prot · G509138 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag yrkar, fru talman, bifall till yrkande 11i mofion 2035. 53 () replik: Beträffande motionskravet på utvärdering avSAREC:s verksamhet vill jag först erinra om att SAREC:s roll iutvecklingssamarbetet övervägdes av den biståndspolitiska utredningen och attdenna utredning fann att SAREC:s verksamhet i stort sett motsvaratstatsmakternas intentioner. Man beslöt att endast föreslå begränsadeorganisatoriska förändringar i verksamheten. Jag vill också påminna om att SAREC:s huvuduppgift är attlämna stöd till i deras strävan att bygga upp en egenforskningskapacitet. Det sker dels genom direkt samarbete med enskilda länder,dels också genom att man deltar i internationella forskningsprogram. SAREC haralltså inte som uppgift att i egen regi bedriva forskning i - detskall fastslås. En grundförutsättning för att ett bestämt forskningsfält skallkunna bearbetas är att själva uppfattar det som angeläget och att deäven är villiga att avdela egna resurser och visa eget engagemang påifrågavarande område. Denna policy hindrar naturligtvis inte SAREC från atthävda prioriteringar i samtal och samarbete med . Men de facto utgörden en begränsning av handlingsmöjligheterna. När det gäller inriktningen av SAREC:s verksamhet har jagingenting att erinra mot vad föregående talare har angivit såsom varande avstor betydelse. Det är klart att det ekologiska området ropar efter insatser påforskningssidan. När utskottet har behandlat denna motion, har vi ansettdet sannolikt att vatten- och markförsörjningsfrågorna, som ju även ägnasbetydande uppmärksamhet i SIDA-biståndet, också kommer att uppmärksammas i deninternationella forskningen. Här har ju SAREC en mycket stor och viktig uppgiftatt fylla. Utskottet har inte funnit anledning att förorda någonsärskild översikt av SAREC:s verksamhet. Med det sagda vill jag på utskottetsvägnar också yrka bifall till utskottets förslag i sammanhanget. Motion 932 ochoch yrkande 5 i mofion 2035 får därmed anses vara besvarade. Utskottetsanslagsframställning fillstyrks alltså, och motionerna i dessa delar avstyrks. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 54STEN () replik: Tidigare i dagens debatt har man hävdat värdetav att våra biståndsinsatser samordnas när det gäller både ämnesområden ochgenomförande. Utskottet har klart uttalat att SAREC inte skall bedriva egenforskning men skall sfimulera forskning inom , mellan och iSverige. Den stimulansen kan givetvis styras av SAREC genom information Internationellt utvecklingssamarbete m. m. När vi analyserar SAREC:s uppläggning av sitt arbete ochjämför med hur SIDA arbetar, så är det slående hur stor dominansen är avSAREC:s intresse för . Det motsvaras inte av samma dominerandeintresse från SIDA. Eftersom båda dessa organisationer arbetar med svenskbiståndsverksamhet för att vi snabbt skall nå de mål vi har, så bör de gå handi hand och arbeta parallellt för samma mål, vare sig målet avser ett visstobjekt eller ett visst land. Här föreligger en påtaglig skillnad. Detta bör iframtiden rättas till för båda organisationernas del, och de bör ge varandraömsesidigt stöd. 55 () replik: Jag har i utskottet haft nöjet att lyssna tillSten i just denna fråga, och jag vill harangera honom för deninträngande analys som han har gjort av SAREC:s verksamhet. De grundläggandevärderingarna beträffande de områden som är viktiga för den här typen avu-landsforskning delar jag och utskottet med . Men så kommer vi till möjligheterna att förverkligamålsättningarna. Då har vi vissa kriterier, bl. a. att SAREC inte har tilluppgift att i egen regi bedriva forskning i . Vad som i u-ländernauppfattas som särskilt viktigt måste vara avgörande för om de olika projektenskall komma till stånd eller inte. Om SAREC i diskussioner och i sittsamarbete med framför sina synpunkter, så är det i stort sett sålångt som SAREC kan gå i den här frågan. Man kan inte mot egnaprioriteringar yrka på att det som vi från horisont uppfattar som viktigtoch värdefullt skall prioriteras. egna prioriteringar måste alltsåvara avgörande. Jag tycker att i detta sammanhang måsteacceptera det faktum som föreligger. 