prot · G509147 · 1981-12-31 00:00:00 — Naturligtvis kan viinte, när vi från utskottet på detta sätt har tagit ett initiativ, alldelesnoggrant räkna upp varje uppgift som skall förekomma, men vår uppfattning äratt det skall vara så vida och omfattande uppgifter som det med hänsyn tillenskilda människor, rikets säkerhet och annat är möjligt att ge. Parlamentariskkontroll i fråga om telefonav-lyssnng Anf.79 (vpk): Jag vill med detta konstatera att utskottets vilja är god, och det ärvi nöjda med från vpk:s sida. Det gäller då bara att avvakta och se på deförslag och redovisningar som kommer - om de uppfyller de krav på informationsom vi har här i . Änså länge är vi nöjda med det besked som vi har fått. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottets hemställan bifölls. Nr 147 17 § Föredrogs 1981/82:33Vissa upphovsrättsliga frågor vid spridning av TV-program bland Vissa yrkestrafik- 1981/82:37 Skärpta åtgärder mot upphovsrättsintrång (prop. 1981/82:152) frågor 1981/82:25 Förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 såvitt gäller kulturändamål (prop.1981/82:125) 1981/82:26 Förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 såvitt gäller idrott och friluftsliv (prop.1981/82:125) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:30 omvissa yrkestrafikfrågor (prop. 1981/82:78). Anf.80 (): Den ekonomiska brottsligheten har ökat lavinartat och blivit till någotav en varböld i det svenska samhället. Inom kommunikationsområdet är detfrämst inom åkerinäringen och taxiverksamheten man har problem med ekonomiskbrottslighet. Åkarna liksom de anställdas organisationer har länge larmatpolitikerna och krävt att åtgärder skulle vidtas för att man skall komma tillrätta med s. k. svartåkning och annan ekonomisk brottshghet som hotar helabranschens existens och utgör en i allra högsta grad illojal konkurrens mot denseriösa delen av näringen. Föratt belysa omfattningen av problemen kan jag nämna att mer än var tiondelastbil som framförs på våra vägar kör olagligt. Staten förlorarmångmiljonbelopp på att skatter och avgifter inte betalas av dessasvartåkare. Det finns alltför många kryphål i lagen, som gör att svartåkarna pådetta sätt kan hota och hotar hela branschens existens. Treundersökningar har visat att av alla kontrollerade fordon intehade klara papper. Mer än var tionde bil körde olaghgt. Konsekvensen är att deseriösa åkarna får allt svårare att hävda sig. Mer än var fjärde åkeriägare imin egen hemort, i , har stora problem och svårigheter som enföljd av den illojala konkurrensen. Qlaghgheternainom yrkestrafiken är enhgt min mening ytterst allvarliga, då det rör sig omföretagare som medvetet och systematiskt överträder gällande lagar ochförordningar. Det rör sig om åkerier somdrivs helt utan trafiktillstånd och som även på andra sätt undviker att redovisa för rörelsen. Mandeklarerar inte inkomst av 84 sinrörelse, registrerar sig inte för moms, redovisar inte källskatt föranställda Nr 147 och betalar inte arbetsgivaravgift. Vidare besiktigas och försäkras oftast inte den de i rörelsen använda fordonen - i varje fall inte alla -, gällande arbetsfidsregler efterlevs inte osv. Det är självklart, herr talman, att en näringsverksamhetsom bedrivs under yissa vrkestrafik-sådana förutsättningar medför betydande nackdelar för samhälle och frågor anställda, liksom denytterst också utgör en allvarlig illojal konkurrens för de seriösa företagen,som givetvis - det vill jag understryka - utgör den dominerande delen inomnäringen. Problemet är således uppenbart. , somföreträdare för arbetsgivarsidan, och Transport, som företrädare för deanställda, har därför länge krävt åtgärder från samhällets sida för att kommatill rätta med de allvarliga olägenheter som jag i korthet har beskrivit. Den proposifion om yrkestrafikfrågor som vinu har att behandla har alltså varit begärd såväl avbranschens företrädare som från vårt håll. Tyvärr kunde vi konstatera attpropositionen, när den presenterades för , var ett ganska ofullbordatopus. På