prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag harbara påpekat - och del borde inte heller nonchalera - all de bådastyrelserna i kommunförbunden inte efter det all medbestämmandelagen varit itillämpning funnit anledning att självständigt ta initiafiv till enöversyn av gränsdragningsfrågorna. De hade haft fulla möjligheter all både hosregering och utskott och i andra sammanhang begära detta - men det har de inlegjort. De har inte velat motsätta sig motioner som väckts i . Vidare är del fråga om huruvida kommunförbundens styrelserintagit samma ståndpunkter, om de hade haft möjligheter att ta del avremissytt- Medbestämmande i arbetslivet m. m. randenafrån de tre fackliga huvudorganisationerna och från arbetsdomsto- Nr 46 len.Jag tror inte all de hade gjort det. Det tycker jag också alt beakta. säger all ulskottsmajoriteten har störreanledning att ta hänsyn till de båda kommunförbundsslyrelserna än tillsocialdemokraterna i utskottet. Det är ganska typiskt för hur man på delborgerliga hållet resonerar. Ni anser således atl remissyttrandena från de trefackliga huvudorganisationerna helt saknar betydelse. Men de fackliga huvudorganisationerna har i sina yttrandenvarit mer återhållsamma än vad lagstiftningen och avkunnade domar gettanledning till. Del visar tydligt hur angelägna de är atl bevara den politiskademokratin intakt. Och detta viftar ål sidan och säger; Detta harvi ingen anledning atl la hänsyn till, för ledamöterna i kommunförbundensstyrelser har sagt all vi skall kunna tillstyrka motionen. För alt sedan återvända till sakfrågan, ; Delär fåfängt all tro att vi den här vägen skall kunna uppnå det somutskottsmajoriteten vill, dvs. alt vi genom någon sorls förteckning skall kunnaavgöra vilka frågor som berör den politiska demokratin och vilka frågor sominle gör del. Del är en omöjlig uppgift. Den kan av endast genomtillämpning av rättspraxis. Del är precis på samma sätt som när del gäller hela denkommunala självstyrelsen. I del avseendet har man inle kunnat ange var gränsenför kommunernas kompelens går. Man har bara eft allmänt stadgande ikommunallagen, där del sägs alt kommunen äger att vårda sina angelägenheter.Hela den kommunala verksamhet vi har i vårt land, med en miljon anställda ochöver 100 miljarder i omsättning, hängs upp på den paragrafen. Resten har manfått klara ut genom praxis och genom domstolarna, genom vägledande uttalanden. Det är påsamma sätt med detta. Det rör sig om en omöjlig uppgift. Jag är för egen del - utan några politiska sidohänsyn -övertygad om att en utredning på del här området icke kommer all resultera ialt vi får mindre kontakt med den politiska demokratin, utan sannolikt kommeratl leda till motsatt resultat. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att han inle ägde rätttill ytterligare replik. 21PÄR (): Jag tror alt vi alla är mycket medvetna om atlde anställdas inflytande på arbetsmarknaden och på sina arbetsplatser är någontingoerhört viktigt och mycket positivt. Det finns enligt vår uppfattning ettmycket stort fäll av gemensamma intressen mellan anställda och arbetsgivare. Det finns ett gemensamt intresse av att företag skallfungera så väl som möjligt och ha så god ekonomi som möjligt. Del finns ettgemensamt intresse av att annan verksamhet också skall fungera så väl sommöjligt liksom att del Medbestämmande i arbetslivet m. m. skall skapas goda arbetsförhållanden för dem som ärverksamma. Därför har medbestämmandelagstiftningen inneburit och innebärfortfarande ett värdefullt tillskott i beslutsfallandet på våra företag ochvåra offentliga institutioner. Medbestämmandet tillför verksamheten deanställdas erfarenhet, och de anställda representerar naturligtvis alllid ettgediget kunnande om del arbele de själva håller på med. Del skapar bättremöjligheter all se till att arbetsförhållandena är anpassade till de anställdasegna önskemål och egna uppfattningar om hur allting bäst skall fungera.Samtidigt är det naturligtvis viktigt atl medbestämmandelagsliftningen