56STEN () replik: Jag kan i mycket instämma med ifråga om den generella uppläggningen av SAREC:s arbete. Men praktiskt får manväl ifrågasätta om det är ett fattigt u-lands grundlägganden intressen somåterspeglas i många av de projekt som drivs av exempelvis svensku-landsforskning. De vittnar snarare om ett högkultiverat samhälles anspråk påforskningsanalys. De är av forskningsintresse för ett i-land. Men för denbefolkning som bor i ett MUL-område, för den kvinna som kanske vandrar i timmarför att få ihop ved för dagens behov, eller för den pojke som sitter i timmarpå en åsnekärra med en liten tank och åker miltals för att hämta dagensvattenförråd - för dem finns det inget större intresse för den ur derassynpunkt exklusiva typ av forskning som man finner bland SAREC:s stöduppgifter. Detta skall vi kanske i högre grad observera. Om viverkligen kraftfullt vill stödja utveckling, då skall ävenforskningen gå ner på de enkla vardagsmänniskornas stora problem - vatten ochbränsle till att börja med. 57EVA (vpk): utgör till stora delar enskräckkammare. Denna skräckkammare har beskrivits av organisafioner förmänskliga rättigheter, flyktingar, präster och andra. Fakta kan alltså inte haundgått ledamöter - fakta om den terror som råder med tortyr,försvinnanden och mördande som ständigt återkommande inslag. Mot den bakgrunden ter sig de borgerliga partiernaskallsinnighet till vpk:s motioner inte vara anmärkningsvärd utan rent cynisk.Denna kallsinnighet kan bara förklaras på så sätt att regeringen ochmoderaterna sluter upp bakom en parts intressen i området, nämhgen . Detär nämligen ett faktum att det är eller av stödda krafter som bidragittill att förvandla detta område till en skräckkammare, fylld av dödsskvadroner. "Deinteramerikanska förbindelserna är sköld och svärd i kampen omvärldsherraväldet- grundval för den övermakt som behövs för att bemästraskeendet i , och ." Så naket uttrycks i den imperialisfiska synen på och , densyn som lett till av väpnade interventioner söder om och som anger att ser världsdelen som sin egen privata trädgård ochutgångspunkten för att erövra världen. av investeringar i tredje världen finns iLatinamerika. Därifrån förs över fill somvinster och räntor. Hela oljeimport tas från eller passerar ochraffineras i och kring . och har alltså tilldelats rollen sområvarukälla och marknad för US A-monopolen, och arméer får tjänasom polis mot befolkningen och vakthundar vid varje oljekälla, gruva ellerUSA-företag. Juntornas torterare och dödspatruller tjänar alltså somfunktionärer till storebrodern i norr och affärsintressena där. Det är viktigt att ha detta klart för sig när mandiskuterar händelseutvecklingen i de olika staterna i området. Jag skall huvudsakligen uppehålla mig vidvpk-mofionerna 187 om ökat stöd till och befrielserörelserna iGuatemala och och 728 om att återuppta som programland. Menlåt mig först helt kort kommentera den senaste tidens utveckling i vad gällerkonflikten mellan och . Konflikten kan aldrig lösas med militärt våld - däromtorde alla vara ense. och diktator spelar just nudet bekanta kryssarspelet, eller "sänka fartyg", som mina barn säger.Och ställer upp och hejar på järnladyn i . Utrikesministerns uttalande om ett stöd fill den enaparten och ett stöd för britternas rätt att bruka militärt våld på "sitteget territorium" framstår som ren och skär opportunism och är djuptoroväckande från svensk neutralitetssynpunkt. Det är märkligt också motbakgrund av att såväl FN i sina generalförsamlingsresolufioner som denalliansfria rörelsen erkänner Argen-finas överhöghet över öarna. Men detursäktar självfallet inte klara och uppenbara brott mot idetta fall. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 6 protokoll 1981/82:138-139 Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Att mihtärjuntan i fillgripit en sådan häråtgärd är delvis avhängigt av de inre oroligheterna. Det argentinska folketskamp för återförande av försvunna, frigivning av politiska fångar och socialoch ekonomisk rättvisa kulminerade i omfattande kravaller, sombrutalt slogs ner. Protesterna mot den statliga terrorn i landet har vuxit sigallt starkare, såväl inom landet som internationellt. Och det är i nulägetviktigt att frågan om de försvunna och de politiska fångarna inte får drunkna iden militära konflikten. Det är också viktigt att erinra om att satsat påmilitärjuntan som gendarm. Argenfina var den främsta kandidaten när detgällde att skicka trupper fill för att göra smutsjobbet åt USA.Trupperna skulle skickas till ett område där rena folkmordet pågår. Det gällerinte bara , utan också och . I samtliga dessa länder fängslas och avrättas alldemokratisk opposition, och all rätt att strejka eller fritt uttrycka sin åsiktförvägras invånarna. Hundratusentals människor har tvingats fly från sina hemoch lever som flyktingar. Men också flykfingarna förföljs, och nödenbland dem är obeskrivbar. Särskilt drabbas barnen. Vpk har krävt att 150 milj. kr. skall avsättas ihumanitärt bistånd riktat främst till dessa områden. har regeringen,tillsammans med socialdemokraterna, visserligen höjt det ursprungligaförslaget om 50 miljoner till 100 miljoner, men de ytterligare medlen tas frånkatastrofanslaget. Det är ett anslag som sannerligen behövs ändå. Vi anser 150miljoner vara ett minimum. Vi har också anvisat vad man i stället kan dra inpå, typ krediterna fill , vilket fidigare framhöll. Nära sammanhängande med vad som sker i ElSalvador, och är självfallet också vad som sker i Nicaraguaoch på . Uppenbarligen betraktar bägge länderna som klara hot, ellerför att åter citera , det dokument som innehållerriktlinjerna för Reaganadministrationens politik: "Trots sin litenhet ochsina obetydligaresurser har blivit vår värste fiende i området . kan intefortsätta att acceptera status. Det pris ska få betala för sitthandlande kan inte bli litet. kan bara återupprätta sin prestige genom attvidtaga omedelbara åtgärder. De första stegen bör ha klarbestraffningskaraktär. En ny kraftig propagandasändare bör sättas upp. Ompropagandan inte ger resultat bör ett befrielsekrig mot inledas. "Kan det uttryckas tydligare? försöker sålunda på allt sätt hävda att ochNicaragua skulle bistå FDR/FMLN i med vapenhjälp. Propagandan villfå omvärlden att acceptera direkta militära interventioner i de endaprogressiva staterna i området. Sanningen är i stället den att den endavapenhjälp som ges är Reaganregimens kraffigt ökade stöd till folkmördarna i ElSalvador och , liksom till . Det är som upprättarträningsläger för gamla Somozaanhängare. Det är som genomför omfattandekrigsmanövrar riktade mot och . Det är som i Interamerikanskautvecklingsbanken stoppat lån fill , och det är samma Reaganregim somgenomfört ekonomiska bojkottåtgärder mot dessa bägge fattiga länder. Det ärockså som bedriver biologisk krigföring på . Därför, herr talman, ärden internationella solidariteten och det internationella stödet viktiga, intebara för folket på och i utan för hela utvecklingen i området.Att stödja och är att stödja en demokratisk och progressivutveckling. Vpkanser att avvecklingen av stödet fill spelade imperialismens krafter ihänderna. bör på nytt upptas som programland och erhålla ett kraffigtstöd. uppfyller också alla de kriterier som vi har satt upp för vårbiståndspohfik. framhöll i vidtredjevärlden-ekonomernas konferens: exempel att eliminera analfabetism,utveckla sjukvården, avskaffa arbetslöshet och successivt höja hela folketslevnadsnivå bör följas av de underutvecklade länderna. Nicaraguaerhåller fortfarande svenskt bistånd, men inte minst mot bakgrund av krävs betydligt mer än vad som föreslås av regeringsparfierna. Vpkstödjer här den socialdemokrafiska utskottsskrivningen om 75 milj, kr, fillNicaragua, Låtmig fill sist i det sammanhanget ta upp något av vad sadetidigare , upprepade de gamla amerikanskapropagandalögnerna om indianerna i , Det må ju vara hänt att det ärAllan åsikt som moderat. Men det är ändå en skamfläck att riksdagensutrikesutskotts ordförande inte håller sig för god för att sprida tredjeklassens amerikanska lögner. Med dettavill jag yrka bifall till mofionerna 187 och 728. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 58 (): I tider av ekonomisk åtstramning växer egoismen, och röster höjs föratt vi skall tänka mer på oss själva och mindre på andra, t, ex, u-länderna.Att regeringen ser sitt ansvar i detta sammanhang är självklart. Deninternationella solidariteten måste ligga fast som riktlinje för vårt landsbiståndsarbete. Även om målet är fruktansvärt långt borta måste vi ständigtdriva kraven på en global jämlikhet och arbeta för en ny ekonomiskvärldsordning. Vi i måste lära oss att avstå, om vår solidaritet skallvara meningsfull. Vi måste successivt anpassa vårt samhälle till en situationdär vår resursanvändning globalt sett står i relation till vår folkmängd. Vidsidan av regeringen och de politiska parfierna har enskilda organisationer avohka slag ett stort ansvar för att hålla uppe biståndsnivån, att ständigtarbeta för och stärka opinionen, så att kan fortsätta och utöka sinabiståndsinsatser och sitt solidaritetsarbete. Inomden kvinnoorganisation jag tillhör. , arbetar viintensivt med bistånds- och solidaritetsfrågor. Vi arbetar på två plan, delsför att stärka biståndviljan, dels med konkreta hjälpprojekt. Just nu har vitillsammans med centerkvinnorna i och projekt i . Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Vi håller nu på att tillsammans med Rädda barnen avsluta enklädinsamling över hela landet avsedd för södra . Vi har också engageratoss i en insamling för sanitetsvaror till SWAPO. Jag vill än en gång understryka att bland det viktigastevi har att göra är just arbetet för att stärka biståndsviljan. Där behöver vialla hjälpas åt, föreningar och enskilda. Det är naturhgt för en kvinnoorganisafion att dessbiståndsinsatser främst inriktas på kvinnorna, särskilt på landsbygden därflertalet av dem bor och där förhållandena ofta är mest eftersatta. En satsningpå kvinnorna medför att det sker en satsning på hela familjen. Hälsovård,näringslära, utbildning och kvinnors arbete är några av de områden som viupplever som angelägna att prioritera. Kvinnorna är de som oftast drabbas hårdast. Både pålandsbygden och i slummen är det kvinnorna som står mitt uppe i problemen. Iframför allt de afrikanska länderna har kvinnorna haft en stark ställning iproduktionen dvs. i jordbruket, och det har varit deras styrka. I och med attnya metoder vinner terräng och traditionella kulturmönster bryts ner, blirkvinnorna mer knutna till hushållet, och det är där problemen blir allra mestuttalade. Den utbildning och de nya yrken som skapas kommer i första handmännen till del. Självfallet gäller det också att i biståndsarbetet dranytta av kvinnornas kunskaper. Kvinnorna i bör alltså integreras ialla projekt från början, så att deras erfarenheter och behov uppmärksammas. m. fl. har motionerat om en beredning förkvinnobistånd för att förbättra planering, genomförande och utvärdering avstödet till kvinnor. Kraven på att u-landskvinnornas särskildasituation och behov skall beaktas inom ramen för det reguljäralandsprogrammerade oiståndet är ju i sig inget nytt. Regeringen har fidigareuttalat sig om detta. Från har inte minst genom SonjaFredgard motionerats om att man skall förbättra just kvinnornas villkor som ettviktigt mål för biståndspolitiken men också som en väg fill höjd standard förbreda befolkningsgrupper. Utskottet har behandlat motionen positivt och utgått ifrånatt regeringen och SIDA prövar möjligheterna till samråd mellan SIDA ochorganisationer med särskild kompetens vad gäller kvinnors roll isamhällsutvecklingen. Från har vi sett positivt på detinitiativ till kontinuerligt samråd som SIDA har tagit. Vi har därhaft möjligheter att ge våra synpunkter på kvinnornas speciella situation ochbehov av bistånd, och denna ömsesidiga information