prot · G50927 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:27 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1§ Anmälan om kompletteringsval till utskott Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i social- och civilutskotlen under BirgittaDahls ledighet anmält hennes ersättare . Centerpartietspartigrupp har som suppleant i socialförsäkrings- och utbildningsutskottenunder ledighet anmält hans ersättare . Förstevice talmannen förklarade valda till suppleanti socialförsäkringsutskottet () suppleanti socialutskottet () suppleanti utbildningsutskottet () suppleant icivilutskottet () 2§ Justerades protokolletför den 6 innevarande månad. Nr 27 3 § Upplästes följande inkomnaskrivelse: 16november 1981 "'''*'g" Jag anhåller härmed om entledigande från suppleaniskapet i konslilutions- örn åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. 4 § Förste vice talmannen meddelade atl Mals ochJan (båda s) denna dag återtagit sina platser i , varigenomderas resp. ersättares uppdrag upphört. 5§ Svar på interpellationerna 1981/82:33 och 34 samt frågorna 1981/82:36 och 39om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. har frågat om min syn på statensbiografbyrås behandling av filmer av ett visst slag samt beredd atlgöra en översyn av biografbyråns arbetsrutiner och snabbt vidta åtgärder förall komplettera biografbyråns bestämmelser beträffande ingripande mot nya typerav våldsfilmer och filmer som på olika sätt förhärligar narkotikamissbruket. har frågat om jag avser atl vidiaåtgärder för att avbryta visningen av en viss angiven film med narkotikainslagsamt vad som kan göras för att förhindra ett upprepande och förmå biografbyrånatt ta sitt samhällsansvar. har frågat om jag avser alt lägga framförslag om skärpta bestämmelser mot filmscener där narkotika används. AnnikaÖhrström har frågat om jag avser att ge biografbyrån nya anvisningar om hurfilmcensuren bör bedöma filmer med narkotikan i centrum. Jagbesvarar interpellationerna och frågorna i ett sammanhang. Reglerna om förhandsgranskning av biograffilm finns iförordningen (1959:348) med särskilda bestämmelser om biografföreslällningar m.m. Enligt förordningen får vid biografföreställning endast förevisas film som iförväg har godkänts av . I förordningen finns också regler om i vilka sammanhangbyrån får ingripa mot filmer eller filmscener. Byrån får bl. a. inte godkännafilm eller del av film vars förevisande på grund av det sätt på vilkethändelserna skildras och det sammanhang i vilket de förekommer kan verkaförråande eller skadligt upphetsande eller förleda till brott. Enligt min mening ger gällande bestämmelser biografbyråntillräckliga möjligheter att ingripa mot förråande våldsfilmer eller filmer somkan förledaåskådarna till narkotikamissbruk. I tveksamma fall har biografbyrån möjlighetatl inhämta yttrande av innan beslut fattas. Ett beslut av biografbyrån kan prövas av regeringen endastefter överklagande. Någon möjlighet för regeringen all förbjuda visningen av enfilm som byrån har godkänt finns alltså inte. 3 (); Försl ett tack lill utbildningsministern för svaret på mininterpellation. Jag måsle tyvärr beteckna det som ganska magert. Utbildningsministern föredrog biografförordningensinstruktion för kammaren - en instruktion som är väl känd för oss ifilmgranskningsrådet och av biografbyråns tjänstemän, som sysslar meddessa frågor. Det är som att bjuda bagarbarn på bröd. Motivet för interpellationen, som jag framställde för enmånad sedan, var att få ökad klarhet från den ansvarige departementschefen omhur han vill att de filmer som förhärligar narkotikabruket skall behandlas avberörda myndigheter. Statsrådet gjorde ett klart och temperamentsfulltuttalande i pressen när interpellationen framställdes, men han är betydligtförsiktigare här i kammaren. Ett uttalande i pressen brukar traditionellt inteupplevas som lika bindande som texten i för dem somskall handlägga ärendena. Ett klarare språk även här i kammaren hade varit avstort värde. Den begynnande