning. Detta gör man för att i fortsättningen kunna lägga fram förslagtill lagstiftning som skall kunna tillämpas så rationellt som det över huvudtaget är möjligt ute i kommunerna. Därför har utskottsmajoriteten inte kunnaiansluta sig till det moderata resonemanget om att anslaget skall minskas, utanvi tillstyrker propositionens förslag. Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 60 förreservationen av m.fl. 30 § Utformning av proposition om bostadsbidragen Föredrogs civilutskottets betänkande 1981/82:13 om utformning av proposition om bostadsbidragen. 116TORE (vpk): Till följd av den förskjutning på två veckorsom skett av detta ärendes behandhng, har regeringen nu hunnit lägga fram denaviserade propositionen om bl. a. bostadsbidragen. Vi riksdagsledamöter fick tillgång till den proposition, nr 124, som massmedia tydligenhaft tillgång till och som regeringen i ett särskiltpressmeddelande gav viss information om . kommunisterna har under en följd av årkrävt att bostadsbidragen skall ges en sådan utformning att hushåll med stor försörjningsbördaoch/eller låg inkomst ges möjligheter att behålla en god bostad och ävenefterfråga en bättre. Vi har dock år efter är tvingats konstatera attregeringens politik avseende utformningen av bostadsbidragen innebär att manalltmera avlägsnar sig från en social bostadspolitik för de grupper i samhälletsom främst behöver stöd. I vår bostadspolitiska motion som väcktes under denallmänna motionstiden framhöll vi alt den kommande propositionen beträffandestatskommunala bostadsbidrag enligl vår mening borde innehålla förslag som gåri följande riktning. Inkomstgränserna- både den nedre och den övre - skall höjas minst sä mycket alt inte inflationen urholkar bidragens värde och allt flera hushåll därmed får minskade bidrag eller inga bidrag alls. Inkomstgränserna skall vara lika för barnfamiljer oavsett om hushålletbestår av en eller tvä vuxna. Den nedre hyresgräns som f. n. gäller skall ligga fast. Deövre hyresgränserna skall höjas så, att de medger en höjd utrymmesslandard när antalet familjemedlemmar ökar. Gränserna skall sättas sä, att de utgör elt skydd för hyreshöjningar. De skall dessutom differentieras för varje barn. Bostadsbidragen för bidragstagare med studiemedelskall återföras till vad som gällde t. o. m. utgången av bidragsåret 1981.Detta innebär att studiemedel inte skall räknas in i den bidragsgrundandeinkomsten. Ett angeläget krav är också att det statligabostadsbidraget höjs. En höjning av detta bidrag gagnar speciellt barnfamiljeroch ligger således i linje med den utformning av bostadsbidragen somvänsterpartiet kommunisterna eftersträvar. Det är viktigt atl i olika sammanhang så klart som möjligt ge uttryckför att inga nya försämringar får genomföras då det gäller bostadsbidragen. Deborgerliga regeringarna har i följd med hjälp av borgerligriksdagsmajoritet genomfört försämringar i vissa avseenden. Det gällerexempelvis höjningar av den nedre hyresgränsen som medfört minskade bostadsbidrag,framför allt för hushåll med relativt låga hyror, vilket ofta är liktydigt medhushåll med låga inkomster. Det gäller beslutet om atl studiemedel-studielånskall inräknas i bidragsgrundande inkomst. Det gäller den stegvisa försämringenav statsbidragen till kommunerna, och det gäller förändringar iinkomstprövningsbegreppet, som har inneburit försämringar för stora grupperbidragstagare, bl. a. ensamstående, studerande och hushåll ulan barn. Förändringarsom har genomförts dä det gäller bostadsbidragen under de borgerligaregeringarnas tid har inneburit alt bostadsbidragen har försvunnit förhundratusentals hushåll. Antalet barnfamiljshushåll med bostadsbidrag harminskat med nästan hälften, frän närmare 600 1975 till drygt 300 000 i dag.Vpk anser att sädana här förändringar inte kan fä fortsätta, i ett läge där detblir alltmera angeläget att ge flera barnfamiljshushåll ett ökat stöd, motbakgrund av ständiga prisstegringar, bl. a. på mat och hyra, och denreallöneförsämring som har skett . Utifrånvår syn på bidragsgivningens omfattning och inriktning och mot bakgrund avregeringens oförmåga och ovilja att föra en polifik, som gagnar människor medlåga inkomster och tung försörjningsbörda, kan vi inte acceplera en