fungerarpå ett smidigt och praktiskt sätt. Det ligger också i allas intresse, såväl iarbetsgivarnas som i personalens, att man undviker onödig byråkratisering ochonödig tidsutdräkt i beslutsordningen. Inle heller här behöver del finns någraprincipiella motsättningar, även om det naturligtvis kan uppslå skildauppfattningar i praktiken. Jag vill påslå, fru talman, att trots alt vi i dettabetänkande behandlar inte mindre än 21 motioner som rörmedbestämmandelagsliftningen, så finns det en mycket betydande samstämmighet omden här lagstiftningens grunder. Mycket få förslag innebär alt man skulle ruckapå de grundläggande principerna i medbestämmandelagsliftningen. De enda somegentligen skiljer ut sig är kommunisterna. Atl de gör del berornaturligtvis på alt de har en helt annan uppfattning om samhällssystem ochekonomiskt syslem. Den breda idégemenskap om hur samhälle och näringsliv skallfungera som vi andra har delar inle kommunisterna. Detspeciella synsätt de har avspeglas också i den motion vänsterpartietkommunisterna har lagt fram. Vpk vill inle se arbetsmarknaden som ett förhållandemellan två parter där båda har möjlighet atl ställa krav pä att ingångna avtalrespekteras och där båda har möjlighet att sätta kraft bakom sina önskemålgenom olika typer av stridsåtgärder. Vpk ser inte heller något behov av reglerpå arbetsplatsen som gör alt förelagen kan fungera någorlunda väl och något sånär effektivt. Vpk;s uppfattning om hur ett väl fungerande förelag skall varaavspeglas förmodligen bäst i förhållan dena i , där vi vet attnäringslivels effektivitet är väldigt dålig. Men jag tror atl vi på det helataget kan bortse från vpk:s inlägg i den här debatten, eftersom det fjärmar sigså långt bort från de realiteter som åtminstone av svenska folket anservara värda atl slå vakt om. Det finns naturligtvis i ett sådant här betänkande en delgamla skivbekanta, debatter som kan verka relativt tjatiga och där argumenteninte blir bärkraftigare för atl de upprepas . Dit hör socialdemokraternasenvist återkommande förslag om återinförande av 200-kronorsregeln. Detta ärgivetvis en tanke som blir löjligare och löjligare vartefter liden går. Denblir löjlig av två skäl. Det ena skälet är alt summan . ändrar sininnebörd för varje gång socialdemokraterna motionerar om regeln. i dagär inte delsamma som . första gången socialdemokraterna reserverade sig ifrågan. Nästa gång socialdemokraterna reserverar sig för . kommerförslaget förmodligen atl ha ytterligare en annan reell innebörd eftersom vihar en penningvärdeförsämring. anser alltså alt det är inflationstakten som avgör vad somär ett rimligt skadeståndsbelopp i samband med vilda strejker. Detta ärnaturligtvis ohållbart, och det visar all förslaget bara blivit en prestigefrågaför socialdemokratin, en fråga som saknar reell innebörd och betydelse. Förslagel är också löjligt ur en annan synpunkt.Argumentationen från socialdemokraterna har gått ul på all om man tar bort200-kronorsregeln skulle de mest fruktansvärda skadestånd drabba de anställdavid vilda strejker. här i debatten har talat omförsämring av människors levnadsstandard och sådana där saker. Vi vet nu alt ipraktiken har skadeståndens reella värde minskat sedan 200-kronorsregelntogs bort. Detta gör alt det patos man försöker mobilisera i den här frågansaknar grund i verkligheten. Det är bara alt studera siffrorna, så vet man hurdet ligger till. Det finns också några principiellt vikliga frågor som tasupp i belänkandet och där utskottet anlägger en del synpunkter. Det gällerframför allt medbestämmande på den offentliga sektorn, och jag tror alt vitrots allt kan vara ganska eniga om att del här är en komplicerad fråga atlhantera. Här slår ju två demokratiska intressen mot varandra. Å ena sidan harvi arbetstagarnas legitima intresse av all kunna påverka sinaarbetsförhållanden och påverka vad som gäller på den egna arbetsplatsen. Åandra sidan har vi den mera övergripande demokratiska principen - den sominnebär all