knarkvågen på filmdukarna skapar problem.Kanhända hade den kunnat hanleras inom ramen för de allmänt hållna bestämmelserna.Säkert är det inte. Men den direkta orsaken till att vi måste få ett klartbesked är handläggningen av ett par vålds- och narkolikafilmer som gjordes avbiografbyrån efter skiftet på byråns chefsstol . Denna handläggningväckte livliga protester från allmänheten, pressen och polismännens fackligaorganisationer, som har sina medlemmar verksamma i de mest utsatta områdena. På sina håll ifrågasattes rent av om biografbyrånstjänstemän hade somnat på sin post. Jag vill undefslryka att statensfilmgranskningsråd - som är ett rådgivande organ - inte hade kallats, och detvore oroväckande om hanteringen av dessa frågor sker med bristande konsekvens.Vi som har sysslat med dessa frågor vet alt det naturligtvis kan blistrid om hur filmer av detta slag skall bedömas. Därför tillsattes statensfilmgranskningsråd för atl ge råd till biografbyrån i bl.a, tvivelaktiga fall. Men-som jag redan har påpekat-i detta fallvartydligentvärsäkerheten så stor på byrån att rådet inte blev kallat. Dessbättre har den pensionerade chefen för biografbyrån nuåterinträtt i sin gamla tjänst för något halvår framöver. Att ta ställning i dessa frågor är mänga gånger svårt. Dethandlar om att skydda yttrandefriheten och värna de konstnärliga värden somtill äventyrs kan spåras i denna lyp av filmer. Om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. Om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. från dessautgångspunkter och har lill uppgift att speciellt bevaka all dessa värden inteträds för nära. vill en del gå längre på förbudslinjen. Och jag ärövertygad om, att hade rådet haft en annan sammansättning - bestående avpersoner som i så hög grad hört av sig hos oss - hadesäkert bedömningen blivit betydligt hårdare, inte bara av de erbarmliga filmerdär slagskämpar och flummare är föreställningens huvudpersoner. Jag skallärligt erkänna att jag har full förståelse för denna inställning. Men finnsdet en grundläggande liberal inställning i dessa frågor, och den tidigareultraliberalismen - ibland klädd i halmhatt - har inte blivit sämre företräddpå detta område sedan den nuvarande regeringen fick hand om filmpolitiken ivårt land. Men när även dessa människor kommit i nära kontakt med detta utbudhar man blivit pä del klara med hur nödvändigt del är för statsmakterna attsäga ifrån på vissa punkter. borde kampen mot underhållningsvåldet ochnarkotikaglorifieringen i dessa medier inte vara fullt så svår att bemästra, ominte en liten minoritet i riksdag - bestående av moderatasamlingspartiets representanter -genom riksdagsbeslutet vägradeslänga den bakdörr som hålls öppen för videogrammen. En klar majoritet, beståendeav samtliga riksdagspartier utom , ville införa en provisorisklagstiftning för alt begränsa videovåldet och narkotikafilmerna. På grund avmoderaternas nej omintetgjordes tyvärr den möjligheten, och upplever vihur en mängd filmer som har totalförbjudils av biografbyrånsäljs i många videogrambutiker. Detta ställningstagande har verkligen skapat stora problemi kampen mot vålds- och narkotikafilmer. somrepresenterar moderata samlingspartiet och deltar i denna debatt, lämna någonkommentar till hur hon ser på den störtvåg av suspekta videogram som frittfår säljas, tydligen med lysande förtjänster. Länge trodde vi på en självsanering inom filmbranschen.Detta har inte lyckats, och ett nytt exempel på delta är videogrammarknaden. Erfarenheten har lärt oss att mindre nogräknade filmmakareoch distributörer ständigt vill bjuda på allt starkare effekter. Vi lyckadeshejda karatevågen, och vi stoppade samurajfilmerna - men finns många sådanafilmer på videogram, som sprids i skydd av yttrandefrihetens bestämmelser. Del senaste i genren är -filmerna,som slår det mesta i råhet och där del förekommer en blandning av knark, våldoch sex. Biografbyrån håller emot, men videogrammarknaden har inga hämningar.Avtrubbningen fortsätter. Revolverkulturen är