flera punkter saknades förslag till kraftfulla åtgärder. Frånsocialdemokratiskt håll förde vi därför fram ytterligare förslag motionsledes,förslag som bygger på krav som ställts såväl från arbetsgivarsidan som frånarbetstagarnas organisationer. Det är, herr talman, med stor fillfredsställelsejag kan konstatera att de allra flesta av våra förslag fått en positivbehandling i utskottet och att ett enhälligt utskott på flera punkter begär attregeringen skall skärpa lagstiftningen för att man skall komma till rätta medde problem som kännetecknar åkeribranschen. Nuvarande sanktionsbestämmelser är allför milda. Vi hardärför krävt skärpta ekonomiska påföljder för att man skall komma fill rättamed den olaga yrkesmässiga trafik som förekommer. Ett enigt utskott kräver attregeringen skall utreda möjligheterna att utforma avgifter och ekonomiskasanktioner som på ett effektivare sätt än nuvarande bötesstraff ochbrukandeförbud kan motverka olaga yrkesmässig trafik. Det är min förhoppningatt regeringen mycket snabbt skall efterkomma utskottets krav och utan dröjsmålåterkomma till med förslag i enlighet med vad vi förordat frånsocialdemokratiskt håh och som ett enhälligt utskott ställt sig bakom. Den kanske bästa åtgärd man kan vidtaga, när man i entrafikkontroll upptäcker brott mot yrkestrafiklagstiftningen, är att förhindra fortsatt färd med fordonet. Det är för äkeriägaren en ytterst allvarlig sanktion, inte minst ur ekonomisk synpunkt sett. Utskottet har ställt sig bakom detta krav från vår sida, liksom vårt krav på skärpt kontrollverksamhet över huvud taget. Detta är bra, och särskilt viktigt är att kontrollerna blir heltäckande, dvs.att de omfattar efterlevnaden av samtliga bestämmelser - inte minst i fråga om skatter, avgifter och arbetstider - som utövare av yrkesmässig trafik måste iaktta. Ett enigt utskott ställer sig också bakom det socialdemokrafiska kravet att regeringen skall presentera förslag för när det gäller regleringen av arbetsfiderna för yrkesförare, så att man kommer ifrån ° Nr 147 nuvarande system med två olika principer, där man tillämpar maximerad Torsdaeen den arbetstidför nationell trafik och maximerad körtid för internationell trafik. 13 mai 1982 måste få ett enhetligt system för såväl den nationella som den Vissa vrkestrafik- Herrtalman! En viktig orsak till att vi har så stora problem inom fråeor åkerinäringen är den överetablering som föreligger. företag, och branschensstruktur med enbilsägare leder fill stora problem. Att vi hamnat idenna situafion torde till icke ringa del bero på att man i propositionen1977/78:137 föreslog att behovsprövningen vid beställningstrafik förgodstransporter skulle tas bort. följde den borgerliga regeringensförslag, trots att de fackliga organisafionerna varnade för detta. ärsamtliga i branschen involverade eniga om att starka skäl föreligger för att pånytt införa en samhällsekonomisk prövning vid tillståndsgivning förbeställningstrafik för godstrafik. Tyvärrhar vi inte fått gehör för detta krav, som vi har fört fram i densocialdemokratiska mofionen. Vi har därför i reservation 1 följt upp dettakrav, vilket jag härmed yrkar bifall till. Regeringen går emellertid ett steglängre i propositionen när den dessutom föreslår att den ekonomiskalämplighetsprövning som förekommer skall avskaffas. Departementschefenanser att värdet av den ekonomiska lämplighetsprövningen inte motsvarar detarbete och de kostnader som uppstår. Detta måste vara fel. Självfallet skallden ekonomiska lämplighetsprövningen inte behöva utgöra något tungrottbyråkrafiskt system, men att man i ett läge gränsande till anarki inom näringenskall ta bort den ekonomiska lämplighetsprövningen har vi frånsocialdemokratiskt håll inte kunnat acceptera. Självfallet bör- det vill vigärna understryka - formerna för den ekonomiska lämplighetsprövningen ses överoch kompletteras, men att den bör bibehållas anser vi liksom berördamyndigheter och organisationer. Men vi vill inte heller ha något tungrottbyråkratiskt system. Vi vill