alla skall ha samma möjligheter all via sin rösträtt och via sinapolitiskt förtroendevalda avgöra hur den offentliga verksamheten skall se ul.När det gäller denna grundläggande demokratiska princip är del ju viktigt allinle den ena samhällsgruppen skall ha större inflytande än den andra. Man har redan från början försökt all i MBL och lagen omoffentligt anställda på något sätt kryssa sig fram till en vettig balans. Detär sagt atl avtal inle får slutas om verksamhetens mål, inriktning, omfattningoch kvalitet, men det står inle sä i lagen, utan det är någonting som sägs avföredragande statsrådet i förarbetena och som sedan upprepas av utskottet.Detta att det inle finns någon klar lagregel som anger avgränsningen ärnaturligtvis en beklaglig brist. Vi var några i den här kammaren som införantagandet av lagen förordade all man skulle skriva in det här i lagen, och jagtror att det hade varit bättre atl göra så. föreligger del motioner som behandlats och som rör bådeden statliga sidan och den kommunala sidan. När det gälleravgränsningsproblemen på den statliga sidan har vi hänvisat till attkonstitutionsulskollel noga följer utvecklingen på området, och vi förutsätteralt om del visar sig föreligga behov av ändringar, så kommer del initiativ fråndel hållet. I fråga om den kommunala sektorn har behovet av enundersökning av gränsdragningsproblemen kommit alt framstå som ännu starkare.Det här avspeglas inle minst i del enhälliga stöd för förslaget om en översynsom kommit från både och styrelser.Stödet är som sagt enhälligt, och del innebär alt alla partier som finns med ide här styrelserna står bakom. Del varganska intressant alt få lyssna till en debatt där Medbestämmande i arbetslivet m. m. Medbestämmandei arbetslivet m. m. man från socialdemokratiskt håll tydligen försökte slingrasig ur det ställningstagande som socialdemokraterna har gjort iKommunförbundels och styrelser. Hans Gustafssonsargumentation gick ut på att hade de socialdemokratiska ledamöterna iKommunförbundels och Landstingsförbundels styrelser sett de yttranden som defackliga huvudorganisationerna avgivit, så hade de haft en annan uppfattning. Då ställer man sig naturligtvis genast frågan; Menar HansGustafsson all vi skall tolka de här yttrandena så, att dessa fackligahuvudorganisationer har ändrat praxis, att de har frångått sin tidigareuppfattning och har en ny uppfattning om saken, och skulle då denna nyauppfattning leda till ett annal socialdemokratiskt synsätt än del som kom frami Kommunförbundels och Landstingsförbundels styrelser? I annal fall måste delju ändå vara så all man får förutsätta all även socialdemokratiska ledamöter iKommunförbundets och styrelser har praktisk erfarenhet avhur systemet fungerar i kommunerna och ute i landstingen. Man får förutsättaalt dessa ledamöters ställningstagande i de båda förbundens styrelser byggde påsådan praktisk erfarenhet och inte ändras av några yttranden från fackligahuvudorganisationer- om inte dessa yttranden skall tolkas som uttryck för en nyinställning från de fackliga huvudorganisationernas sida. Så har vi i varjefall inte uppfatlat del i . Nej, jag tycker all den relräll somHans Gustafsson försöker göra från sina partikamraters ståndpunkt var litet väldåligt maskerad. Vad som är ännu mer anmärkningsvärt är all Hans Gustafssonsäger, atl när vi i utskottet försöker slå vakt om den politiska demokratingenom att föreslå en översyn av gränsdragningen, är del klåfingrigt. Och närHans Gustafsson väljer ordet "klåfingrigt" måste det vara delsamma somalt säga; Det här angår inte oss. Det är inte någonting som börbefatta sig med, utan det skall vi överlåta ål parterna på arbetsmarknaden. Jagmåste säga, fru talman, alt jag inte instämmer i det betraktelsesättet. Jaganser alt det är ett grundläggande ansvar för riksdag atl slå vakt omden politiska demokratin. Och jag tycker för min del inle alt den politiskademokratin är någonting man skall experimentera med eller att man bör se anutvecklingen och hoppas