omältlig. Ketchupen i vissavåldsfilmer ersätts numera med färskt djurblod för att höja effekten av det somvisas på filmdukarna. När del gäller narkolikafilmerna har vi ofta frågat ossvem som har intresse av att finansiera dessa filmer. Frågor kan ställas, mendet ligger helt utanför vår uppgift att forska efter källan, som det heter närman kommer in på yttrandefrihetsfrågorna. Vad som sker på detta område borde enligt min mening ihögsta grad vara av stort intresse för socialminister omtaladearbetsgrupp som skall utreda hur man skall bekämpa drogmissbruket. En studie avbiografbyråns material och en genomgång av de erfarenheter som man där harskaffat sig borde ge en del av värde i utrednings- och kartläggningsar-betet.Nog borde man väl ta kontakt över deparlementsgränserna. när det högtidligenhar förklarats att dessa problem skall angripas på bred front. Som jag redan framhållit gerutbildningsministerns svar på min interpellation inte något handgripligt beskedtill del organ som på statsmakternas uppdrag har att angripa de värstaavarterna i den växande filmvågen, nu senast den som glorifierarnarkotikabruket. Att åberopa utbildningsministerns temperamentsfulla uttalandei pressen och övriga massmedier räcker inte när det blir allvar av. Vi måste haen betydligt fastare grund atl stå på. De nuvarande reglerna är nu över . Mycket har hänt,och det krävs en viss flexibilitet för att angripa de aktuella problemen.Därför år del viktigt att det ges preciserade besked från högsta ort. Del årdärför som jag hade väntat mig ett mera distinkt besked i den här frågan frånutbildningsministern. Om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. 4BLENDA LITTMARCK (m): slår enig bakom uppfattningen attnarkotikabruket aldrig får bli en del av vår kultur. har vi genomsocialdepartmentel satt i gång kampanjer mol narkotikabruket bland främslungdomarna - i skolorna och i deras egna organisationer. befinner vioss milt i en våg av propaganda för narkotikan i filmer, på skivomslag, isjälva ungdomsmusiken och i popgrupper, som t. o. m. får ekonomiskt stöd frånstatens kulturråd. Vi begär av polis, socialarbetare, lärare och ungdomsledareatt de skall följa beslut och andemeningen i dessa, men så saboterasde och vi av statens egna organ. I säger statsrådet i enintervju - vilket också framhålls i interpellationssvaret - all vi intepå laglig väg kan förbjuda sådana här inslag, men att han hoppas på att en bredopinion skall växa fram. Visst, det är klart att man alltid kan hoppas, men devalda ombuden för folk har tagit ställning och vid flera tillfällenframfört sin uppfattning här i kammaren. Är det då inte ett fel begånget av ?Kan man inte åtminstone kräva mera känsla för vad som är rätt och fel och förvad som rör sig hos stora grupper i samhället? Dessutom frågar man sig: Harbiografbyrån i det fall som var orsaken till att vi väckte de härinterpellationerna följt sin instruktion? Det är möjligt att man i kan utläsa ett svar på den frågan. Det är här inte fråga om åsiktsförtryck utan om att laställning till ett konstaterat ont, en skada som skär igenom stora grupper isamhället och som, om detta inte stoppas, kan åstadkomma samhällets undergångeller undergräva dess bestånd. Just bruket av hasch, som det här är fråga om -vi Nr 27 behöver inte direkt föra ennarkolikadebalt . utan hålla oss till iiiiinet - den ger ju. förutom atl det leder tillkriminalitet och sådant, psykiska och fysiska skador och dessutom varaktigaskador på intellektet. Del år niånga som i delta sammanhang uttalat farhågorför den kommande studentgeneralio- Om åtgärder mot "'" filmer mednar- 8'* ''" '' 'annan film än den som gav upphov lilldagens Den heter "9 till5". I och för sig kan den uppfattas som en ganska m. m. Men där fanns ett försåtligt inslag, där knarket framställdes på ettnästan - ursäkta ordet i sammanhanget, fru talman - charmfullt sätt.Knarkupplevelsen gav via vissa förvecklingar upphov till positiva förändringarpå en arbetsplats, och det blev ett lyckligt slut. Filmen