har varit värdefull för allaparter. Att nu ta ett steg vidare och permanenta ett särskilt samrådsorgan serjag också som positivt, och det kan naturligtvis ge en större fasthet åtarbetet. När regeringen nu skall ta itu med detta vill jag bestämthävda att det är kvinnoorganisationerna som då bör finnas med i samrådsarbetet.Det är de som har den särskilda kompetensen när det gäller kvinnors roll isamhälls-utveckhngen. Det är väl också vikfigt att man ser fill att man intefår ett alltför Jag vill ytterligare betona vikten av landsbygdensutveckling. Det är redan en prioriterad biståndsverksamhet, men just den vägenhar man verkligen möjligheter att nå speciellt kvinnorna. håller vi också på att utvidgavårt solidaritetsarbete till Central- och , denna utsatta ochexploaterade region i världen. Vi har fillsammans med andrakvinnoorganisationer genom hänvändelse till president kritiserat till de reaktionära militärregimerna i regionen. En av våra medlemmar deltog i en svensk delegationför att studera de mänskliga rättigheterna i . Vi känner alla väl tillde omänskliga förhållanden som förekommer i dessa länder. "De galnamödrarna" i är kända över hela världen för sin kamp. Så längedet finns en politisk fånge skall det finnas kämpande anhöriga, säger man iLafinamerika. Ja, så är det, men det behövs ännu fler kämpande än de anhöriga.Vi andra runt om i världen behöver också vara med i kampen för mänskligarättigheter och social rättvisa. Förhållandena i med massakrer på kvinnor ochbarn har vi kunnat följa i massmedia. Tiotusentals människor dödas ochhundratusentals blir flyktingar. måste fullfölja sitt ansvar och verkaför stöd till de förföljda och till flyktingarna i denna region. måsteverka för stöd till dem som arbetar för självständighet, nationellt oberoendeoch social rättvisa. Det är bra att vi genom en överföring av katastrofmedelhar kunnat enas om en höjning av anslaget till humanitärt bistånd iLatinamerika med 50 milj. kr. fill 100 milj. kr. Det är som sagt bra, och detbehövs. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 59OLLE (): Det finns oftast ett klart samband mellankrigshandlingar och naturkatastrofer å ena sidan och livsmedelsbrist ochflyktingskap å andra sidan. Detta samband har att göra med att när krig uppståreller katastrofer inträffar i den fattiga delen av vår värld tvingasmänniskornaatt fly därifrån, fly från sina hem, fly från sina odlingar och sökasig till områden där de är skyddade mot krigets handlingar eller naturenskatastrofer. Då har helt plötsligt fria människor blivit flyktingar. hamnar dessa flyktingar i länder och områden däringen utbyggd hjälp står att få, utan där olika organ ellerenskilda regeringar och organisationer måste komma till undsättning för demänniskor det gäller. Det är därför enligt socialdemokraternas åsikt viktigtatt den biståndsbudget som byggs upp inrymmer en stor anslagspost för katastrofbistånd.Det är ett anslag som oftast behöver användas för angelägna och framför alltoförutsedda behov. Skall man snabbt och effektivt möta dessa behov, måste medelfinnas reserverade hos regeringen. Vi socialdemokrater har observerat att anslaget förkatastrofbistånd höjts så kraftigt, och höjts på bekostnad avdet landinriktade biståndet, att icke obetydande - för att inte säga alltförstora - reservationer har uppkommit. Genom att skära ned vissa av SIDA:s äskandenom Internationellt utvecklingssamarbete m. m. katastrofbiståndhar regeringen tagit viss hänsyn till detta i budgeten. Det är likväl våråsikt att man borde ha gått ytterligare ett steg - att ytterligare resurserborde ha kunnat överföras till områden där katastrofen eller behoven redan nuär uppenbara, I propositionen pekar regeringen själv på sådana områdenoch nämner behovet av stöd till offren för det politiska förtrycket iLatinamerika, Regeringen förklarar sig vara beredd att utnyttjakatastrofresurser för detta ändamål, "om den fortsatta utvecklingen iLatinamerika skulle föranleda ett ännu större medelsbehov". Ja, herr talman, jag tror