prot · G509169 · 1981-12-31 00:00:00 — Mendet är en brist att socialdemokraterna inte anger- inte heller i de aktuellareservationerna -hur de pengar som man föreslår för detta skall användas. Detges inga utfästelser om huruvida olika projekt kommer att förverkligas. Dettaär en oklarhet i detaljer som tyvärr, herr talman, ger intrycket av att Hnjenblir densamma som den gamla, som vi har sett så dåliga resultat av. Jag yrkar således bifall till vpk-motionerna2355 och 2555, 77PER (): Det framgick av anförande,men även jag vill erinra om att har tyvärr landets högstaarbetslöshetssiffror. Det är orsaken till att alla partier föreslårspecialinsatser för landets nordligaste län. Den nuvarande lågkonjunkturen i världsekonomin medför attett exportberoende län som drabbas särskilt hårt. Därtill kommeratt långa avstånd, hårt klimat och bristande småindustrieli tradition gör atten konjunkturnedgång får ett extra brutalt genomslag. Ett konkurrenskraftigt,expansivt svenskt näringsliv är ett livsvillkor också för sysselsättning inorra , Regionalpolifiken måste förnyas och ses i sitt storaindustripolitiska sammanhang, om målsättningen "en likvärdigsysselsättning och likvärdig tillgång till social, kommersiell och kulturellservice samt en god miljö" skall uppnås i alla regioner, Regionalpolifikskall inte bedrivas i hela - det missgynnar de svagaste regionerna. Regionalpolitiken har främst kommit att innebäraselektivt stöd till redan befintlig industri, vilket har varit värdefullt meninte räckt för att skapa alla de nya arbetstillfällen som är nödvändiga. Detblir alltmer uppenbart att regionalpolitiken måste bygga på en bred bas avgenerellt verkande åtgärder om den skall lyckas. Villkoren för verksamhet i måste bli lika ellerom möjligt bättre än i övriga delar av landet, om det skall bli intressant förföretag - det må vara enskilda, kooperativa eller statliga - att starta, drivaoch utöka verksamhet i norra , Och det är bråttom. har interåd med en så stor avflyttning som , då mer än 100 000personer flyttade från , med en nettoförlust på över 40 000 - mestunga och arbetsvilHga. konstaterar i sitt omfattande ochintressanta betänkande nr 23 att "stor politisk enighet råder om de allmännamålen för regionalpolitiken". Utskottet skriver vidare: "Mot bakgrund av osäkerheten om den framtidaregionala utvecklingen föreslår utskottet att hemställer hosregeringen om en utredning om regionalpolitikens framtida utformning och omfattning.Utredningen bör bl. a. överväga frågan om en lämplig avvägning mellan selekfivaoch generella åtgärder inom regionalpolifiken. Utskottet har därvid uttalat sigför en förskjutning mot ett större inslag av generellt verkande medel. "Men sedan följer: "Socialdemokraterna har reserverat sig mot utskottetsförslag rörande utredningsarbetets inriktning bl. a. mot bakgrund av att manförordar selektiva åtgärder." Förutsättningarna för lönsam produktion i t. ex,blir inte bättre för att det genom selektivt stadigt stöd görsbrandkårsinsatser i vissa företag. Det behövs åtgärder som ger lägreproduktionskostnader och därmed bättre konkurrenskraft. Särskilt viktigt ärdetta för svenskt näringsliv vid den ovissa fidpunkt när världskonjunkturen återblir bättre och efterfrågan på produkter ökar. Om och Norrbottenskostnadsläge då är för högt kommer vi ohjälpligt efter. Höjda skatter och höjdaarbetsgivaravgifter minskar ytterligare vårt lands konkurrensförmåga. Vi moderater har föreslagit att de storasysselsättningsinsatserna i bl. a. skall kompletteras med sänkningarav arbetsgivaravgifter och lägre elenergiskatt. Några ord om skälen för enlägre elavgift. Mycket av elenergin i norra produceras av företagsom ägs av staten. Detta ger möjligheter från regionalpolitisk synpunkt. Mycketav vattenkraften säljs fill övriga . Vid denna élenergitransport uppstårförluster. Från energibesparingssynpunkt är det önskvärt att elenergikrävan-deindustri lokaliseras nära produkfionskällan. En elprisrabatt skulle vara en godregionalpolifisk stimulans såväl för boende som för näringsliv i norra är t. ex. möjligt att sänka elpriset i med 4 å perkilowatfimme utan att självkostnadspriset för vattenkraftsproduktionen i Luleälv underskrids. Ett annat exempel. Under gårdagens debatt hävdade med all rätt skogens stora betydelse för landets ekonomi. 