prot · G509112 · 1981-12-31 00:00:00 — Men det beror ju på hur stora krav man har på effekter och hur långtid man beräknar att insatserna skall få ta. Vi tycker att de åtgärder som harvidtagits inte har fått det resultat som man borde kunna kräva. Självklartär inrättande av tjänster ett styrmedel. Också läkare måste vara flyttbara ochkunna hänvisas till platser där det är brist på läkare. I länslandsting, där det råder läkarbrist inom vissa områden, har man ställt sådanakrav. Man ämnar inte tillsätta några nya läkartjänster på vårdcentraler i dennorra och västra delen av . I stället tvingar man läkarna att taobesatta tjänster i den . Man har ett stort problem och kanomöjligen sköta sjukvården på ett riktigt sätt. Läkarnasyrkesområde med vakanser på upp emot kan inte beskrivas såsomtillfredsställande. Att vakanserna sedan är så ojämnt fördelade -vilketutskottet också har konstaterat - gör inte saken bättre. Trotsökningen av antalet sysselsatta läkare kvarstår den mångåriga obalansen bådenär det gäUer olika regioner i landet och när det gäUer olika specialiteter.Högsta andelen vakanser finns inom långvårdsmedicin, allmän psykiatri,barnpsykiatri och medicinsk rehabilitering. I flera län har ingen förändringalls skett av antalet vakanser. Attdet är överskott på vissa läkarkategorier, som överläkare, är ju heller ingenmotivering för att man skall minska antalet läkare. Kanske kunde en ändring avberäkningsunderlaget för meriter vara en väg, exempelvis en högre värdering avtjänstgöring som allmänläkare i ett glesbygdsdistrikt, som enligt sundaförnuftets politik borde ge allsidigare kunskaper på ett brett register inomsjukvården. Vi menar att en annan styrning är nödvändig. Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. AnL 110 () replik: Jag blev något konfunderad när jag lyssnade på och fannatt han blandar ihop socialdemokraternas förslag om ytterligare pengar tillhälsovårdsupplysning med frågan om en heltidstjänst vid . Detvar väl inte meningen att pengarna skulle gå till att inrätta tjänsten?. Närdet gäller tjänsten trodde jag att vi var ense om den skrivningen i utskottetsbetänkande. Detär klart att om man frågar chefen för ett ämbetsverk om verket vill ha merapengar till någon verksamhet, så får man i regel ett mycket bestämt jakandesvar. Men om vi nu skulle lägga oss i och säga att ni skall inrätta en visstjänst inom den ram som ni har fått, då skulle det vara att visa brist påförtroende för ledning, och det tycker jag inte att det finnsanledning att göra. Sedan skulle jag viljaställa en fråga till med anledning av Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. hans första inlägg som jaginte kom ihåg att ställa . Man kunde få intrycket av vad han sade attsocialdemokraterna umgås med tankar att föreslå ändringar iabortlagstiftningen. Jag skulle vilja fråga vad det i så faU är. sade att anledningen till att socialdemokraterna inte har föreslagitnågra ändringar i abortlagstiftningen är den utveckling som varit på senaretid. Jag vet inte riktigt vad det är man har att vänta, men jag hoppas att detinte gäller de grundläggande principerna. Socialstyrelsenkan säkerligen använda en miljon till hälsovårdsupplysning på ett bra sätt, menjag vill påpeka vad som står i budgetpropositionen under det här avsnittet,nämligen att en överenskommelse har träffats med sjukvårdshuvudmännen om vissaersättningar från sjukförsäkringen, där en särskild ersättningutgår till sjukvårdshuvudmännen med 200 milj. kr. för hälsovårdsupplysning ochförebyggande åtgärder. I det sammanhang som vi nu arbetar, därsjukvårdshuvudmännen skall bygga ut hälsovårdsupplysningen, är de 200miljonerna betydligt väsentligare, även om det är oppositionens privilegium attalltid kunna plussa på litet grand på det som regeringen föreslår - dennuvarande oppositionen har inte monopol på den uppfinningen. TiUKarin måste jag säga en gång till att jag inte lyckas uppfatta vadvpk föreslår i fråga om hårdare styrning av läkarna. En ändrad meritvärderingkan väl ha