ha en ekonomisk lämplighetsprövning, som äreffektiv. Detta krav återfinns också i reservation 1, som är fogad tillutskottets betänkande. Jag yrkar således än en gång bifall till denreservationen. I propositionen behandlas också vissa taxifrågor. Dessa kommer senare idebatten att tas upp till behandling, och. kommer att utvecklabakgrunden till det socialdemokratiska ställningstagandet, som vi harpresenterat i reservation 4. Jag ber att med detta få yrka bifall till reservationerna 1 och 4 somär fogade vid trafikutskottets betänkande och på övriga punkter bifall tillutskottets hemställan. Anf.81 (): Till trafikutskottets betänkande nr 30 är fogade två reservationer avmig, föranledda av tidigare väckta motioner. 1 den ena reservationenyrkar jag att samma transportköparansvar skall gälla beträffandepersontrafik som beträffande godstrafik. 86 av svart åkeriverksamhet som har bedrivits är bra, och den måste havarit effektiv, eftersom det finns ett beställaransvar. Sammaförhållande gäller inte bestämmelserna om personbefordrande buss. Det ärorimligt att skall godkänna svartåkeri i någon form. Den andra reservationen avser prövning av tillstånd föruthyrning av bussar. I allt större omfattning skaffar nu icke etableradeföretag och föreningar bussar för uthyrningsverksamhet. Det finns i de seriösaetablerade företagen inom bussbranschen tillräckligt med bussar som också ärtillgängliga för uthyrning, varför det inte finns någon som helst anledning attbevilja det stora antal tillstånd till uthyrning som olika länsstyrelser nubeviljar. Givetvis skall exempelvis en idrottsförening ha rätt attskaffa buss och att med godkänd förare transportera sina egna medlemmar tillolika tävlingsplatser. Men man måste reagera mot att en förening som inte haranvändning av en buss mer än en mindre del av året annonserar ut den tillallmän uthyrning under övriga delar av året. Om menar allvar med sitt tal om att bekämpaolagligheter i bussbranschen borde jag inte vara ensam om reservafionerna 2 och3. har fidigare utvecklat synpunkter på andradelar av svartåkeriverksamheten och talat om att socialdemokraterna delar defackliga representanternas synpunkter i en mängd frågor. Det är märkhgt att mandå har hamnat så kolossalt vid sidan om i den här frågan - också de fackligaorganisationerna reagerar mycket bestämt mot att deras medlemmar kommer i klämi den här verksamheten, som börjar bli alldeles för stor till sinomfattning. Jag yrkar med detta bifall tillreservationerna 2 och 3 och i övrigt till utskottets hemställan. 82LARS (): I föreliggande utskottsutlåtande om vissayrkestrafikfrågor behandlas också ett antal frågor som berör taxinäringen. Detrör sig främst om det enskilda taxiföretagets anslutning till en för kommunengemensam beställningscentral. Denna fråga behandlades i så sent som för två årsedan. Då rådde det en utbredd enighet om att taxiföretagen regelmässigt skullevara anslutna till gemensamma beställningscentraler och att det i allmänhetskulle finnas en sådan beställningscentral i varje kommun. Det rådde enighetockså om att man endast i undantagsfall skulle kunna medge befrielse frånkravet på att fillhöra sådana beställningscentraler. Som exempel påundantagsfall angav man glesbygdsområden med mycket stora avstånd mellan deenskilda trafikutövarna. - bara - motionerar tre borgerligaledamöter, som för övrigt var med om att fatta det fidigare nämndariksdagsbeslutet, om "klart uttalade vidgade dispensmöjligheter" fråntvånget att tillhöra beställningscentral. Den borgerliga utskottsmajoritetendelar mofionärernas uppfattning och tillstyrker alltså motionen. Och mangör det bl. a. med den motiveringen att begreppet glesbygd har Nr 147 medfört stora tolkningssvårigheter för länsstyrelserna. Det är ettminst sagt Torsdaeen den märkligtpåstående. Begreppet glesbygd förekommer ju som bekant ofta i 13 mai 1982 beslutfrån denna kammare - inte minst efter förslag från centerpartistiska Varför skulle det vara svårare att tolka detta begrepp här Vissavrkestrafik- " ' " andra