fortsattminskning av antalet hushåll med bostadsbidrag. Inte minst i ett kärvtsamhällsekonomiskt läge är det viktigt att föra en fördelningspolitik, som bl.a. genom en riktig utformning av bostadsbidrags- Utformningav proposition om bostadsbidragen Utformning av proposition om bostadsbidragen systemetgör det möjligt för hushållen att täcka de ökade bostadskostnaderna. Av def nu framlagda regeringsförslagel om ändrade reglerför räntebidrag och bostadsbidrag m.m. framgår att man i någon mån föreslårförändringar i linje med vad vi från vpk har föreslagit. Förslagen om ändraderegler för bostadsbidrag innehåller vissa förbättringar i förhållande till vadsom nu gäller för flerbarnsfamiljer, men direkta försämringar för hushåll utanbarn. Förändringar som föreslås från innebär emellertidingen förbättring, om hänsyn tas till penningvärdeförsämringen och de kraftigthöjda hyrorna. Som helhet betraktat, herr talman, synes förslagen varahelt otillräckliga, och vi återkommer naturligtvis med en motion tillproposition nr 124. I avvaktan på behandlingen av regeringsförslagen ochmotioner till dessa vill jag emellertid redan nu framföra ytterligare någrasynpunkter. De skillnader i bostadsstandard som beror på olika inkomsloch betalningsförmåga, på skatte- och avdragsbeslämmelser, måste på siktundanröjas genom en grundläggande förändring av hela bostadspolitiken, på sättsom vpk under mänga år har föreslagit. En sådan förändring måste också innebäraatt man kommer fram till etl förhällande där alla hushåll får möjlighetalt disponera en rymlig och välutrustad lägenhet till rimliga kostnader, utanbostadsbidrag. En förändring av bostadspolitiken måste innebära att ensocialt acceptabel hyra uppgår till högst av en normal industriarbetarlönför en tvårumslägenhet . I avvaktan på en bostadspolitik med en sådan inriktning är det emellertid nödvändigt att genomföra olika förbättringarav bostadsbidragen på sätt som vpk föreslår. Civilutskolfet förutsätter i det betänkande vi nubehandlar att den proposition om bostadsbidragen som aviserats av regeringen ihuvudsak kommer att ges en inriktning som ligger i linje med vad civilutskotteltidigare har uttalal och som principiellt kan förenas med huvuddragen ivpk-motionen. För undvikande av missförstånd på den punkten, dvs. i fråga omvad civilutskottet i anslutning till vår motion egentligen vill - det är svårtatt läsa ul - borde ha beslutat i enlighet med vad som anförs imotionen. är värt yrkande genom förskjutningen av ärendebehandlingen inteaktuellt. Vi får återkomma, herr talman, vid behandlingen av regeringensproposition nr 124. 117KJELL (); Att vi nu överhuvud taget behandlar yrkandeti vpk:s mofion 1625 beror på att man från utskottets sida har velat taställning och ge möjlighet att vara korrekt i hanteringen av dettayrkande. Det är inte utskottets fel att propositionen föreligger närbetänkandet behandlas här, utan kammaren har förskjutit ärendebehandHngen såatt den situationen har uppstått. Jag har ingen anledning att nu gå in i någon sakdebatt.Jag tycker alt det vore felaktigt, eftersom det nu är fråga om enproformasak. återkomma till sakdebatten när den proposition som vi har fått Nr 95 remitterad till civilutskottet har blivit föremål för behandling iutskottet. Torsdaeen den Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Offen tligh etsp rin -cipen och ADB 31 §Offentlighetsprincipen och ADB Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande /82:21 om offenflig-hetsprincipen och ADB (prop. 1981/82:37). 118 i (m); Jag har omöjligen kunnat biträda regeringensproposition /82:37 om offentiighetsprincipen och ADB, och jag anser migdärför böra redovisa varför jag menar att de lagförslag som framläggs i den ärdåliga i och för sig och har blivit om möjligt sämre genom de uttalandenkonstitutionsutskottet har gjort i sin tillstyrkande skrivning. Jag har reserverat mig i utskottet, för jag anser inte atfvi skall ha lagar som behöver ursäktas redan innan de antas och som inte kanefterlevas, när de väl har blivit antagna. Edert tal skall vara ja, ja, nej,nej; vad därutöver är, det är av ondo. Så står det i Skriften, men det kanverkligen inte appliceras på de här lagfragmenten. Det skrevs under den socialdemokratiska regeringens tidlagar