att de skrämmande rapporter somständigt strömmar in från klart och entydigt bevisar att det finnsbehov av stöd till dem som drabbas av det politiska förtrycket där. Jag menarmed andra ord att regeringen inte behöver vänta på fler signaler utan att ävenregeringen borde klart.kunna inse behovet av ökade insatser. Det är därför medglädje - det har här sagts av och -som vikunnat konstatera att utskottsmajoriteten har följt den socialdemokrafiskamotionen när det gäller utbyggnad av biståndet till . Därmed harutskottet avstyrkt regeringens och förslag vid p. 4, mom. 35, iutskottets betänkande. Det ständigt sfigande antalet förföljda människor ochflyktingar i är alltså en konsekvens av det politiska, sociala ochekonomiska förtrycket där. Det bör också uppmärksammas att till dettaförtrycks mörkare sidor hör att ett stort antal föräldralösa barn där ocksåmåste få hjälp. Regimerna i och brännmärks också iolika rapporter som framkommit. Inte minst iWashington har klart sagt att de som begick de svåraste brotten mot demänskliga rättigheterna på det västra halvklotet var regimerna iGuatemala och . Man räknar med att de här två regimerna är ansvariga föratt 21 000 civila människor dödats, människor som inte hade med kriget att görautan som kom i vägen och kom i terrorns spår. Vi vet att hundratusentalsflyktingar fortfarande lever ett osäkert och nödfyllt liv. Flyktingströmmarnain i grannländerna bidrar till att ytterligare försämra dessa länders ekonomi.Låt mig bara peka på , och , som själva lider avekonomiska problem och som dessutom nu får ta ett stort ansvar för flyktingarfrån och . Regeringen har alltså föreslagit att 50 milj. kr. anslåstill det humanitära biståndet i . Visserligen säger man att man ärberedd att vid behov utnyttja katastrofposten för ytterligare insatser. Menenligt vår mening finns det ingen anledning att dröja med ett sådant beslut omett kraftigt ökat bistånd. Vi har föreslagit och, som jag sade, fått med ossutskottsmajoriteten på att posten räknas upp till 100 milj. kr. I en annan del av vår värld - på - har denindonesiska militärockupationen som skedde efter avkoloniseringen från Portugallett till Av ursprungsbefolkningen på mellan 600 000 och 800 000 människorär det inte otroligt att 100 000 dödades under detta krig. tillätden indonesiska regeringen det internationella Röda korsetatt i begränsad omfattning arbeta i . Dessa katastrofinsatser är nuavslutade, men alla rapporter tyder på att nöden är stor ochfortsätter. Det är därför vår åsikt att den måste fortsättamed katastrofhjälpen till Östfimor. Man bör också kunna undersöka om det inte nu föreliggerfakfiska möjligheter att kanalisera denna hjälp via Fretilin, den rörelse omledde utvecklingen i av frihet efter detportugisiska kolonialväldets fall och före den indonesiska invasionen. Vi har iett särskilt yttrande, nr 7, tagit upp den här frågan, och vi vill med detanförda att regeringen allvarligt prövar möjligheterna att få en kanaliseringframöver som kan gå genom Frefilin. När det gäller katastrofbiståndsanslaget och FN:s olikaprogram för flyktingar ställer vi oss bakom regeringens bedömningar och anseratt vi bilateralt, via enskilda organisationer och via de internationellahjälprogram-men bör uppmärksamt följa den utveckling som sker. Som jaginledningsvis sade är sambanden katastrofer - livsmedelsbrist - flyktingar såhårt förknippade med varandra att det är svårt att förutse hurresurserna bäst skall kunna utnyttjas. Livsmedelsproduktionen är därför en viktig bit. Den är nuväldigt ojämnt fördelad i världen. I stora delar av världen måste man importeralivsmedel från andra delar som har möjlighet att exportera. En del nafioner,såsom och andra öststater, har kunnat klara sittunderskott genom att de via normala handelstransaktioner med , ,och andra länder kunnat köpa de livsmedel som de inte själva förmår attproducera. För de fattigaste länderna i världen är problemet däremot av en heltannan storleksordning. Särskilt i är läget på livsmedelssidan mycketallvarligt.