atl allt blir bra. Finns del bland våra kommunalmän ochbland landstingsfolk ute i landet, oavsett partigränser, en tveksamhet omgränsdragningen pä del här området - vilket del uppenbarligen gör - då är delriksdagens oavvisliga plikt atl se till all oklarheterna undanröjs så långt detöver huvud taget är möjligt. Jag vill bestämt avvisa påslåendet all det skullevara ett utslag av klåfingrighet från vår sida när vi på det här sättetförsöker värna om de demokratiska principerna. I övrigt, fru talman, finns del ett antal förslag omdetaljändringar i medbestämmandelagen, om ny förtroendemannalag osv. Nubefinner vi oss i en situation där parterna äntligen har satt sig ned vidförhandlingsbordet också på den privata sidan. Det är naturligtvis inte deträtta tillfället att börja ändra på förutsättningarna för de förhandlingar somhar kommit i gång. Därför har vi avvisat sådana förslag. Socialdemokraterna harinle varit lika hänsynsfulla i detta sammanhang, och det finns en delreservationer, men jag tycker attdel är vikfigl atl förhandlingarna får fortgå ostört. Delsamma Nr 46 gäller reservationen från . Jag vill,fru talman, yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 22LARS-OVE (vpk) replik; gör sig skyldig till ett mycketstort fel när han ser på dessa frågor. Han säger alt vpk är ensamt om de häruppfattningarna. Så är del sannerligen inle. och hansmeningsfränder sade sä även . Men helt plötsligt hände det en mängdsaker på arbetsmarknaden. Vpk:s krav omfattades av en myckel stor del avfolkel, och det var en bidragande orsak till att socialdemokraterna fick enförfäriig fart när del gällde reformeringen av arbetslivet. Del som PärGranstedt säger vittnar också om dålig kännedom om den vardagliga fackligaverksamheten - om han tror att dessa krav inte omfattas av många av de fackligtaktiva. Del gör de i mycket större utsträckning nu än fidigare. Vi har kunnatse det också på kongresserna. Av detframgår all vpk;s krav förts fram i många motioner fill såväl LO:s och Metallssom andras kongresser och höst. Vpk har en syn på samhällssystemet som inle alls är likPär . Vi har upptäckt atl det finns klasser i samhället, som harskilda intressen. När också säger atl det bara är vpk som slårför den synen är del en fruktansvärd dom över del socialdemokratiska partietoch dess Iradifioner, som jag undrar om socialdemokraterna verkligen i grundenkan acceptera. Men kanske drog någon liten erfarenhet - deltycker jag att han borde ha gjort - av kärnkrafts- och energislriden. Därframträdde den stora parten - dvs. storfinansen, kapilalistklassen - verkligensom motpol till arbetarklassen och dess intressen. Men den verkligheten kanskeinle är lämplig aft se i ögonen. Vi respekterar avtal som är ingångna av alla parter, ochdel som är utgångspunkten för avtalen. Men är del bara arbetarna somskall respektera dem - de blir belagda med fredsplikt - medan arbetsköparna kanändra förutsättningarna genom att flytta företaget, genom att besluta omnedläggning, genom atl rationalisera, genom att införa ny teknik. På del sättetkan man genom mängder av åtgärder förändra förutsättningarna för avtalet. Ärdet rikligt all arbetarna då skall vara belagda med fredsplikt? Del tycker intevi. Men det tycker . Del är typiskt atl man synen på demokrati - den demonstrerade också tidigare - såfort man kommer till fabriksporten. Då gäller arbetsköparnas ägarmakt. Vårt krav när del gäller effektiviteten i företagen ärsjälvstyre med utgångspunkt i arbetarnas egna kunskaper och värderingar, intesjälvstyre under kapitalägarna och på deras villkor. Del innebär en avsevärdskillnad när det gäller arbetarnas möjligheter. Medbestämmande i arbetslivet m. m. 3 protokoll 1981/82:46-47 Medbestämmande i arbetslivet m. m. 23LARS ULANDER (s) replik; konstaterade att del fanns samstämmighet om medbestämmandet. Det är väl tack vare allsocialdemokraterna drev fram de här frågorna i regeringen. Hadedet inle gjorts med den snabbhet som skedde hade - del är jag alldelesövertygad