prot · G50959 · 1981-12-31 00:00:00 — Jagtror attenstor delav beredskapsbehoven kommeratt tillgodoses genom att man tar ytterligare ett förädlingssteg, dvs. övergårfrån metanol till syntetisk bensin. På det sättet kan man direkt användabefintlig bilpark utan att göra några förändringar i denna. Det finns alltsåanledning att avvakta vad som kommer att hända när det gäller inhemskproduktion. Jag tror att det är fel att försöka motiveraenergikombinatet i med att det är metanolproduktionen som behövs iSverige eller med att vi behöver en sä stor andel metanol för att kunna klaravår beredskap i fråga om transporter. Jag vill i detta sammanhang även påpekaatt det finns anledning att se på det internationella samarbetet vad gällertransporter och att det finns anledning att ha bilbränslen som går att användai flera olika länder. Det underlättar framtagning av motorer och även utbyteöver gränserna. Jag tycker att , liksom självfallet ocksåregeringen, borde ha anledning att se över miljökonsekvenserna av användning avmetanol som bilbränsle. Vi kan se de ganska betydande problemen i -där man visserligen har använt etanol - med formaldehyder, som är mycketcancerogena. Betydande luftföroreningar har också blivit följden av de mycketstora satsningarna där på alternativa bränslen. Det finns ingen anledning att tro att användningen avmetanol skulle göra luften så mycket bättre än den är - bara därför attvi inte vet så mycket 8 protokoll 1981/82:56-60 Om införande av metanol som drivmedel om vadförbränning av metanol i bilmotorer ger för utsläpp. Vi har med andra ordanledning att avvakta de åtgärder som har påbörjats med anledning avriksdagsbeslutet, som verkställs av regeringen. Det finns ingen orsak attytterligare påskynda något som kan komma att innebära en rad felinvesteringaroch felaktiga beslut, som kan bli dyrbara. 29 () replik: Jag har inte velat göra gällande attinförande av metanol skulle lösa landets energiproblem. Jag har för mig att dethela är mer komplext än så. Däremot skulle det givetvis ha en viss effekt påtransportbranschens bensinberoende. De beredskapsmässiga effekterna skullenaturligtvis variera med vilken strategi man väljer, och jag har redovisat detganska ingående i min interpellation, som jag hoppas att Per hafttillfälle att läsa. Där tar jag upp effekterna av både M 100 och blandbränslenoch anför att man har kunnat konstatera att det finns beredskapsmässigafördelar med allihop. Det är en väsentlig fördel bara att ha en inhemskmetanolproduktion i gång i ett läge där vi råkar ut för en avspärrning, mengivetvis är M 100 det intressantaste ur beredskapssynpunkt. Jag har i min interpellation också tagit upp möjlighetenatt använda syntetisk bensin. Det är en intressant produkt, men den är givetvisockså dyrare än metanol. När det gäller miljöeffekterna vill jag hänvisa till detremissvar från som finns redovisat i förra åretsenergiproposition. Där belyses detta. Det är den kunskap vi har till vårtförfogande. Självfallet måste vi fortsätta forskningsarbetet, men som PerWesterberg säkert vet medför även förbränning av bensin vissa miljöproblem. Jag tycker alltså inte att den mycket försiktiga attitydsom Per nu intar är särskilt lyckad. På det här området som på allaandra områden är det viktigt att utgå ifrån de problem vi kan komma att möta iframtiden och försöka driva på utvecklingen. 