en viss effekt, men inte kan man kalla det för en hårdare styrning. Hurman utlyser tjänsterna inom för att få läkare tiUolika delar av regionen är en fråga som närmast bör diskuteras inom landstingetoch inte här i , så den har jag ingen kommentar till. Det är ju ändåen viss regional självstyrelse i dessa frågor. AnL111 (vpk) repUk; Jag har tagit del av betänkandet, därdet står att man genom läkarfördelningsprogrammet har försökt styranytillkommande läkarresurser till de verksamhetsområden där de bäst behövs.Här menar jag att man har misslyckats. Man måste kunna styra fördelningen avläkare på ett bättre sätt för att få den önskade effekten. AnL 112 E"VERTSVENSSON (s) replik: Utskottet skriver, , att det kan vara motiverat"att ånyo överväger möjligheterna att inom organisationeninrymma en heltidstjänst för gynekolog för de aktuella uppgifterna. Utskottetförutsätter att överväger frågan." Detär inte klara besked, men efter det som har sagt här måste juresultatet bli att faktiskt får plocka fram den där tjänsten.Det är en tydlig markering. Jag noterar det och hoppas att det blir på detsättet. Närdet gäller abortlagen måste det vara fråga om en missuppfattning. Vi fasthållervid en ståndpunkt som socialutskottet och har tagit genom sina beslut,och vi har inte några krav på ändringar i själva grundinställningen. Vi harfått slåss för den abortförebyggande verksamheten , och har vialltså nått till det ögonblick då - som jag sade tidigare - sanningens minuthar kommit. Man kan inte ta bort det här från , eftersom denändå är den institution som kan driva frågan. Vi vet ju hur det ser ut hoslandstingen i det här avseendet. Beträffande både familjerådgivning och andrating som rör det här området är insatserna inte särskilt stora, och då behövervi det här initiativet från . Därför vidhåller jag mitt yrkandeom bifall till reservationen. Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. AnL 113 () replik: säger att man måste kunna styra bättre, men jagnoterar att några styrmedel har inte heller vpk anvisat utöver dem somLäkarförbundet, och har varit överens om. säger att han och andra har slagits för resurser tillabortförebyggande verksamhet. Jag vet inte att det har rått så stor oenighet iden frågan. det var socialdemokratisk regering var det den dåvarandeoppositionen som föreslog ökningar av anslaget till hälsovårdsupplysning, ochnu är det den nuvarande som gör det. Några direkt partipolitiska motsättningarär svåra att urskilja. De delade meningarna har nog varit betingade av i vilkenturordning förslagen har lagts fram. I huvudsak har vi varit väldigt eniga. AttkaUa det sanningens minut, om man lägger till 1 milj. kr. på detta anslag ellerinte, är nog att göra ögonblicket något mera historiskt än vad som ärmotiverat. Som jag sade är den avgörande omständigheten att landstingen nu haråtagit sig att bygga ut den här verksamheten och att man i överenskommelsen omstatsbidrag till landstingen har en post på 200 milj. kr. för detta ändamål.Dessutom kommer abortutredningen med förslag om vad man skall göra ytterligareför att förbättra informationen. Dä kan väl inte detta höjningsförslag på 1milj. vara en så historisk händelse som vill göra det till. Låtmig så säga ett par ord till om den här gynekologtjänsten, för att det inteskall råda någon oklarhet på den punkten. Den skrivning som står här är vi enseom, och den innebär att regering och riksdag skall iaktta stor försiktighet medatt föreskriva att skall anställa befattningshavare med visskompetens för viss verksamhet. Vi är helt eniga om att det här inte är enbeställning till att inrätta tjänsten, utan det skallsocialstyrelsen själv avgöra. Det rådde ingen tvekan om det vid utskottsbehandlingen.Däremot har vi sagt att verksamheten är viktig, och jag har tillåtit mig attlägga till, att det ligger i sakens natur att vi kommer att nära följa hur densköts. Och naturUgtvis kommer det, om vi tycker att den inte sköts bra, attfinnas anledning för att gå in med mera detaljerade krav. Men vimåste nu i första omgången, när vi har gjort en konstrukfion som innebär attsocialstyrelsen har att avgöra var de här läkartjänsterna skaU ligga inomramen, visa styrelsen det förtroendet att den får göra den Nr 112 bedömningen, som vi säger att vi tycker att den skaU ta sigen Onsdaeen den funderaretiU på detta. Mer ligger inte i beslutet, och såvitt jag kan förstå var 27mars 1982 ' fullständigt ense om detta vidutskottsbehandlingen. Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker, AnL114 (): I socialutskottets betänkande nr 34 behandlas en del motioner medanknytning till hälso- och sjukvårdens verksamhet. Jag tänker här beröra en avdessa och går inte in på de övriga i betänkandet förekommande motionerna. Undersökningari rörande våra kostvanor har visat att ett stort antal människor i vårtland äter fel. Detta har även påvisats i en undersökning som utförts vid ,av patienterna som lades in akut på medicinkliniken var för feta, medan av patienterna led av undernäring. Kroppenslager av protein var slut och patienterna hade drabbats av infektioner. Att vii , 1982, skulle behöva tala om en svältsituation känns mycketfrämmande, och att denna svält- eller undernäringssituation även drabbar depatienter som vårdas på sjukhus verkar helt främmande för oss. jag har tillsammans med några andra ledamöter i en motion 1981/82:739 tagitupp problemet för att få förhållandet utrett. Dettaförhållande att svenskarnas kostvanor leder till felnäring har sin grundorsak ibristande insikt om kostens betydelse. Det är därför glädjande att skolan tarett ansvar för att ge eleverna en god måltidsordning. I Lgr 80 ingår detta somen del i den undervisning som bedrivs på alla stadier i giundskolan. Tyvärr härinte alltid föräldrarna fått denna undervisning, och därför behövs ävenkostinformation till blivande och nyblivna föräldrar. Sambandetmellan den kostföring man har och den hälsa man får är uppenbar. När såpatienter redan i intagningsögonblicket är utsatta för näringsbrist resernaturligtvis detta stora krav på sjukhusets resurser för att ställaförhållandena till rätta. Men är då sjukhusen ett föredöme för godkosthållning? Svaret på frågan kan inte bli ett entydigt ja. Det finnssäkerligen avdelningar och sjukhus där detta fungerar väl, men motsatsen finnstyvärr också. Avolika skäl drabbas patienter inom långvården ofta av näringsbrist. Vi får dockinte glömma att som en del av åldrandets processer ingår en vägran att äta, menjag anser att detta på intet sätt får vara en ursäkt för att man inte prövarnya vägar för att tillförsäkra patienten en god näringstillförsel. Det finnsexempel på långvårdsavdelningar där patienter endast får ,medan det normala intaget är 1 . Behovet för enstillaliggande patient är dock . Alltså erhåller dessa patienterej tillräcklig energi. Orsaken till detta är ingalunda brist på mat - mat finnsi riklig mängd och av varierad sort. Det låga kaloriintaget beror i stället på andra faktorer.Måltidsordningen kan vara och är ofta en sådan faktor. Inom loppet av 8-9timmar serveras samtliga måltider, då även kaffe och kvällsmellanmål ingår.Anledningen fill detta är att personaltillgången är störst från kl.7 fill , och det krävs ofta stora personalinsatser för att klara av matningav pafienter samt att motivera pafienten att äta själv. Detta innebär förpatienternas räkning att de äter för litet. En förändrad måltidsordning skullehär innebära klara förbättringar. Att utföra arbetet med matningar tar tid ochkräver speciella egenskaper hos dem som utför matningen. Här haromvårdnadsforskningen, främst genom professor insatser,klarlagt svårigheterna. Ökad informafion till all sjukvårdspersonal om dettaämne är också en insats som skuUe ge förbättringar för patienterna. Tandstatusenhos långvårdspafienterna glöms i många fall bort. Det är helt klart att omtänder saknas eller är i dåligt skick, så påverkas förmågan att tugga maten.Här krävs också insatser från huvudmännens sida. Sjukhusensakutsjukvård, är den då lämplig när det gäller