som ansågs dåliga genom sina alltför svepande formuleringar. Menjustitieministerns lagförslag är dåligt infe minst för att def inte tycksbehöva efterlevas. Dessutom - och det är det viktigaste - är det dåligt därföratt det inte tar tillräcklig hänsyn till regeringsformens stadgande om värnetav den enskildes privafliv och inte heller till tryckfrihetsförordningens 2kap. 14 § och sekretesslagens 3 kap. 15 §. Del är obegripligt att lagrådet harkunnat lämna förslaget utan erinran. Det kan möjHgen bero på att juristernainfe har något konkret begrepp om vad för slags uppgifter som finns i olikamyndigheters datasystem. egna system - som vi fickdemonstrerade för oss -verkade mycket oskyldiga, men med ,sjukhusens och polisens förhåller det sig inte på samma sätt. På dessa ställenfinns personakter som kan innehålla uppgifter av vilka vissa är öppna och andraär hemliga. Med fri tillgång till terminaler för allmänheten finns def ingenmöjlighel för myndigheterna atf göra den prövning av rätten att utlämna enhandling eller en uppgift som sekretesslagen faktiskt föreskriver. Detta kanbara ske i samband med aff myndigheten tillhandahåller utskrifter, och def ärockså den metod som tryckfrihetsförordningens 2 kap. 13 § klart anvisar. Som enav företrädarna för sjukvården här i kammaren har jag i defta liksom i tidigaresammanhang ansett mig böra slå till bromsarna. Offen tlighetsprin-cipen och ADB Jag har i min mofion och minreservation mera utförligt motiverat dessa synpunkter och hänvisar till dem.Vad propositionen beträffar säger departementschefen själv att "det finnsskäl att ytterligare belysa hur tryckfrihetsförordningens begreppsapparatfungerar i relation till ADB", och meddelar atf man tänker studera deftainom departementet och aff han därefter om så befinnes behövligt tänker "taupp saken pä nytt". Vad som föreslås är bl. a. två nya paragrafer - 9 och 10§§ i sekretesslagen -, av vilka den ena föreskriver att "myndighet som isin verksamhet använder automatisk databehandling skall ordna denna" påett visst sätt och den andra att "myndighet skall på begäran beredaenskild lillfälle aff själv använda" de här apparaterna samt att denföreslagna lagen skall träda i kraft den \ juh . Om detta säger utskottet: Avsikten (!) är således inte altmyndigheten skall tvingas göra om sina system för att uppfyllalagens krav. Skyldigheten i 10 § blir i allmänhet inte aktuell förrän"myndigheterna ordnat sina datasystem såsom förutsätts i 15 kap. 9 § iförslaget till ändring i sekretesslagen". Del är heller inte, sägerutskottet, avsikten (!) att alla myndigheter skall behöva ställa terminalertill allmänhetens förfogande. får"ankomma på resp. myndighet att själv bedöma behovet av åtgärder".Ingen av dessa begränsningar finns angiven i lagtexten. Där står skall och frånden . Jag är övertygad om alt och andra promptkommer att infinna sig hos diverse myndigheter för att sei vilken utsträckning dessa har iakttagit lagens bud, och i motsatt fall ochinte utan fog kanske anmäla det för JO. I min reservation konstaterar jag att - somdepartementschefen själv skriver - frågan om relationen mellantryckfrihetsförordningen och ADB t. v. är otillräckligt klarlagd, och för anser jag inte att den utgör erforderlig grund för lagstiftning. Jag anser vidare att de föreslagna åtgärderna, i varjefall inom de myndigheter som själva - eller genom koppling till andramyndigheters dalasystem - har tillgäng till "blandade" uppgifter,inte är förenliga med sekretesslagstiftningens bestämmelser om "prövning"vid utlämnandet och därför inte bör genomföras, att de svävande formuleringarsom propositionen anför såväl om myndighetens skyldigheter som om tidpunktenför de föreslagna bestämmelsernas praktiska genomförande, sedda i relafion fillden föreslagna tiden för lagens ikraftträdande, infe är förenliga med godlagstiftningssed, aff då inga anvisningar lämnas om finansieringen av de nyaåtagandena den föreslagna lagstiftningen saknar förankring i verkligheten, attden föreslagna lagstiftningen inte är förenlig med intentionerna iregeringsformens 1 kap. 2 § om värnet av de enskildas privatliv och att för denskull förslaget om lag till ändring av sekretesslagen bör avslås. Jag har vidare den uppfattningen atf de föreslagnafilläggen