30PER () replik; En produktion av M 15 eller M 5 kan kanskevara intressant för att vi skall få blyfri bensin, men den innebär knappastnågon ytterligare minskning av vår bensinförbrukning som sådan - därför att detåtgår mer olja för att göra blyfri bensin än vanlig bensin och därför attmetanol och etanol bara har hälften av energiinnehållet, jämfört medmotsvarande mängd bensin. Det är alltså inte där det finns någonberedskapseffekt att uppnå, utan det är en ren miljöåtgärd man vidtar om manövergår till metanol och liknande. Jag tycker själv att M 100 kan vara mycket intressant urberedskapssynvinkel. Det är därför mycket positivt att vi har vidtagitåtgärder, till följd av riksdagsbeslutet, för att utveckla M 100-motorer. Mendet finns anledning att se vad som kommer att ske framöver, innan vi gör storafelinvesteringar eller fattar beslut om saker som vi ännu inte känner tilltillräckligt väl. kanske haen mefanolproduktion som utgår ifrån någon form av skogsavfall eller frånnaturgas från via naturgasledningar uppe i . Eller kanske viskall förädla metanol ytterligare ett steg, just till syntetisk bensin. Det ärkanske det som trots allt ger den allra bästa beredskapseffekten! Vi måste juväga investeringar i nya M 100-motorer mot ökade kostnader för enberedskapsproduktion av syntetbensin. När det gäller miljöeffekterna av metanol och bensin villjag säga att jag är fullt medveten om miljöproblemen med bensin. Men jag vill pekapå att metanolen, såvitt vi nu vet, inte är ett dugg bättre än bensinen. Den ärbara mera outforskad. Den bildaren lång rad cancerogena gaser, som vi tyvärrvet alltför litet om och som man visste på tok för litet om vid den massivaintroduktionen i , vilket har fått ödesdigra ekonomiska effekter. Gärna undersökningar och vissa satsningar på metanol, meninga stora investeringar! Det är bättre att avvakta, tills vi får ökadinformation och ökat kunnande på området. Om införande av metanol som drivmedel 31LENNART (); Flerr interpellation om metanolen- för att få tala om och Forsmark - har resulterat i ett parvärdefulla besked från energiministern. Föregen del intar jag precis sammapositiva, men ändå avvaktande, hållning som han. har ju ocksåbelyst hur det ställer sig med möjligheterna att på kort sikt ersätta bensinmed metanol. Jag begärde egentligen ordet, herr talman, för att tillprotokollet få antecknat vad som här bara indirekt sagts: Utan metanol ärNynäsprojektet knappast genomförbart. Det behöver inte betyda attNynäsprojektet är ointressant. Men det är naturligtvis ointressant på kortsikt. För Energiaktiebolag, som representerarkommunerna i , vilka har ansvaret för värmeförsörjningenhär, har det varit naturligt att gå in i projektet. Det är ingalundaointressant , efter den tidpunkt då en hetvattenöverföring inte längreäger rum därför att elproduktionen i Forsmark erfordras för det ändamålet. Men det är nog faktiskt så att , realistisktsett, inte är något motiv för att inta den ena eller andra ståndpunkten tillhetvattenöverförings-frågan, som f. n. f. ö. är föremål för remissbehandlinghos berörda kommuner. Det besked som här redovisats av energiministern innebärnaturligtvis att projektet försvagas ekonomiskt. Leder det till att projektetfaller, innebär det att regeringen tar ansvar för ett ökat elberoende och förkoleldade kraftvärmeverk i , om det nu går att bygga dem för herrGranstedts parti, och gör det inte det blir väl situationen den attvi får ett förstärkt oljeberoende när det gäller uppvärmningen i ochett förstärkt elberoende med stora värmepumpar. Det är ju också ett sätt attavlösa oljan. Formen är att man lägger framställningen till handlingarna. Jagtycker det är ett adekvat mått på regeringens intresse av att åstadkomma ettoljeavlyft i . Om införande av metanol som drivmedel Får jag som slutkommentar säga att demiljöeffekter som pekar på när det gäller metanolenuppmärksammats. En av de studier som oljeersättningsdelegationen genomför tarsikte på just det. Jag vill till säga att hansentusiasm är bra, men den får ju inte vara så stor att han lämnar det som ärrealistiskt motiverat. Till Per vill jag säga att man får