sammanhang där det förekommer? Sanningenär väl snarare fråeor ' eventuella tolkningssvårigheter uppstått, inte pågrund av att man använt begreppet glesbygd utan pågrund av att dåvarande kommunikationsministern gjorde ett antaluttalanden som i stort sett gick ut på att ingen taxiägare skulle kunna åläggasatt vara med i en beställningscentral och att beställningscentraler egenthgenbara skulle vara en storstadsföreteelse. Det var alltså uttalanden som gickstick i stäv med förslagen i hans egen proposition. Det var dessa uttalandensom skapade en närmast total förvirring när det gäller arbetet med att byggaupp effektiva beställnings-centraler ute i kommunerna, med påföljd att dettaarbete på sina håll fortskrider mycket långsamt. Ochdet är ytterst beklagligt, eftersom sådana centraler är en viktig förutsättningför en god service åt allmänheten. De är också nödvändiga för att taxi skallkunna hävda sina intressen gentemot ansvariga huvudmän för den kollektivatrafiken. Till yttermera visso kommer ett system med beställningscentral attförbilliga och förbättra de samhällsbetalda uppdrag som ofta utförs av taxi.Det gäller t. ex. sjukresorna, där samåkningen underlättas genom att samthgabeställningar görs på ett enda ställe. Det gäller också skolskjutsarna som pådetta sätt både kan förbilligas och organiseras på sådant sätt att eleverna fårkortare res- och väntetider. Visocialdemokrater kan inte acceptera att själva grunden för beställningscentralernarycks undan genom de vidgade dispensmöjhgheter som föreslås av motionärer ochutskottsmajoritet, dispensmöjligheter som särskilt hårt drabbar de mindrekommunernas möjligheter att bygga upp effektiva beställningscentraler. Dettahar vi framfört i reservafion 4. Jag ber att få yrka bifall till den. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 19 §Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:224 Försöksverksamhet med brevröstning iFörbundsrepubliken 20 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2545 av PerBergman 1981/82:2546 av m. fl. 1981/82:2547 av m. fl.1981/82:2548 av m. fl. 1981/82:2549 av m.fl. 88 1981/82:2550 av m. fl. 1981/82:2551av m.fl. 1981/82:2552 av m.fl. den 1981/82:2553av m.fl. \t, mgj 1982 1981/82:2554av m. fl. 1981/82:2555 av m.fl. 1981/82:2556av m. fl. 1981/82:2551a\ m. fl. Förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /83, m. m. (kompletteringsproposition) (prop.1981/82:150) 1981/82:2558 av Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. (prop.1981/82:209) 1981/82:2559 av m.fl. Grundgaranti för nybildade kommuner (prop. 1981/82:211) 1981/82:2560av och sjöfartsfrågor (prop. 1981/82:217) 21 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:389 av Hans Nyhage (m) till statsrådet självstudier i gymnasieskolan: Enligt tillförlitliga uppgifter gårskolöverstyrelsen/länsskolnämnder ut med information om att det föreliggerskyldighet för gymnasieskolorna att införa självstudier i form av s. k.lärarlösa lektioner. Anser skolministern detta vara i enlighet med riksdagensbeslut? Vilka åtgärder avser skolministern vidtaga med anledninghärav? 1981/82:390 av () till arbetsmarknadsministern om elförsörjning: Med anledning av de farhågorgeneraldirektören för statens vattenfalls-verk uttalat för störningar iStorstockholms elförsörjning, anhåller jag att till statsrådet fåställa följande fråga: Delar regeringen uppfattningen att den försenadeledningsdragningen från Forsmark till södra innebär. risker för svårastörningar i elförsörjning? 1981/82:391 av () till justitieministernom det planerade polishuset i : har uttalatatt byggnadsarbetena med polishus i bör sättas i gång möjhgt.Trots detta fanns ej polishuset med i det s. k. sysselsättningspaket somregeringen offentliggjort. Detta är förvånande mot bakgrund av riksdagsuttalandet,men också därför att yrkesinspektionen riktat allvarliga anmärkningar motnuvarande lokaler som polisen tvingas att arbeta i. Till detta skall läggas demycket allvarhga prognoser som gäller för byggsysselsättningen i Jönköpingslän. Sker inga drastiska förbättringar, kommer länets byggnadsarbetare attdrabbas av rekordarbetslöshet. Mot denna bakgrund anhåller jag om kammarens tillstånd atttill justitieministern få framställa följande fråga: När avser regeringen att bevilja tillstånd förnybyggnation av polishus i ? 