att lära ut vikten av en rikfigkosthållning? är nog bristerna i de flesta fall alltför stora för att manskall kunna klara uppgiften. Måltidsordningen är ofta mycket koncentrerad underfå timmar. Matsalar för patienterna saknas ofta, och att inta sina måltider påen sal där svårt sjuka människors behov skall tillfredsställas, retarej heller aptiten. Vi vet att människor som genomgår behandling för cancer medcytostatika och strålning kräver extra mycket näring. Strålningsbehandlingutförs korrekt, men ser någon verkligen till att patienten tillförstillräckligt med näring för att han eller hon skall orka tillfriskna? Problemetmed undernäring är påtagligt. Den debatt som förts imassmedia har ytterligare visat detta. Socialutskottethar i sin behandling av vår motion pekat på den utbildning om kost som pågår.Min förhoppning är att huvudmännens ansvar för dessa vårdfrågor nu så starktunderstrukits att man förstår sambandet mellan riktig kost och god hälsa ochatt man vidtar åtgärder för att förhindra svält på sjukhus. Jag har ingetannat yrkande än utskottet. Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. AnL 115 INGA (vpk): har rätten till fri abort ifrågasatts. Detverkar som om det åter behöver fastslås att rätten till fri abort är ennödvändighet och en självklarhet och att det är kvinnan som skall ha rätten attvälja abort, i enlighet med vad den nuvarande abortlagen föreskriver. Samhällethar skyldighet att stödja henne i denna situation. Människoromges av sexuella budskap av de mest skiftande slag, och sexualitetenbåde exploateras och kommersialiseras å det grövsta. Men människor talarfortfarande väldigt litet om sexualitet med varandra. Det behövs verkUginformation och diskussion om sex, samlevnad och preventivmedel, bl. a. sommotvikt till de förvrängda skildringar som t. ex. veckopressen saluför. Anslag till hälso-och sjukvård m. m. Fri abort och tillgång till preventivmedel ger människorrätt att bestämma över sin fruktsamhet. Mycket av motståndet mot fri aborthandlar om könsroller och maktrelationer mellan män och kvinnor. Men dethandlar också om rädsla att förlora kontrollen över främst kvinnors sexualitet. Abortmotståndarna har försökt göra frågan till i huvudsakett etiskt problem. Män har sagt att synen på människans värde förändras, attrespekten för livet suddas ut genom att det finns fri aborträtt. Men det ärprecis tvärtom. Mest handlar abortfrågan ändå om hela den sociala ochpolitiska situation som råder i vårt samhälle. Det handlar om främst kvinnorsrätt att välja sitt liv. Det handlar om utbildning, arbete, barnomsorg ochbostad. Samhället borde vara skyldigt att göra insatser som ökar människorsmöjligheter att välkomna och fullfölja även oplanerade graviditeter. Eftersom det handlar om att välja sitt liv, är abortfrågankopplad till preventivmedelsrådgivningen och sexualupplysningen. Därför ärockså abortlagen kopplad till det abortförebyggande arbetet. Det gäller attförebygga abort - inte att förbjuda. Det görs drygt 30 000 aborter i , Antaletaborter är av samma storleksordning som 1975, låga födelsetalberor aUtså inte på antalet aborter. Den "dåliga"befolkningsutvecklingen beror snarare på att människorna nu i högre gradförebygger graviditeter. Ungefär hälften av alla kvinnor i fertil ålder tvingas avolika skäl till abort. Man räknar med 0,6 aborter per fertil kvinna, dvs.kvinnorna i åldern . Av dem som sökt abort har ca hälften använtpreventivmedel. gör sin första abort vid sin första graviditet. Deövervägande anledningarna till att vilja göra abort är socio-ekonomiskaförhållanden, åldersskäl och planerings- och relationsproblem. De flesta aborter - - sker under ett tidigtskede av graviditeten. är s. k. senaborter. genomfördesmerparten av aborterna som senaborter. Tanken bakom abortlagens utformning och satsningen påförebyggande åtgärder i form av rådgivning och information var att planeradeföräldraskap i första hand skall åstadkommas med preventiva medel och att abortär ett komplement, en nödlösning. Så