8 protokoll 1981/82:169-170 enskildaskogsägare var skarp. Jag tror att bästa vägen till bättre skogsvård och därmedstörre skogsuttag bland skogsägare är - utöver nu gällande skogslag- att ökainformation och stimulans. Det är beklagligt att industrin inte får behövligråvara. Arbetslösheten ger extra tyngd åt kraven på ökade insatser inom skogen- även den statligt ägda. I inland finns stora arealer där skogsuttag harvisat sig vara ekonomiskt olönsamma från rent företagsmässig synpunkt. En delav dem ligger ovanför den s. k. skogsodlingsgränsen. Enbart i länfinns ca med ovanför och kringdenna gräns. Det mesta av detta förvaltas av domänverket, dvs. Mycket av denna skog - - bedöms vara övermogen och hotas av biologisk ruin. Man har också gjort försök somvisar att både skogsuttag och skogsförnyelse är möjliga. Det är för mig heltobegripligt att denna resurs inte utnyttjas, t. ex. genom att man använder dens. Offertmetoden innebär att staten betalar en överenskommensumma för en viss åtgärd av regional- och riksintresse. Vi rnoderater menar attett sådant skogsuttag skulle leda fill en rad positiva verkningar. Industrinskulle snabbt få ökad fillgång fill råvara. Värdefulla skogsförnyelseförsökskulle kunna ske i stor skala. Industrin både i inlandet och vid kusten skullefå fler arbetsdllfällen. Transportföretagen kunde ge fler sysselsättning.Landet skulle få ökade exportinkomster. Varför kan inte ordendiga försök medoffertmetoden göras? Även i fråga om det intressanta projektet"tonträ", som har sin grund i senvuxna gran, vore detintressant att göra försök med offertmetoden. Ett annat generellt verkande medel, där staten kan görainsatser, är sänkta transportkostnader. Vi är i genom de storaavstånden mycket beroende av transportkostnaderna. Riksdagsbeslutet om attsänka malmfraktkostnader var därför en stor framgång. Jag hoppas att enfortsättning följer, som, ökar konkurrenskraft. Tyvärr är priserna på flygresor i norra myckethöga. Utredningar visar att priserna vida överstiger verklig självkostnad.Detta är besvärande från regionalpolitisk synpunkt och även anmärkningsvärt.Staten är en stor intressent i såväl Linjeflyg som SAS och borde ha storamöjligheter att påverka taxesättningen så att den ej motverkarregionalpolitiska satsningar. Öppna bygder och ett livskraftigt jordbruk ären viktig del i norra regionalpolitik. Jag hoppas att den arbetandeutredningen om norra jordbruk kommer med goda förslag, där den ocksåbeaktar detta jordbruks beroende av skog eller annan lönsam sysselsättningunder vissa tider . Likaså hoppas jag att malmfältsutredningen kan gegoda förslag för inlandets framtid. Generellt verkande åtgärder, som minskarprodukfionens kostnader i , ger såväl jord- och skogsbruk somstathga, kooperativa och enskilda företag större möjligheter att beredasysselsättning, och de ger framtidstro i norr. Jag yrkarbifall fill de moderata reservafionerna. 78 (): I gammal god ordning är den regionalpoHfiska debatten något av enhembygdsdag, där vi vädrar våra problem. Tyvärr måste jag konstatera attproblemen av allt att döma är störst på Norrlandsbänkarna. Där har i alla fallhela fiden funnits samlade en del av ledamöterna. Problemen tycks däremot intevara särskilt stora på Stockholmsbänken. Men en ledamot var inne som hastigastoch vädrade Stockholmsproblem. Jag skall citera en mening ur . Hon sade: "Vi får inte försvåra en fillväxt där den är möjligbara därför att fillväxt är omöjlig på andra håll." Nej,det kan jag förstå att man menar. En mera kallsinnig