om - vi inte haft mycket att vara samstämmiga om. delade i sitt anförande ul något slagsbetyg. Han sade att en reservation var löjlig. En annan blev enligt PärGranstedt löjligare och löjligare, därför atl den upprepas år . Del varreservationen om skadeståndets storlek. Jag tror inte all har begripitett dugg. Vi har hela liden sagt att man skall se till atl man fårsådana arbetsplatser att man slipper hota människor med att ta av dem pengarför atl arbetslivet skall flyta, sådana arbetsplatser alltså atl det inteuppstår konflikter av den här typen. Det tycker är löjligt. På grund av inflafionen och annat behövs det enligt PärGranstedt högre bötesbelopp. Sedan sade han alt del har visat sig altbötesbeloppen inte har blivit högre. Vi vänder oss emot all man låter domstolen bestämma hurhöga böterna skalfvara. Vi säger för vår del alt ett bötesbelopp på fårbetecknas som mer eller mindre en proformasak. Man måste gå djupare in iproblemen för atl lösa dem. Del skulle vara intressant all få reda på vad centernegentligen gjort när del gäller medbestämmandet annat än hängt med på vagnen.Jag tror fortfarande att ord om de här frågorna och enförestående valrörelse är rikliga när det gäller . sade all det i reservationerna finns krav påatl man skall ändra förutsättningarna för förhandlingarna. Även tidigare inne på det. Vad del är fråga om är all vi krävt alt den fyra årgamla arbetsrättskommitténs förslag, som verkligen på olika sätt har behandlats-del har bl. a. på försök utarbetats en proposition, som. visat sig varaalltför arbelsgivardominerad - börjar realiseras. Kan del vara atl klampa in ide förhandlingar som förs? Dessutom vill båda parterna på arbetstagarsidanockså all dessa förslag skall börja realiseras. När det gäller frågan, i vilken takt man skall gå fram,säger vi på grund av den inaktivitet som visats av regeringen; Se till atl vifår ut någonting av utredningen och börja realisera dess förslag pö om pö! Detär alltså kravet. Det är minsann inte all hoppa in i några förhandlingar! 24HANS () replik: Jag skall beröra ett par av de punkter som PärGranstedt tog upp i anslutning till gränsdragningsfrägorna. sade att det hade varit bra om verksamhetensmål, inriktning och kvalitet hade varit inskrivna i lagen. är så intefallet. Bestämmelserna är intagna i de huvudavtal som finns, i vilka hänvisastill , och ingår i motiven till lagstiftningen. Jag tycker intedetta är någon upphetsande fråga. Kvar står ändå problemet allbeskriva vad som är verksamhetens mål, inriktning och kvalitet, oavsett om delstår i lagen eller inte. Den andra frågan som log upp var huruvidaman skulle kunna tänka sig att företrädarna i hadehaft en annan uppfattning, om de hade fåll la del av remissyttrandena, och omdessa innebar en ändring av löntagarorganisationernas fidigare ståndpunktstagande. Sakförhållandet är det alt löntagarorganisationerna intenågon gång har haft anledning alt avge detaljyllranden i dessa viktigagränsdragningsfrågor. De har i många olika sammanhang talat om atl de villskydda den politiska demokratin. Men del går alltid lättare atl göra det iallmänna ordalag än atl göra det i en fråga av konkret innebörd. Och här är deten utomordentligt viktig fråga som har behandlats av de organen, nämligenfrågan om vem som har beslutanderätten. Där slår löntagarorganisationernasamfällt fast: Del har de politiska organen. MBL-förfarandel är ett led iberedningsförfarandet. Det är den viktigaste gränsdragningsmarkering som hargjorts i denna fråga. Dessutom har arbetsdomstolen konstaterat alt visserligenskulle det i och för sig vara bra om man hade kunnat beskriva exakt var gränsengår, men man säger också atl man är på väg all utarbeta en praxis.Arbetsdomstolen tycker att det är nödvändigt att det arbetet får fortsätta. Jagtror att om man hade haft tillgång till remissyttrandena hade man haftanledning all inta en annan ståndpunkt. Det är ju inte bara de som sitter iKommunförbundets styrelse som har erfarenhet; del har många av ossandra