har det också bUvit. I en undersökning somgjorts av den nu sittande abortkommittén redovisas att av 775 kvinnor somsökt abort tidigare inte hade gjort abort. Bland de yngre kvinnorna har antalet aborter minskat. Detär en effekt av upplysning och information, och det visar hur viktig dennarådgivning är. Det har skett en utbyggnad av preventivmedelsrådgivningenrunt om i landet, men det är långt ifrån tillräckligt. I vissa landsting kanman se en stagnation av utbyggnaden. De flesta människor har tillgångtill preventivmedel rent kvantitativt - däremot behövs en mer nyanserad och merpersonlig rådgivning, med god tid för diskussion mellan "patient" ochrådgivare. Som det nu är, så är tidsutrymmet mycket litet vid rådgivningen. Det finnsi dag en tendens att underlåta att besätta tjänster som är tänkta för det abortförebyggandearbetet. På så vis stagnerar arbetet med familjeplanering och upplysning. Manlåter verksamheter som har kommit i gång långsamt förfalla. Depositiva effekter som uppnås med en bra upplysningsverksamhet kan man seexempelvis i och i , Där har man en fungerandefamiljeplanering som en kontinuerlig verksamhet, I har man ocksåtagit konsekvenserna av abortökningen bland kvinnor , och manbedriver en uppsökande verksamhet ute på arbetsplatserna för dessaåldersgrupper, har också den lägsta abortfrekvensen i landet. Vikan nu se hur den sociala nedrustningen drabbar denna verksamhet. Det äranmärkningsvärt att denna nedrustning sker just i då vissa grupper anseratt aborttalen är för höga. En nedtrappning av upplysningsarbetet innebär attmänniskor utlämnas till oönskade graviditeter och eventuellt onödiga aborter.Vpk menar att upplysningsarbetet i stället måste intensifieras. Det måste merinriktas på att nå människor i deras egen situation och att ta hänsyn tillindividuella problem. Det förebyggande arbetet måste med andra ord ske på enganska personlig nivå. har i en rapport, som heter Att arbeta med sex ochsamlevnad, gjort en beräkning av hur mycket rådgivning som behövs för att täckabehovet. Genom att analysera fertiliteten och preventivmedelsanvändningen hoskvinnor i fertil ålder räknar man ut vilka resurskrav som behövertillfredsställas. Om man räknar med p-piller- och spiralanvändarna samt dem somanvänder traditionellt preventivmedel och även räknar med ett behov avrådgivning för dem som vill ha men inte använder preventivmedel, kan manuppskatta behovet av rådgivning så att hälften av samtUga kvinnor i fertilålder behöver sådan. Det är aUtså 500 besök per 1 000 fertila kvinnor. Dessutommåste de kvinnor som ännu inte är motiverade att använda preventivmedel nåsgenom uppsökande verksamhet, på arbetsplatser, i skolor, på fritidsgårdar osv.Detta stäUer ytterligare och delvis annorlunda krav på resurser tillrådgivning. Det får inte bli bristen på preventivmedelsrådgivning, långaväntetider och långa resvägar som gör att kvinnor hamnar i en abortsituation. Det har satsats och det satsas alldeles för Utet resurser på forskningoch utveckling för att få fram bra och ofarliga preventivmedel för män ochkvinnor. Framför allt har det saknats och saknas forskning om preventivmedelför män, och det finns ingenting som tyder på att detta förhållande kommer attändras. Det finns enligt uppgift inte ens ett embryo till forskning på denmanliga sidan. Och om det skulle komma ett sådant, skulle det ta ytterligare10-20 år för att få fram ett manligt preventivmedel av typ p-piller. Alltförlitet är känt när det gäller preventivmedlens verkningar på , ochdet har hävdats hur viktigt det är att kartlägga dessabiverkningar. Vpk anser att det behövs bättre och säkrare preventivmedel ochatt forskning och utvecklingsarbete måste stimuleras på detta område.Läkemedelsföretagen har fått göra sig miljardvinster på Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. Anslagtill hälso-och sjukvård m. m. behovet av preventivmedel,och låter de sig nöja med de medel som finns och fortsätter att tjäna pengarpå dem. Jag skall beröra ytterligare en motion i