moderatpolifik kan manknappast önska att få höra talas om i denna sal - en mera kallsinnigkoncentrationspolitik och en anslutning till den polifik, som av så ofantligtmånga i denna kammare bedrevs för något årfionde då allfingandades välstånd så fort det var fråga om att man skulle kunna koncentreramänniskorna fill en liten plats. Detta tycks vara rådande i Stockholmsregionenän . Det var det enda av intresse som man från den bänken haft att sägahitintills. Vikan konstatera att en del av inläggen i den här debatten har varit ganskaverklighetsfrämmade. I då utvecklingen i prakfiskt taget helavästvärlden präglas av ekonomiska svårigheter, som är de största , förs debatten som om vi levde i med mycket starkekonomisk tillväxt där vi kan önska oss nästan vad som helst. Det vorevälgörande om vi försökte inse att vi har vissa ekonomiska problem som intehelt kan nonchaleras. Jagsvävar inte på målet när jag säger att jag gärna hade sett att ännu mer medelhade kunnat anvisas för regionalpolifiken. Inom regionalpolitikens ram går detatt åstadkomma åtskilligt och har åstadkommits åtskilHgt- det är inget tvivelom den saken. Men tyvärr har det allfid varit betydHgt lättare för den härförsamlingen att besluta om att skaffa fram miljarder tiH AMS för ettuppehållande försvar mot arbetslösheten, än att skaffa fram någon enstakamiljon för att medverka till en bestående sysselsättning. Glesbygdsstödet harunder senare år definitivt skapat bestående sysselsättningstillfällen, genommycket små och begränsade insatser. Glesbygds-och inlandsproblemen har diskuterats ingående här . Det finns mycketövrigt att önska i våra inlandskommuner - det är inget tvivel om densaken - men det är i alla faH en fantastisk skillnad i jämförelse med dennattsvarta situation som de befann sig i för något årfionde sedan. Idet Hlla område där jag har verkat sade man under årfionden bestämt ifrån, t.ex. från lantbruksstyrelsens sida, att man inte hade några möjligheter attsatsa på inlandskommunerna. Det var kallsinniga besked så fortinlandskommunerna fördes på tal. Det gavs bara beskedet att lantbruksnämndensdirektiv inte tillät några insatser i dessa områden. Dethar skett en betydande förändring som också gett resultat. Det finns anledningatt nämna s-kommunalråd som klart och tydligt har gjort uttalanden om den positivautvecklingen som har varit . Jagkan erkänna att vi har haft en utomordentHgt dålig utveckHng i iallmänhet med utflyttning och framför allt en arbetslöshet som är enorm. Dettahar fill stor del berott på sådant som hände , då manskickade upp en luftballong som kunde bära åtskilligt och som gav åtskilligaarbetstillfällen , men som sedan visade sig fullständigtohållbar. Jag konstaterar att detta var utomordentligt beklagligt. Men å andrasidan skall också erkännas att ingenting kan vara sämre för en region som vårän att få företag till regionen som har miljonförluster. Det ger ossdefinifivt inga förbättrade möjligheter, och det skall vi vara rädda för. Tyvärrhar ju situationen blivit den när det gäller en del av deverkligt tunga företag som vi har i länet, framför allt inom malm- ochstålindustri, att deras ekonomi har svikit i allra högsta grad. Det har gettoss -och ger oss än - oerhört stora bekymmer. Ochtyvärr har man ju inte minst i den här församlingen, men kanske framför allt påandra håll, väldigt lätt för att glömma att de norrländska malmerna underårtionden i mycket hög grad bidrog till det här landets välstånd. När nu ekonominsviker för den näringen, då är man inte lika angelägen att ställa upp och tahand om konsekvenserna av verksamheten som man var när resultaten var goda. Ochdå är det inte långt ifrån att man bedömer som en mera tärande ännärande del av vårt land. Manglömmer också ofta att vi har verksamhet i länet som ger miljardvinster årligenutan några som helst problem. Det är vinster som genererar - vinstersom med säkerhet kommer att