också, och vi kan göra våra egna bedömningar. Del anmärkningsvärda ärinte alt människorna i inte har kunnat ändra sig, förde har inle fått läsa remissyttrandena; det anmärkningsvärda är alt ulskolletsmajoritet efter atl ha läst dem ändå vill ge sig in på en utredning av defta. Den tredje frågan som tog upp gälldeklåfingrigheten. Han frågade om jag tyckte atl del var klåfingrigt atl man logitu med delta. Del är klåfingrigt. , av följande skäl. För detförsta har inte ett enda ärende förts till . För del andra har det träffals ett huvudavlal och delhåller på och utarbetas lokala avtal. För det tredje har arbetsdomstolen sagt ifrån atl denhåller på atl klara upp gränsdragningsfrågorna. För det fjärde har löntagarorganisationerna klart markeratsin omtanke om den politiska demokratin. Att i detläget rycka in och försöka göra en utredning är klåfingrighet. Medbestämmande i arbetslivet m. m. 25PAR () replik; Del är mycket atl kommentera i de härreplikerna, och låt mig börja med vpk. Medbestämmande i arbetslivet m. m. Jag sade att vpk stod ensamt i sin grundläggandesamhällssyn. Del var naturligtvis fel, jag lar tillbaka del . Vpk harstöd också av skp, kpml-T och allt vad de heter - det finns ett antal politiskasekter till vänster om vpk. Men jag konstaterar att av svenska folket slårvakt om den typ av social marknadsekonomi som vi har i . I den är detsvårt atl passa in en hel del av de krav som vpk ställer i detta och i andrasammanhang. sade atl anledningen till alt de anställdafår medinflylande på arbetsmarknaden var att socialdemokraterna drev fram MBL.Sedan gjorde han ett antal reflektioner i samma riktning. Jag bara konstateraratl uppenbarligen vet litet om den politiska debatten icenterpartiet. Jag skall kanske inle begära alt han skall ha läst t. ex. delprogram för arbetsmiljö och företagsdemokrati som vi lade fram i slutet pä1960-lalet eller att han skall ha studerat de motioner där vi under årens lopphar behandlat dessa frågor. Men det kanske vore klokt av honom all göra det,innan han fäller alltför kategoriska omdömen om var slår i dessasammanhang. För oss är detta en viktig principiell fråga och inte en enkelvaltaktisk fråga -jag är inte alls säker på atl man vinner så många röster påden. Sedan säger att ett genomförande av nyaarbetsrältskommitléns förslag inle skulle påverka de förhandlingar som nukommer i gång. Del är ett ganska egendomligt betraktelsesätt. Genomgripandeförändringar av relationerna på arbetsplatserna av det slag somarbeisrättskommittén föreslår har naturligtvis betydelse för förutsättningarnaför de avtal som vi hoppas skall slutas. Jag tycker det borde vara lätt altinse alt man bör avvakta de förhandlingarna, innan man börjar rumstera omalltför våldsamt och driva igenom den här beskäftiga lagstiftningen.Socialdemokraterna vet ju inte heller riktigt hur de vill genomföra del här. Pöom pö, säger , men det finns väldigt litet av konkreta förslag omvar man skall börja. kan jag bara konstatera alt Hans Gustafssonuppenbarligen anser alt de socialdemokratiska representanterna iLandstingsförbundets och styrelser vet för litet om denkommunala verkligheten. Del avgörande i den här bedömningen måste väl ändå varahur det faktiskt fungerar ute i kommunerna. Vilka praktiska erfarenheter harkommunalpolitikerna? Jag trodde atl del var den praktiska erfarenheten som lågtill grund för socialdemokraternas ställningslagande i och iLandstingsförbundet, och jag tyckte atl del var ett väldigl kloktställningstagande. Men här blir de grovt överkörda av , somtydligen anser att de talar i nattmössan, och det tycker jag är beklagligt. 26LARS-OVE (vpk) replik: syn på vpk-förslagelsförankring är egentligen hans eget problem, men han drar några konsekvenser somjag vill säga ett par ord om. Den sociala marknadsekonomin omfattas av avmänniskorna i det här landet, säger . Det är mycket intressant attcentern har den Både ochmoderaterna, som vill dra ål ett helt annal håll - och ett ganska klartoch bestämt håll.