är alltså farlig. Minst en film till med knarkinslag visas f. n., nämligen"Dårfinkarna", men den har jag ännu inte hunnit se. Riksdagsmän harkanske mindre möjligheter än andra människor alt gå på bio. Jag vill därförtacka Norrmalmspolisen för dess uppmärksamhet och för att den handlat. Manskrev lill biografbyrån, till oss och lill många andra som arbetar medmissbruksfrågor. Hos de grupper som svarade på Norrmalmspolisens brev ochställde upp finner man ett rop på hjälp. Det är främst motnarkotika och Hem och Skola-distrikt jag tänker på. Jag fickjust upplysningen alt TCQ;s socialpolitiska råd också ställer upp bakomNorrmalmspolisen. Delta har hänt i , därför alt polisen där harvarit mer uppmärksam eller på grund av missbrukets utbredning haft lättare altfå fram uppgifter än andra. Jag vill emellertid tala om alt filmen f. n. visas i . Jag skrev i min interpellation alt alla som arbetar ute påfältet måsle uppfatta biografbyråns handlande som ett slag i ansiktet. Jag villdärför fråga statsrådet: Vad gör vi nu? Statsrådels svar lyder på enhjälplöshet som år oroande. Men kan man anta atl biografbyrån nu tar intryck avvad vi säger här? Del är når del gäller yttrandefriheten svårt all dragränser, alt avgöra vad som är åsiktsförtryck och inte. i livetstår man inför frågan: Vad är flathet och vad är tolerans? Men når det gällerbruk och missbruk av narkotika! tycker jag att gränsen är alldeles klar.Alltså: Vad gör vi nu? Jag skulle också kunna svara på frågor. Jagförstod att han skulle komma med delta, och jag tillade därför efter vad somsades i debatten om videon. Men gäller del inte video, ulan det gällervissa filmer som vi ställt frågor om; videofrågan har vi inte tagit upp. I debatten om videon sade emellertid all"debatten gäller alltså en videogramform som utgör mindre ån av dettoiala utbudet". Han sade också att vi "håller på all få ett utbudsom motsvarar del som vi har på biograferna i vårt land". Han säger vidarealt man har undersökt antalet hyreskontrakt, och han fortsätter:"Emellertid väcktes inga åtal, därför att det inte kunde konstateras attdel förekom någon egentlig uthyrning till ungdom . Hade så varitfallet hade åtal naturligtvis väckts. Bortemot 200 000 hyreskontrakt granskades. Vi har fåll in officiella uppgiftersom lyder på all man i 4 fall av 180 000 hade konstaterat all uthyrning förekommittill personer ." Det innebär, säger , all "viskyddar barn från att få hyra eller köpa kasseller med våldsinslag.Enligt denna lag hindrar vi också barn från all vara närvarande vid uppspelningav sådana videogram." Det skulle finnas en hel del att säga om delta, men denhär frågan skall ju las upp igen. Frågan vilar, och vi väntar på tvåutredningar som skall komma med sina förslag. Vi borde i stället koncentreraoss på dagens ämne och be alt få ett ytterligare besked av statsrådet om vadhan anser atl vi kan göra. S (): Jag ber all få tacka utbildningsministern för svaret. Det är inte för tidigt att man diskuterar vissamassmediers roll som opinionsbildare för knark i denna kammare. En ny haschvåg, liknande den vi hade ,väller inöver landet. Enligt en utredning gjord av har hälftenav alla skolelever använt detta narkotikum. Skolläkarna och poliseni Slockholm ser allvarligt på situationen. Hasch kan vara inkörsport till tyngre narkotika. Enamerikansk undersökning visar all en fjärdedel av de high school-sludenter somvarje dag rökte marijuana gick över lill andra droger:opiater, amfetaminer och barbiturater. Åven haschet i sig skadar hälsan. Avlrubbning av psyketoch onormal trötthet är symtom. Psykoser som kräver vård på mentalsjukhus kanbli följden av regelbundet haschmissbruk. Enligt den medicinska forskaren medförhaschmissbruk skador på lungfunktionen, hjärtat, immunförsvaret och troligenockså arvsanlagen. 