stiga . När vi från vårt län, och fråndet parfi som jag representerar, har sagt att man rimligen borde kunna användaen del av dessa vinster för att bygga upp och säkerställa företag som vi måsteha för att ge länets människor sysselsättning - ja, då är man inte särskiltvillig att ställa upp, inte ens från länsbänkens sida. Motdenna bakgrund vill jag bara kort framhålla att jag beklagar att man t. o. m.från moderat håll har varit tvungen att reservera sig mot de 150 miljoner somnu departementet har ansett det vara utomordentligt angeläget att snabbt anvisaför att skapa sysselsättning. Beloppet skulle definitivt ha varit större - detkan jag gärna hålla med om. Men man har i alla fall inte från moderat sidakunnat vara med. Riksdagenfattade ett olyckligt beslut när det gällde frågan om fraktstödet. Dethar här betonats från vissa håll hur olyckligt detta var och vilket motståndman gjorde. Men gjorde inte lika starkt motstånd när han itransportrådet var med om att lägga fram förslag - det förslag som sedanriksdagen antog. Jagkan med tillfredsställelse konstatera att utskottet nu har ändrat pådetta, att utskottet har godtagit ett förslag till en förändring av transportstödetsom t. o. m. delvis är bättre än det förslag vi hade tidigare. Jag är alltsåglad över detta, framför allt därför att ett bra och riktigt fraktstöd är denfrämsta förutsättningen för att vi över huvud taget skall kunna bedriva en Jag är helt tillfredsställd med utskottets förslag. Låt mig bara säga en sak fill. Jag hade väcktytterligare en motion i anledning av denna proposition. Jag är tacksam för att utskottet i föreliggande betänkandehar understrukit att rennäringsdelegationen i bör förflyttas tillJokkmokk, Vidare är jag till freds med att utskottet har godtagit mitt yrkandei mofionen, att även den centrala rennäringsdelegationen flyttas från Jönköpingupp fill , Rimligen borde det vara naturligare att den finns i Jokkmokki , där av de renskötande samerna finns, än att den skallvara förlagd till . Det har sagts mig att man från samernas sida har höjt sinröst fill försvar för tanken att rennäringsdelegationen borde finnas i Umeå.Men jag är glad över att samernas ungdomsförbund med all kraft förordatmofionens yrkande och även utskottets hemställan att rennäringsdelegationenförläggs till . Jag tror på ungdomarna, och jag vill satsa på dem. 79 () replik: Bara en kort replik med anledning av attFilip angrep mig för det resonemang jag förde i mitt fidigare inläggom betydelse. säger att det tydligen vardet enda av intresse från den här bänken. Två tredjedelar av mitt anförandehandlade om länsplaneringen. Det föranleder mig att göra den kommentaren attFilip uppenbarHgen inte tycker att länsplaneringen är intressant. Utgångspunkten för mitt resonemang beträffandeStockholmsregionen var vad som är bra för landet i dess helhet. Det ärfelakfigt att tro att en fillväxt i skulle verka hämmande iandra delar av landet. Det är fakfiskt så att är en tillgångför . Om en välståndsskapande utveckling kan ske i ,kan det betyda expansion även i andra delar av landet. Det är inte så att enposifiv utveckling i på något sätt skulle stå imotsatsförhållande fill en motsvarande utveckHng i andra delar av landet,tvärtom. Huvudstadsfunk-fionen är en förutsättning för hela landetsvälståndsutveckling. Jag vill alltså påstå att den industriella utvecklingen iStockholmsregionen genererar en posifiv utveckling i övriga delar av landet. Jag kan vidare hänvisa tilllänsstyrelsens rapport -82 som kom - närmare bestämtden - och även tiH det resonemang som förs i nystorstadsutveckling. Jag kan rekommendera FiHp litet läsning på denhär punkten. 