ju intevara så negativ att inte ens de studier kommer i gång som kan ge oss svar på defrågor som behöver ställas och bli besvarade. Regeringen har som vanligt lagtsig på en realistisk nivå, men utövar stor aktivitet i frågan. Så till slut några ord till omForsmarkstunneln, som ju indirekt är berörd i den fråga vi nu diskuterar. Det omvända agerandet till det regeringen har beslutat sigför är att man skulle acceptera en annan kalkyleringsmodell frånVattenfalls sida för att göra Forsmarkstunneln kommersiellt motiverad. Det varju beslut att Forsmarkstunneln kunde komma i fråga, om den kunde gåihop ekonomiskt. Qm den inte kan bära sina kostnader, på samma sätt som andraalternativ som har diskuterats, skall man gä in med subventioner via ettförändrat elpris. Det menade inte . Det låter på som om han på den punkten skulle ha ändrat uppfattning. Det skulle i så fallvara att frångå vanliga marknadsekonomiska principer, och det är det somregeringen inte var beredd att göra. 33PAR (): , som tydligen åren misstänksamherre ibland, misstänker att syftet med min interpellation är riktat motForsmarkstunneln. Jag har inte gjort gällande att Nynäskombinatet i och för sigskulle vara ett motiv för att säga nej till Forsmarkstunneln. När jag säger nejtill Forsmarkstunneln, vilket jag gör så ofta jag kan. har jag betydligt fleramotiv för det. Det ekonomiska motivet, som också energiministern berörde härnyss, tycker jag är starkt nog, även om det finns andra också. Just det motivetvar alltså inte det som föranledde inig att säga nej till Forsmark. Däremot ärNynäskombinatet ett mycket intressant inslag i en framtida värmeförsörjning, isynnerhet om man inte använder sig av Forsmarkstunneln eller - vill jag helstsäga - när man nu inte skall använda sig av Forsmarkstunneln, för jag tror inteheller att den blir av. Det är alltså snarare där orsakssaniinan-hanget finns.Jag har inte tagit upp något resonemang om Forsmarkstunneln i övrigt i mininterpellation eller i debatten här . När säger att Nynäskombinatet kan bliintressant i ett skede efter det att man inte kan använda sig avhetvattensöverföring från Forsmark på grund av elbehovet, är det naturligtvisockså en fråga om ambitionsnivå på detta område. Jag vidhåller nog det jag harsagt tidigare, nämligen att frågan om i vilken takt och omfattning man kanintroducera metanol i i hög grad är en fråga om vilken politiskambition man har på detta område. Det är ju alldeles uppenbart att energiministern, såvittjag förstår, har större ambitioner än herrarna , men det ärmöjligt att minambition är ytterligare något högre. Jag vill inte skriva under på att jag förden sakens skull skulle vara orealistisk. Men vi får återkomma till dendebatten när vi har sett OED:s förslag och när man förhoppningsvis i regeringenhar konkretiserat sig till någonting som kan se ut som en mera tidsbestämd ochlångsiktig introduktionsplan. Då får vi se om vi hamnar på samma nivå eller hurvi i det läget skall föra debatten. F. n. vet egentligen inte vare sigregeringen, eller något parti vad man vill när det gälleromfattningen och takten i metanolintroduktionen. Det är ett sådant klargörandesom jag har efterlyst i min interpellation. Om införande av metanol som drivmedel 34 (): Jag ber att till energiministern endast fåsäga att anledningen till aU faftade sitt stora energibeslut, där manhöll möjligheten att i en betydande omfattning spara olja öppen genom atthetvattensalternativet för Forsmarks och del inte lyftes utomedelbart, var att man på det sättet kunde spara olja. Det var detgrundläggande motivet bakom de allra flesta förslagen i det senasteenergibeslutet. När nu energiministern åberopar omsorg om marknadsekonomin föratt försvåra en sådan aktion, kan han naturligtvis