till 2 kap. tryckfrihetsförordningen knappast är erforderliga ochinte lämpligen bör antas , utan kan behandlas i samband med de förnyadeöverväganden i fråga om offentlighetsprincipen som den av justitieministern nutillkallade utredningen möjligen kan ge anledning till. Man börknappast i ofrängt mäl fingra på grundlagarna. Det lönar sig väl knappast att gå emotett.utskott, som - om än med en viss betänksamhet hos mina partikamrater -tycks anse att vad far gör är alllid det rätta. Men jag vill åtminstone medgott samvete kunna tvä mina händer den dag dä denna obetänksamma anordningkommer i händerna på skickliga dalaoperalörer i den kommersialiseradesensationsindustrins tjänst. Kammaren kan emellertid räka i den situationen att JörnSvensson, som fär ordet efter mig, kan komma alt yrka avslag med motiveringenatt lagen är försnäv, medan jag velal avslå den bl. a. därför att den är förvid. För alt inte skapa en alllför förvirrande voteringssiluation avstår jagfrån atf yrka bifall till min reservation och kommer också alt avstå ivoteringen. Idetta anförande instämde (). 119JÖRN (vpk): Demokratiska fri- och rättigheter tillkommerinte genom välvilja ovanifrån. De erövras genom folklig kamp mot statens ochden härskande klassens auktoritet. Sä är det också med offentlighetsprincipen. Historisktsett är den en mycket sen företeelse, som först gradvis har kunnat hävda siginom författningssysfemef. Offentlighetsprincipen är vad man kallar en nafurräft. Denär en generell, överordnad princip i rättssystemet. Det betyder atf man infefår ställa upp särskilda villkor för dess utövande. Man får inte gradera den.Undanlag frän den får förekomma bara när del särskilt anges. Allt som inle äruttryckliga undantag faller under huvudprincipen. I tveksamma fall gälleralltid huvudregeln, offentligheten. Offentlighetsprincipen har tvä rötter. Den ena ärkontrollaspekten. Den andra är skyddet för källan, sådant det är nedlagt ifryckfrihetsrätfen. Alla medborgare har därför ovillkorlig rätt aff ta del avalla offenfliga uppgifter, och de har rätt atf göra sä anonymt. Offendighetsprincipens rättssystem utsätts fortlöpande ochsmygande för angrepp. Ett sådant angrepp godtogs av . kan även alla civila förhållanden, som ingår i det s. k.totalförsvaret, skyddas genom sekretess. Att t. ex. avslöja missförhållandeninom eller överstyrelsen för ekonomiskt försvar kan numerariskera att bli rubricerat som spioneri. Byråkratin vet alt skydda sig. Ochriksdagens flathet för byråkratins önskemål är ibland alltför påfallande. undergrävs offentiighetsprincipen också genom dentekniska utvecklingen, vilkel är en mer omfallande och farlig tendens. Alltmeroffentligt material blir databaserat. Datasystemen i den offenfligaförvaltningen har byggts upp under en följd av är. De har byggts upp utanhänsyn till offentlighetskraven. Fältundersökningar har visat att det ofta äroerhört svårtatf få tillgång till material, vars offentlighet och tillgänglighet borde varasjälvklar. Förvaltningenhar här agerat i strid med beslut och riktlinjer. harnämligen under justitieminister tid och på hans förslag klart uttalat,all datoriseringen inte fär innebära minskad offentlighet. Den skall tvärtomanvändas för att öka den medborgerliga insynen. Vad vi i hartolererat är att förvaltningen i stor stil saboterat detta vårtenhälliga beslut. Detär mot denna bakgrund som regeringens proposition blir egendomlig och farlig. Rättsläget är följande. Offentlighetsprincipenär som nämnts en överordnad princip. Den gäller alla slag av offentligauppgifter. Det finns ingensfans grund för att behandla datauppgifter annorlundaän vanliga pappershandlingar. Konstitutionellt sett har alla datauppgifter, sominte är sekretessbelagda, varit offentliga. Detta är ju ocksåandemeningen i beslut frän den Geijerska eran. Mendef är här som byråkratin tillskapat en grundlagsstridig praxis. Den harhindrat medborgarna frän att ta del av databaserade uppgifter. Den har intebyggt upp något ordentligt system-för atf tillmötesgå offenflighetskraven närdet gäller databaserat material. Den har alltså skapat en helt ny praxis fördatabaserade uppgifter till skillnad från traditionella pappershandlingar. Dettagör att regeringens proposifion blir så egendomlig.