socialutskottets betänkande nr34, Det är den socialdemokratiska motionen 1753, som aktualiserar frågan om denspeciella gynekologtjänst på som hotas av indragning. Socialstyrelsenplanerar att dra in tjänsten för den speciella gynekolog som har ansvaret förde frågor vi nu diskuterar, dvs, abortfrågor, preventivmedelsrådgivning,föräldrautbildning och många andra viktiga frågor. Detta rimmar dåligt medsocialstyrelsens tidigare inställning, nämligen att man aktivt vill påverkautvecklingen på det här området. Det är också märkUgt mot bakgrund av attsocialstyrelsen är den centrala hälsovårdsmyndigheten när det gäller dessafrågor. Man har tänkt att man i stället skall hyra in en konsult medtimtjänstgöring för att täcka tillsynsansvaret. Det har framförts protesteremot detta. Svensk gynekologisk förening och har protesterat motindragningen, Det är förståeligt att man är oroad, Vissa av de hälso- ochsjukvårdsfrågor som berör speciellt kvinnorna är eftersatta, ochmed detta kommer de att bevakas ännu mindre, frågestund diskuterade jag denna fråga med ,Visserligen sade hon att hon hyste ett allmänt intresse för denna tjänst och despeciella hälsovårdsfrågor som den är förknippad med, men hon var inte bereddatt säga att tjänsten behövs. Det räcker inte att i välvilliga ordalag säga attde här frågorna är betydelsefulla. Det behövs enligt min mening ett aktivtarbete för att bibehållajust denna tjänst. Jag konstaterar att utskottet inteär berett att tillstyrka intentionerna i motionen 1753, och jag tycker det ärbeklagansvärt. Jagyrkar med detta bifall till vpk-motionen 670 punkterna 1 och 2, Punkt 3 imotionen sammanfaUer med det som yrkas i den socialdemokratiska reservationen,och jag kan därför i det avseendet nöja mig med att yrka bifall till den. Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas kl, 19.30, 19 § Anmäldes ochbordlades 1981/82:138 Avskaffande avpåmönstringsförbud för sjömän 1981/82:140 Förslag omallmän beredskapsbudget för /83 1981/82:154 Nyarbetstidslag, m, m-, 1981/82:158 Kyrkofondenoch ekonomisk utjämning inom 1981/82:159 Lag om skattpå vissa kassettband 1981/82:174 Vissapensionsfrågor m, m, 1981/82:175 En nordiskexperimenteU telesateUit m. m, 1981/82:177 Ändring iskogsvårdslagen (1979:429), m, m, 1981/82:178 Ändring istämpelskattelagen (1964:308) 1981/82:179 Administrativberedskap på arbetsrättens område, m, m, 1981/82:184 Medgivandeatt avstå viss egendom som tillfallit allmänna Nr112 1981/82:187 Vissa åtgärdermot prostitutionen 1981/82:195 Förslag till följdlagstiftning till den nya konkurrenslagen, "-" Meddelande om 1981/82:196 Förslagtill lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, interpellation m,m, 1981/82:199 Vissa frågor inom den allmänna försäkringen, m, m, 1981/82:201Förslag till ändrad uppbörd av bensinskatt, m, m, 1981/82:203 Kontroll övervisst automatspel 20§ Anmäldes och bordlades Motionerna Ändring i m,m, (vissa ändringar rörande straffverkställighet) 1981/82:2393av i Namnlag (prop, 1981/82:156) 21§ Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1981/82:166 av AnitaBråkenhielm (m) till utrikesministern om rätten att emigrera frånSovjetunionen: Den framstående sovjetiske vetenskapsmannen häktades innan öppnades och hölls underlång tid fängslad utan juridisk prövning innan myndigheterna så småningompresenterade en anklagelse för osovjetisk verksamhet. Hans brott synes habestått i anordnande av vetenskapliga seminarier samt ett sedan längepreskriberat medarbetarskap i en Samizdatutgåva . Hans verkliga brott tycksvara hans egenskap av symbol för den förföljda intellektuella judisk-sovjetiskaeUt som lever under allt starkare tryck, i en ständig ovisshet införmyndigheternas oförutsägbara agerande. Hanavtjänar f. n. straffet för sitt "brott" i form av arbetsläger i enkasakstansk by. Enligt hans anhöriga kommer han i enlighet med kasak-stansk lagtroligen att friges villkorligt efter halva strafftiden. Frigivningen inträffarden och familjens oro för vad som då skall hända honom är stor.