80OLLE ÖSTRAND (s) replik: Jag var med om att i transportrådets styrelsefatta beslut om att transportstödet för sågade trävaror skulle tas bort i frågaom kustsågverken. Men sedan det beslutet fattats kom det fram omständighetersom visade att transportrådets beslut den gången var ett dumt beslut. Jag ärinte sämre än att jag kan ändra mig. Det är mot den bakgrunden som visocialdemokrater i höstasföreslog att kustsågverken, som arbetar under samma betingelser sominlandssågverken, i fortsättningen skall få transportstöd. Tyvärr avslog den borgerliga riksdagsmajoriteten värtförslag den gången. Därför är det glädjande att ett enigt arbetsmarknadsutskottnu sluter upp bakom vårt krav att transportstöd skall utgå till de kustsågverksom arbetar under samma betingelser som inlandssågarna, och det gäller dåsågade och hyvlade trävaror. Det kravet sammanfaller helt med det krav som nuförs fram i en motion av och . 81 () replik: Låt mig bara säga att denna debatt omregionalpolitiken är sista debatt här i kammaren. Jag villunderstryka att allfid har varit väldigt engagerad i sitt länsproblem. Han har också haft en ärlig vilja att få till stånd förändringar. Iblandhar jag haft en känsla av att han inte alltid vunnit sitt eget partis gehör förde åsikter och idéer som han framfört i sina inlägg. FiHp är vidarelojal mot sitt parti. Då går det ut över socialdemokraterna - han anfaller ossi stället. Jag har full förståelse för att en man med starkt engagemang och enkänsla för situationen i sin egen omgivning kan göra en sådan sak. Vi socialdemokrater hävdar att arbetslöshet är det dyrastesättet, om man skall välja insatser för att lösa människors problem. Det skylls ofta på bristande finansiella resurser. Men sålänge man kan ge skattesubventioner t. ex. till aktiesparare i den utsträckningvi gör , upplever vi socialdemokrater det som undanflykter att man inteskulle ha råd till insatser för att skapa sysselsättning åt människor iNorrbotten, utan i stället prioriterar pengar till de välbärgade som kan hapengar pä banken i stället för att satsa på jobb åt andra. tog också upp utveckHngen i början på1970-talet och sade att det var en ballong som spräcktes. Men utvecklingenunder var gynnsam. Länets sysselsättning ökade med 11 000, och 7 000kvinnor fick jobb. 1976 fick vi dock en annan regering med en annaninriktning på politiken. Man sade bl, a, att investeringar av den storlek vihade tagit i fråga om stålverket inte kunde fullföljas. Man skulle investera iannat. Men det blev inga 10 miljarders investeringar i annat, och detta ärorsaken till den situafion vi har. Både och jag harfått höra att jordbrukarna hade en. positiv lönsamhetsutveckling i början på1970-talet beroende på de insatser som gjordes med stöd. I slutet av 1970-talethade man däremot en negativ lönsamhetsutveckling. 82FILIP () replik: När betonar hur mycket Stockholmbetyder för hela landet vill jag säga att jag inte underskattar detta. Jag villbara ifrågasätta vad skulle betyda, om man inte hade den övriga delenav landet. Det skulle inte vara så mycket. Ingenhar tänkt att föröda huvudstaden. Vi är beroende av den, och vi är glada överatt vi har en fin huvudstad. Men det finns ingen som helst anledning att denskall behöva prioriteras framför andra regioner. Låtmig till säga att vi är överens om att fraktstödet behövdes. Vimärkte det efter att beslutet var fattat, och det blev en av minaföresatser att jag inte skulle sluta i denna kammare förrän fraktstödet varåterställt. Jag visste att jag kunde få stöd för detta, och det visade ocksåutskottsbetänkandet. Det är jag tacksam över. FridaBerglund säger att jag inte får mina partikamrater med mig, och då går det utöver socialdemokraterna. Jag har verkligen inte haft stora svårigheter att fåpartiet med mig. Jag fick med mig parfiet t, o. m, när det gällde 80,Även den gången ställde hela partiet upp, till en början med en visstveksamhet. Man accepterade dock den argumentering vi förde som byggts upp avde s, k, experter som då stod för 80 - experter som sedan visade siginte vara särskilt mycket att lita på. Jaghar också fått med mig partiet i andra sammanhang, bl. a, när det gällt attutveckla