200 ungdomar dör i - offer för narkotikansskadeverkningar. Detta bekymrar föga de personer som säljer narkotika ellerdem som bedriver propaganda för hasch och kokain. Unga människors framtid, livoch hälsa väger lätt när det finns grova pengar atl tjäna. Kan man tänka sig enmer cynisk spekulation i unga människors godtrogenhet? Den penningstarka internationella narkotikamaffian köperin sig i olika massmedia världen över som skall bedriva narkolikapropaganda förderas räkning. Narkotikamaffian har en svans som villigt går dess ärenden-naturligtvis även delta av snöd ekonomisk . Som olycksfall i arbetet hoppas jag man får betrakta deletablerade bokförlaget . biografkedjan och filmbolagetWarner-Columbias medverkan till spridandel av narkotikapropaganda i Sverige.Men helt säker är jag inte. Narkotikapropagandan ser ul på olika sätt. Popgruppersprider den via sin musik och sina skivomslag, och kosmetikafabrikanteranvänder namn som alluderar på hasch. Ungdomsorganisationernas ochantidrogrörelsens upplysningsverksamhet är därför mycket viktig att stödja. I Sverigesåldes lill tidningen , som uteslutande Om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. Om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. innehöllohöljd hasch- och kokainpropaganda. När Rapport med anledning av enriksdagsmotion uppmärksammade saken drogs tidningen snabbt in. BokförlagetEsselte är inte längre återförsäljare av detta alster i . utreder möjligheten atl genomlagstiftning stoppa tidningar som innehåller reklam och propaganda för hasch. Tidskrifterna , , Head och Grassfinaniserar dessutom en omfattande lobbyverksamhet för att få hasch och kokainlegaliserat i så många länder som möjligt. Den största och mesl kända avlegaliseringsrö-relserna heter ofMarijuana Laws. I filmen fanns reklam i form av tröjtryckför tidningen , och man kan kanske anta alt även filmbranschen bidrarmed pengar lill denna lobbyverksamhet. , som visats på Sandrewbiografer iStockholm och imponerats av filmbolaget har som ett trollslagförsvunnit från repertoaren till denna dags kammardeball. Detta hindrar inte.vad jag förstår, att den kan dyka upp någon annanslans i landet, och vi hördenyss att den visas i . En del biografer hade ända upp lill femvisningar per dag av filmen. Europarådels konferens i , , antogett uttalande, atl riktlinjer för kampen mot narkotika skall utarbetas därockså hänsyn skall tas till massmediernas, opinionsbildarnas och reklamensroll. Mot bakgrund av att bl. a. filmen frisläppts är jag av denuppfattningen all filmcensurreglerna och biografbyråns arbetsrutiner behöverses över. Filmcensurreglerna kom lill innan smygreklam för narkotika ännuförekom. Jag tror inte att filmer med starka psykedeliska inslag är defarligaste när det gäller påverkan. Farligast är filmer som haren förljugen ochfalskt glättad syn på narkotikabruk, filmer där hasch framställs som likanaturligt att röka som vilken cigarett som helst och filmer där hasch ingår somen accepterad del av tonårskulturen. De producenter som vill sälja filmer med narkotikabudskapstuderar säkert olika länders censurregler noggrant och lägger sill budskap såatt del kan slinka igenom filmcensurnätet. Filmen år ett braexempel på all detta har hänt här i . Det handlar inte om att beskärayttrandefriheten i dess egentliga mening. Det handlar om att förhindra attmindre nogräknade personer och företag tjänar grova pengar på att förhärliga enknarkkultur som kan leda till alt andra människor, främsl ungdomar, hamnar iett drogberoende som de inte kan ta sig ur. Regeringen går ut med en kampanj mot droger. satsas av statsmedel på det man kallar fördjupad opinionsbildning motdroger. Biografbyrån har frisläppt en knarkfilm som direkt motverkardetta syfte. Del är därför egendomligt all man inte tar några initiativ frånregeringens sida och lägger fram en proposition om atl skärpa filmcensurreglernaså all knarkpropaganda i filmer förbjuds. 