göra det. Men det kvarståratt en miljon ton olja skulle sparas, om tnan valdehetvattenöverföringsalternativet. Det alternativet försvåras och försvagasgenom regeringens ståndpunkt . Alternativet blir koleldade kraftvärmeverk - om de överhuvud taget går att genomföra med hänsyn till den lokala opinion som åtskilligapartier i denna region mobiliserar så fort det blir tal om koleldadeanläggningar. Alternativen i övrigt är skilda lösningar, som innebär ett ökatelberoende genom satsning på stora värmepumpar. Det är också ett egendomligtsätt att avveckla och minska elberoendet. Jag vill framhålla, herr talman, att det beslut som harfattats kan motiveras från marknadsekonomiska synpunkter men inte med omsorgenom att minska vårt oljeberoende. 35 PER (): Ambitionerna vadgäller metanolintroduktion kanske kan vara olika. Däremot har vi varit enigabeträffande beslut om att göra vissa undersökningar ochutvecklingsarbeten vad gäller metanolmotorer. och jag har en merrealistisk syn på metanolens användningsmöjligheter. Den ger inte sä storaförsörjningspolitiska resultat, utan det är genom att gå ettutvecklingssteg längre som man kan uppnå de bättre försörjningsmöjligheterna.Vi vill alltså avvakta de åtgärder som redan har fattat beslut om,innan vi gör några nya åtaganden på detta område. 36PÄR (): Min interpellation handlade nu inte omForsmarkstunneln, men eftersom envisas med att föra in den idebatten, kan jag inte låta bli att göra några kommentarer. Om införaitde av metanol som drivmedel Det är ganska intressant att höra en moderat stå i sin bänkoch avfärda de ekonomiska resonemangen när det gäller Forsmark. har vifrån moderat håll hört att det viktigaste är att se till att vi får en såekonomisk energiförsörjning som möjligt. För ekonomin måste andra hänsyn vika. Men när det gäller att leda hetvatten från ettkärnkraftverk är det alltså mycket tvivelaktigt gjort av regeringen att lägganågot slags ekonomiska bedömningar på detta och kräva att ett sådant alternativmåste kunna bära sig ekonomiskt jämfört med andra alternativ. Det är atthantera den moderata ideologin litet vårdslöst. Det förvånar mig att LennartBlom gör så. Det andra argumentet, alltså att man kan spara olja genomatt överföra hetvatten, är i och för sig riktigt. Men det finns bättre och merekonomiska sätt att spara samma mängd olja. Då är det ju fördelaktigare attvälja dessa bättre och mer ekonomiska sätt. Argumentet att man skulle få ett relativt mindreelberoende med Forsmarkstunneln tycker jag är lindrigt sagt litet bisarrt,eftersom Forsmarkstunneln ju kan användas bara så länge vi har ett sådantelöverskott att man inte behöver använda Forsmark för elproduktion. 1 detögonblick vi behöver använda el från Forsmark måste vi lägga nedForsmarkstunneln. Då har vi ändå tvånget att begagna andra metoder. Jag tyckeralltså att man inte bör använda det argumentet heller. Listan över argument mot Forsmarkstunneln är naturligtvisväldigt lång, men eftersom denna debatt inte skall handla om Forsmarkstunneln,skall jag avstå från att dra upp alla dessa argument. Innan överläggningen fortsätter vill jag fästauppmärksamheten på riksdagsordningens bestämmelse att den som har ordet skallbegränsa sitt anförande till det ämne som behandlas. 38 (): Jag föreställer mig att det ändå kan varatillåtet att helt kort kommentera de synpunkter som har anförts av andratalare. Till skulle jag helt kort vilja säga att detär skillnad på vad energiministern anförde såsom motiv, dvs. de samhällsekonomiskaoch marknadsekonomiska synpunkterna, och de reella ekonomiska synpunkterna. Urden synvinkeln är Forsmarksalternativet utomordentligt konkurrenskraftigt. Jag är naturligtvis medveten om attden debatt vi skall föra om Forsmark i denna kammare lämpligen börkomma i annat sammanhang. Jag vill bara i anslutning till vad energiministernoch andra talare har sagt notera att är omöjligt utan en mycketstor andel metanol. Och eftersom vi inte behöver metanolen just . ärNynäsprojektet ett projekt . Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1981/82:182 om lotteriförordningens bestämmelser omlotteritillstånd har - med hänvisning till attföreningar inom under de senasteåren har förvägrats lotteritillstånd - frågat justitieministern hurlotteriförordningen bör tolkas i vad gäller internationellt solidaritetsarbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Enligt huvudregeln lotteriförordning fårtillstånd till lokala och regionala lotterier lämnas till förmån förvälgörande, kulturellt eller allmännyttigt ändamål. Den närmare tolkningen avdessa bestämmelser och om en viss organisation uppfyller villkoren förtillstånd ankommer på de myndigheter som svarar för tillämpningen avförordningen, dvs. polismyndigheten, och som sistabesvärsinstans lotterinämnden. Det ankommer således inte på regeringen att pröva sådanalotteritillstånd som frågeställaren avser. Regeringen prövar däremot frågor omtillstånd till riksomfattande lotteri. Något ärende av det slag som fråganavser har därvid inte prövats. har i sitt betänkande (SOU 1979:29-30)Lotterier och spel lämnat förslag till en ny lotterilagstiftning, som avsersåväl lokal, regional som riksomfattande lotteriverksamhet. Frågan om vilkentyp av organisation som bör beviljas lotteritillstånd har behandlats ibetänkandet. Förslaget innebär bl. a. att tillstånd enligt huvudregeln skallmeddelas ideella föreningar som är öppna och som varaktigt bedriver ideellverksamhet inom riket. Jämfört med den nuvarande lotteriförordningen innebärdetta vissa utvidgningar. En proposition om ny lotterilagstiftning kommer attavlämnas till . Vid arbetet med propositionen kommer attövervägas möjligheterna att ge organisationer som främjar humanitära intressenlotteritillstånd. Om lotteriförordningens bestämmelser om lotteritillstånd 40EVA (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret på minfråga. Anledningen till att jag ställde den är, som ju också framgår av svaret,att gång efter annan förvägrats lotteritillstånd. Uppenbarligenhar också ett meddelande gått ut till polisdistrikten om att så skall ske. Menpraxis för avslagen varierar - det ser man om man går igenom länsstyrelsernasoch polisens beslut. Jag skall här bara helt kort referera tre fall. I det ena säger att lotteritillstånd ej börlämnas för verksamhet utom riket. I de bägge andra fallen säger man attförening, vars ändamål i praktiken är begränsat till en viss bestämdföreteelse, ett visst projekt eller till att skapa opinion för eller mot vissföreteelse, inte blott och Om lotteriförordningens bestämmelser omlotte-ritillstånd bartdärigenom kan anses bedriva en verksamhet som enligt lotteriförordningensmening är allmännyttig, kulturell eller välgörande. Efter att ha gått igenom lotteriförordningen kan inte jaginse annat än att detta måste vara en direkt feltolkning av nuvarandebestämmelse. Att man bedriver en ideell verksamhet inom riket innebär ju inteatt ändamålet inte får avse någonting utom riket. får jag emellertid uppfatta handelsministerns svarsåsom trots allt positivt. Men jag vill ändå ha ett par klarlägganden. Kan verkligen ide fall jag nu refererade den tolkning som länsstyrelserna och polisen gjortstå i överensstämmelse med nuvarande 3 § i lotteriförordningen? Det sägs i den nya proposition som kommer överväger möjligheterna att gelotteritillstånd åt organisationer som främjar humanitära intressen. Innebärdet att en internationellt erkänd organisation som Amnesty, som verkligenkämpar för fri- och rättigheter, kommer