glesbygdsstödet, för att ta ett exempel. Där hade det varit svårareatt gå med socialdemokraterna. Jag vill bara hänvisa fill vad som har sagts härtidigare om socialdemokraternas inställning 1979, då man vägrade att vara medom en uppräkning av glesbygdsstödet. Jag har alltid hävdat att glesbygdsstödetär den absolut billigaste åtgärd som kan vidtas för att skapa ettsysselsättningstillfälle. Då bör man också nyttja detta i så stor utsträckningsom möjligt. Sedanfår vi notera att det även där finns vissa gränser, men jag tror att man utanhinder skulle kunna använda mer av dessa medel. FridaBerglund pratar om en annan utveckling . Ja, det var fantasfiskt vad denutvecklingen var snabb! Det var fantasfiskt så snabbt det gick att få framandra resultat - och allting var den nya regeringens fel. Jag hoppas att detkommer att gå lika snabbt för en eventuell ny regering att förändra situationentill det bättre. Det måste det ju göra, om den regering som tillkom 1976 varorsak till vad som hände -1, o. m. som regeringen satt. 83 ()replik: Det går mycket snabbare att riva ner än att bygga upp. Det har vi fåttuppleva när vi varit i regeringsställning. Det som vi övertog ibörjan av förändrades inte och byggdes inte om i en hast. Stoppet1976 kom fakfiskt väldigt snabbt. Man hade all planering klar, och allamänniskor var inställda på att ha arbete för mycket lång fid framåt. a. byggnafionen. Enfredag stoppade man alla byggen t, ex, i , Det var liksomsignalen: nu händer ingenting mer. blev 700-800 byggnadsarbetarevarslade om uppsägning från sina jobb. Det satte i gång den utveckling somsedan följde. Hade man inte stoppat alla dessa byggen, så hade man ju haft byggnadsindustrin ochbyggnafionerna i gång. Det är att märka att man aldrig hade börjat med självaStålverk 80, utan det var fråga om att förbereda kommunen för den uppgift somväntade i samband med det nya stålverket. Dethär hade också gett effekter på andra håll i länet. De första som hade ökatantalet anställda var byggföretagen i och . Därför komstoppet mycket hasfigt, så gott som utan föregående varning. Sedan harhändelserna följt slag i slag. Jagvill säga att inte hade någon möjlighet att hejda det hela, föri botten var det kapitalintressena som styrde, och regeringen lätmarknadskrafterna verka. Och marknadskrafterna har ju aldrig varit intresseradeav att skaffa sysselsättning i olika delar av landet, och inte finns det hellernågra komponenter för regionalpoHtik inbyggda. Anf.84 () rephk: Det är inte alltid som det går snabbt att riva ner. Det gick i alla faHinte sä särskilt snabbt när det gällde 80. Jagskulle nästan kunna ange den exakta dagen månad 1976, alldelesvid , när man ifrån var nere och underrättade regeringen om attStålverk 80-projektet inte kunde drivas vidare. Det hade funnits skäl att redandå ta ställning. Men det beslut man fattade kom fram , och gickut på att halvera 80 men ha lika många sysselsatta. Ensådan poHfik har vi aldrig någon glädje av, - varken då eller iframtiden. Jag hoppas verkligen att vi inte behöver uppleva någonting sådant engång till! vice talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 4 §Anmäldes och bordlades Proposition 5 §Anmäldes och bordlades betänkande 1981/82:40 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1981/82:40De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringenm. 1981/82:150) 1981/82:73 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1981/82:74 Uttaget avstadig inkomstskatt (prop. 1981/82:150), m. m. 1981/82:42 Revisors kompetens m. m. (prop.1981/82:171) (förnyad behand- den '"g) 1981/82:31 Anslag fill m. m.(prop. 1981/82:100, 1981/ 82:111 och 1981/82:128) (förnyad behandhng) 1981/82:28Sysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1981/82:150) 1981/82:30 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1981/82:44 Uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 6§ Kammaren åtskildes .