1981/82:392 av () till jordbruksministernom det radioaktiva avfallet från vissa brandvarnare: Brandvarnare med radioaktivakomponenter börjar bli allt vanligare. har uppskattningsvis 700 000sålts. Någon mer noggrann kontroll av hur uttjänta brandvarnare hanteras tycksinte finnas, trots att de utgör lågaktivt radioaktivt avfall. Endast en mindredel återlämnas till leverantören. Är statsrådet beredd att ta initiativ till ett mereffektivt omhändertagande av uttjänta brandvarnare med radioaktiva komponenter? 1981/82:393 av () till ekonomi- ochbudgetministern om en samordning av skattereglerna med den statliga energipolitiken: Byte av oljepanna i enjordbruksfastighet betraktas i skattehänseende enligt praxis som reparation,medan övergång till alternativ energikälla som t. ex. värmepump räknas somförbättring. Detta har fått den egendomhga följden att skatteavdragmedges i det förra fallet men enbart årligt värdeminskningsavdrag i det senare.Skattereglerna, som de tillämpas, motverkar således strävan efteroljeersättning. Är budget- och ekonomiministernberedd att vidta åtgärder så att inte avdragsreglerna i detta hänseendemotverkar statsmakternas energipolitiska strävanden? 1981/82:394av () till kommunikationsministern om aviserad höjning avavgifterna för lokalsamtal: Enligt uppgift avser atthöja avgiften för lokalsamtal avsevärt genom att införa periodavgifter. För de flesta ensamstående pensionärer, förrörelsehindrade och för sjuka är telefonen den enda möjligheten att hållakontakt med yttervärlden, och därför socialt av enastående betydelse. Jag frågarkommunikationsministern om det av regeringen anses socialt försvarbart och ekonomiskt nödvändigt för attfördyra lokala telefonsamtal och försämra möjligheten för svaga och mer ellermindre isolerade att behålla en för dem värdefull kontakt med anhöriga ochandra. 1981/82:395 av () till socialministern omriksförsäkringsverkets utredningstider: Upp till eller mera kan detta att göra en utredning vid enligtyrkesskadeförsäkringslagen för att fastställa bullerskador. De långautredningstiderna innan ersättning fastställs är bl. a. orsakade av denomfattande handläggningen vid och riksförsäkringsverketsyrkesskadeavdelning, medicinska bedömningar och kompletterande läkarbesök ochutredningar. Givetvis är det av stor vikt att man gör omfattandeutredningar. De långa handläggningstiderna innebär dock att den hörselskadadeförutom den långa tiden i ovisshet också gör ekonomiska förluster. Med anledning av det anförda hemställer jag att få ställaföljande fråga till socialministern: Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för attförkorta utredningstiderna vid ? 1981/82:396av () till arbetsmarknadsministern om den planerade bron överPitsundet: Arbetsmarknadssituationen iNorrbotten har successivt försämrats och antaletmänniskor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden inger mycketstor oro för framtiden. Omedelbara regional- och arbetsmarknadspolitiska insatserframstår som helt nödvändiga om man skall kunna förhindra ytterligareförsämringar. Enligt tidningsuppgifter har regeringen vid en nyligengenomförd fördelning av beredskapspengar till olika län reducerat anslagettill , innebärande bl. a. att byggande av bro över Pitsund i Piteåkommun inte kan genomföras i enlighet med av upprättad plan.Projektet bedöms ha stor industri- och sysselsättningspolitisk effekt. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga tillarbetsmarknadsministern: Avser statsrådet ta initiativ som gör det möjligt att i årstarta byggandet av ny bro över Pitsundet? 