6ANNIKA (); Jag ber att få lacka för svaret på min fråga,om utbildningsministern avser att ge nya anvisningar omhur filmcensuren bör bedöma filmer med narkotikan i centrum. Till minbestörtning noterar jag nu att utbildningsministern inte har för avsikt attmeddela nya klara anvisningar för hur filmcensuren skall ingripa när del gällerfilmer med narkolikainslag. I en tidningsartikel i av den 13 oktobersäger . som är censor vid : "I våra anvisningar fastställs inget om hur vi börbedöma filmer som innehåller scener med narkotikan i centrum. Jag kan förslåpolisens och anti-drog-rörelsernas reaktioner. Ytterst är väl detta ett fallför , som vi sorterar under. Man bör ge oss nya,klarare anvisningar och man ställer sig förstående lill reaktionen molnarkolikain-slagen i filmerna." Vidare har, som tidigare nämnts här, den fackligasektionen vid i , som är tyngst belastadevaktdis-trikl, formulerat en skrivelse lill dår manfördömer visningen av . I detta agerande har ett flertalorganisationer och enskilda människor instämt. Det torde vidare vara allombekant på vilket sätt människor i vårt land engagerar sig i kampen för ettdrogfritt samhälle. Med socialminister i spetsen engagerar sig nutusentals människor, föräldrar och andra, i varenda kommun för en drogfriframtid och för att skapa en framtidstro hos våra ungdomar. Del måste kännastungt och svårt för alla dem som deltar i del förebyggande barn-ochungdomsarbetet, när kulturen inte vill la sitt sociala ansvar och när etikensgrundläggande värderingar får stryka på foten för s. k. konstnärlig utlevelse.Jag kan väl förstå poliskårens reaktion på förhärligandet av knarkkulturen. I övrigt har jag inte myckel all tillägga lill vad övrigatalare här har sagt. Slutligen vill jag ändå hoppas atl utbildningsministernånyo överväger atl utfärda nya klara anvisningar för hur filmcensuren iframtiden bör och kan ingripa. Om åtgärder mot filmer med narkotikainslag, m. m. 7Utbildningsministern : Fru talman! sade att jag inågot eller några tidningsultalanden hade varit mera lemperamentsfull än i mittinterpellationssvar. Det ligger väl i sakens natur att del blir så. Den fråga som flera av interpellanterna tagit upp gällerom det är önskvärt med nya anvisningar till . Då vill jagsåga all utan en grundlagsändring kan vi f. n. inte skärpa eller utvidgafilmcensuren i . Den frågan prövas just nu avyllrandefrihelsutredningen. Skälet lill att vi inte kunde välja metoden medförhandsgranskning av våld i videogram var just detta. Jag tror naturligtvisatl del är nödvändigt all vi får en översyn av hela regelsystemet förfilmcensuren. Den kommer så fort yttrandefrihetsutredningen är klar. Nr 27 Niista fråga gällde om det varriktigt av en tjänsteman på biografbyrån att Måndapen den 'S* "*" '" '"' kunde ingripamot filmer med narkolikainslag ulan 16november 1981 ytterligare anvisningar från . att jag inte alls delar den uppfattningen. O ötpnrler mnt Enligt svensk lag år all spridningoch allt innehav av narkotika brottsligt. fl rmp i nar '" '''" förleder lillbrott är en klar grund att klippa i eller förbjuda den. k tkn' I IP ''8 ''" alltså inte förstå hurman för kan hävda att man inte skullekunna ha grund för ingripande i filmer av del här slaget. Jag menar alltså alt de nuvarande bestämmelserna är fullttillräckliga. Dessutom finns det klart angivet i instruktionen alt i tveksammafall skall biografbyrån rådgöra med filmgranskningsrådet. Det är ju. som SturePalm framhöll, det organ som regeringen har tillsatt för alt just vägledastatens biografbyrå. Del gäller självfallet bl. a. i frågor som kan antas få enprejudicerande innebörd. Med delta har jag markerat att de nuvarande anvisningarnaär fullt tillräckliga, att det enligt min mening krävs en skärpt, mycketrestriktiv hållning också från biografbyråns sida till filmer som förhärligarnarkotika. Grunden för detta är atl allt innehav och all spridning av narkotikautom av medicinska skäl år brottsligt i . Regeringen har inte möjlighet att i efterhand gå in ochkorrigera ell beslut, när biografbyrån har släppt fram en film. Vår endamöjlighet ligger i alt vi får tillfälle att pröva ett ärende som överklagas. Såsnart biografbyrån klipper i en film av detta slag eller förbjuder den och ettsådant ärende överklagas, kommer regeringen att få tillfälle att visa sinrestriktiva hållning.