prot · G50915 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag tycker därför att detvore synnerligen olyckligt om det skulle uppstå oklarhet om mening idenna fråga. Med anledning av det inträffade vill jag därför tillutbildningsminister ställa följande frågor; Anserregeringen att det nu finns skäl att aktualisera en ändrad inställning i frågaom avgiftsfria boklån i folkbiblioteken? Om regeringenanser att uttalanden i denna fråga äger full giltighet, av vilketskäl vill då regeringen förmena atl aktualisera riksdagensuttalande för kommunerna? Meddelande om: interpellationer 1981/82:69av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten på Golland; Arbetsmarknadsläget på harallvarligt försämrats. Detta framgår klart av länsarbetsnämndens senasterapport om arbetsmarknadsutsikterna. skriver; "Antalet arbetssökande harvarit betydligt fler än motsvarande lid förra året.Totalt fanns 1 659 sökande anmälda vid arbetsförmedlingen i slutet av augusti1981. Det är 273 fler än . Allt tyder på en fortsatt ökning avantalet arbetssökande och antalet kommer att vida överskrida de senaste årenssiffror. Antalet arbetslösa är f. n. Av de 720 arbetslösa är 429 under 25år medan endast 55 är . Arbetsmarknaden är och kommer all blibesvärande för ungdomar och kvinnor framöver." Så långt länsarbetsnämndens rapport. När det gällersituationen för ungdom och kvinnor är det på Golland samma utveckling som ilandet i övrigt. Antalet arbetslösa är dock avsevärt högre än vad som motsvarargenomsnittet i landet. Totalt sett ökar arbetslösheten kraftigt somframtidsutsikterna varslar om ytterligare försämringar. En stor del avarbetstillfällena inom tillverkningsindustrin utgörs av AB L M Ericssonslelekomponenttillverk- 6 protokoll 1981/82:14-16 Denna; verksamhet har minskat från1300 till 800 anställda. En fortsatt minskning förutspås. säger vidare i rapporten:"Tillgången på lediga platser kommer även att vara betydligt mindre äntidigare år. Anställningsstopp och varsel om permitteringar är överhängandeinom vissa branscher." Detta gäller trots att man tillskapat 375beredskapsarbeten. beräknar att ett behov av ytterligare450-500 arbeten kommer till . Om detta ej kan infrias, vilketförefaller omöjligt med regeringens arbetsmarknadspolitik, kommer sannoliktantalet arbetslösa på att uppgå till bortåt 1 200. För kvinnor och ungdom är utsikterna sämre än för övrigagrupper. Tendensen till långtidsarbetslöshet tilltar. De s. k.yrkesintroduktionerna, som regeringen hyst stor tilltro till, har för blivit rent nonsens. Av 180 personer som genomgått yrkesintroduktionen harendast 15 fått arbete. För övriga har tilltron till att få ett jobb ytterligaredämpats. Många anser det inte längre vara någon idé att anmäla sig påarbetsförmedlingen. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern; Hur serregeringen på den växande arbetslösheten på ? Vad anserregeringen vara orsakerna till den starkt växande arbetslösheten? Vilka åtgärdertänker regeringen vidta för atl få ett slut på arbetslösheten? Vad harregeringen för svar att ge de arbetslösa ungdomar som redan vandrat genomarbetsförmedlingens lokaler så atl de lappat all tilltro till atlfå ett jobb? 1981/82:70av () till jordbruksministern om åtgärder mot andraluftföroreningar än svavel: Vid behandlingen under riksmötet1980/81 av propositionen om riktlinjer för energipolitiken påtalade jag, såväli en motion (1980/81:1977) som i ett inlägg i kammardebatten, nödvändigheten avalt om långväga gränsöverskridande luftföroreningarvidareutvecklas och blir en komponent i en energistrategi påinternationell bas. De brister som vidlåder kan sammanfattasi två punkter; 1. den berörendast 33 stater och saknar en framåtblickande strategi med syfte att nå ettnödvändigt globalt samarbete; 2. dess intresseär koncentrerat till åtgärder mot svavelföroreningar, medan åtgårder andra luftföroreningar, med en miljöförstörande effekt av sammastorleksordning som svavelföroreningarna, ställts i bakgrunden., Särskilt intresse bör här ägnas åt koldioxidutsläppenspåverkan på klimatet. Genom växthuseffekten stiger temperaturen f. n. med igenomsnitt 0,, vilket medför förändringar i den vindburnatransporten av värme och nederbörd till såväl riktning som storlek. Dennapåverkan är av globalt omfång. Utvecklingen kommer all påskyndas genom bl. a.industriländernas planerade satsning på en väsentligt ökad kolförbränning förutvinning av energi. För att motverka en ökad koldioxidhalls i atmosfärennegativa effekter, t. ex. på naturliga ekosystem, jordmån, åker- och skogsbruk,flske samt -icke minst - tillgången till sötvatlen, krävs omfattandeforskningsinsatser förutom uppbyggnaden av ett fungerande internationelltsamarbetsorgan. Inledningsvis måste i koldioxidcykeln ingående komponenternärmare analyseras och syntetiseras. Till dessa hör CO-,-omsällningen hosvegetationen och i världshaven samt betydelsen av skogsskövling och annanantropogen förändring av biosfären. Berörda miljöfrågor av allt överskuggande betydelse försåväl som världen i övrigt, för nu levande generationer och - än mer-för kommande släkten avfärdar näringsutskoltet i sitt betänkande 1980/81:60 medatt "jordbruksministern meddelat att han avser att med olika länderdiskutera bilaterala frågor i anslutning till konventionen". Åberopande det anförda hemställer jag atl tilljordbruksministern få ställa följande frågor; Vilken responsmötte jordbruksministern vid sin rundresa bland olika länder för tankegången påett utvidgat ansvarstagande för andra luftföroreningar än svavel? Hur kommer detfortsatta arbetet på berörda fält inom forskning och internationell samverkanatt byggas upp?