1981/82:397 av () till industriministern omACO:s läkemedelstillverkning i , m. m.: Det statiiga läkemedelsföretagetACO har planer på att lägga ned sin verksamhet i . En nedläggning avGöteborgsfabriken, som visar god lönsamhet, innebär att 160 personer ställsutan arbete i en region som har stora sysselsättningsproblem. Speciellt förkvinnor är arbetsmarknaden i utomordentligt kärv, och huvudparten avACO:s anställda är kvinnor. En nedläggning av läkemedelstillverkningen iGöteborg innebär vidare en ytterligare koncentration av verksamheten tillStock-holm-Uppsala-regionen. sjukvård är forskningsinriktad ochutveckhngsinriktad. Genom ökat samarbete mellan ACO och den göteborgskasjukvården bör produktutvecklingsarbetet ytterligare kunna stimuleras. Jag vill mot bakgrund av vad jag anfört ställa följandefrågor till industriministern: vidta några åtgärder för att förhindra att ACO:släkemedelstillverkning i läggs ned? det önskvärt att all läkemedelstillverkning i vårt land koncentrerastill ? 1981/82:398 av () till industriministern omåtgärder för en bättre lönsamhet vid i : i har i sinverksamhet två särskilt svåra problem för att kunna nå ett gott resultat. Detena är kapitalförsörjningen och det andra är råvaruimporten. 1978/79:25 beviljades ett lån på 275 milj.kr., men amorteringsvillkoren blev så stränga att generering av medel för egenutveckling omintetgörs. Det är bl. a. fråga om ett vinstgivande ocholjebesparande projekt. Beträffande råvaruförsörjningen måste ca 300 000 m'importeras till en merkostnad av 40-50 milj. kr. i förhållande tillnormala virkespriser. Medanledning härav vill jag ställa två frågor. Har industriministernmöjlighet att åstadkomma en ändring i industridepartementets beslut den 12juni 1980 (1252/80) så att amorteringskravet lindras? Vill industriministern medverkatill att i får större del av sitt råvarubehov tillgodosett fråndomänverket och därigenom bättre konkurrenskraft? 1981/82:399av () till industriministern om lokaliseringen av detplanerade internationella centret för gen- och bioteknik: I motion 1981/82:722 hemställdesatt regeringen skulle undersöka förutsättningarna för ett svenskt initiativtill att stå som värdland för ett av planerat centerför genteknik och bioteknik (IC-GEB). Lokaliseringsfrågan skall avgöras av i oktober1982. Centret skall arbeta på icke kommersiell bas och är därför av storbetydelse för att minska det kommersiella trycket på bio- och gentekniken samtför att tekniken ges en sådan inriktning att behov inom t. ex.hälsovård, jordbruks- och energisektorn särskilt uppmärksammas. medverka till att främja en helhetssyn på bio- ochgenteknikens utveckling som den svenska kunskapsbasen på dessaområden skulle förstärkas. En lokalisering av till skulleleda till en stimulans och ett värdefullt utbyte för svenska forskare. Medhänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga: Kommer regeringeninför kommande beslut i om inriktning, lokalisering ochfinansiering av ett center för genteknik och bioteknik att ta inifiativ tillett förslag om lokalisering av centret till ? 1981/82:400av () till statsministern om de fördelningspolitiska konsekvensernaav regeringens sparplaner: I massmedia har förekommituppgifter om att det inom utarbetats en promemoria om defördelningspolitiska konsekvenserna av regeringens sparplaner, men attregeringen beslutat att inte publicera den. Med anledning av detta vill jag fråga statsministern: Är dessa uppgifter riktiga, och vill statsministern i såfall redovisa innehållet i promemorian? 1981/82:401 av () till ekonomi- ochbudgetministern om viss momsbefrielse för periodisk skrift: Skillnaderna i ekonomiska villkorför utgivning av olika periodiska publikationer har blivit alltmeriögonfallande. Det stöd i olika former, som kommer dagstidningar ochorganisationstidskrifter till del, medför i praktiken en favorisering av detslags som dessa erbjuder, framför fackpress och populärpress iallmänhet. Återkommande höjningar av mervärdeskatten, från vilkadagstidningar och organisationstidskrifter är helt eller delvis undantagna, harökat spännvidden och därmed snedvridningen av konkurrensen med andrapressalster.