att fä tillstånd också lokalt ochregionalt? Som förstår bör jag inte gå inpå enskilda avgöranden av myndigheter. Jag vill dock tillägga attlotteriutredningens förslag innebär att föreningar som har en allmänutrikespolitisk karaktär och som således inte främjar visst lands eller vissaländers politiska eller kommersiella intressen enligt förslaget bör fåmöjlighet att anordna lotteri. nämner som exempel på sådana föreningarmed allmän utrikespolitisk karaktär FN-föreningar med syfte att bl. a. spridakännedom om internationella frågor inom ramen för FN:s och dess fackorgansverksamhet. Som jag underströk i mitt svar kommer vi vid beredningenav lotteriutredningens betänkande att pröva möjligheten att utvidga kretsen avtillståndsberättigade också till föreningar som, definierat på detta sätt,arbetar för humanitära intressen. 42 (vpk): Jag tackar för det svaret. Jag uppfattar detsom ett klartecken för att Amnesty kommer att ingå i den grupp som man anserarbetar för humanitära intressen också utom landet. Handelsministern säger att regeringeninte kan gå in på enskilda myndigheters tolkning av nuvarande lagar. Det ärbara att beklaga att den nuvarande lotteriförordningen uppenbarligen är såluddigt utformad, att den i stort sett kan tolkas hur som helst av länsstyrelseresp. Det visar bara på nödvändigheten av att vi snabbt får en nyproposition och en ny förordning som tar bort dessa oklarheter. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svarpå fråga 1981/82:180 om orsakssammanhangen vid oral galvanism har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för att bättre klarlägga orsakssammanhangen vid s. k. oralgalvanism. Oral galvanism är ett s. k. elektrokemiskt fenomen, somförekommer hos alla som har metalliska tandfyllningar ellertandersättningsmaterial i munnen. Det är enligt en enig expertis ett normaltförhållande att elektriska spänningsskillnader kan uppmätas i munhålan. I vissa sällsynta fall kan oral galvanism ge upphov tilllokala sjukliga förändringar eller besvär i munnen. Oral galvanism har iblandfelaktigt uppfattats som en sjukdomsdiagnos eller ett samlingsbegrepp för olikasjukdomsyttringar som patienterna misstänker ha ett samband med behandlingarsom utförts i munhålan. De elektrokemiska processerna i munhålan kan begränsasgenom att rätt material används. Regeringen har uppdragit ät socialstyrelsenatt upprätta förteckningar över godkända material som ingår i färdiga tandtekniskaarbeten, s. k. dentalmaterial. kommer att ge ut enförsta lista över godkända dentalmaterial. 1 denna anges att endast deguldsorter som finns på listan får användas i fasta kronor och broar. Svensk tandvård har ett mycket högt internationelltanseende. Ett viktigt arbete för prövning, forskning och standardisering avdentalmaterial utförs av för odontologisk materialprovningi . har fortlöpande kontakter med institutet. Även vid deodontologiska fakulteterna i och övriga nordiska länder pågår enomfattande materialforskning. a. studeras samspelet mellan material ochvävnader, i synnerhet i fråga om legeringar. följerkontinuerligt redovisade rapporter och resultat från denna forskning. Av vad jag har sagt framgår att åtskilligt görs för attkomma till rätta med besvär som brukar förknippas med oral galvanism.Omfattande forskning och utvecklingsarbete pågår inom och utom landet. Det ärmin förhoppning att våra kunskaper inom detta komplicerade område därigenomkommer att öka. Jag kan försäkra att jag kommer att följa denna fråga med storuppmärksamhet. Om orsakssammanhangen vid oral galvanism 44ERIC REJDNELL (fp): Först får jag tacka för svaret. om oral galvanism är inte ny. vare sighär i eller i övrigt. Vad gäller agerande i denna mycketkomplicerade fråga har ju under en rad av år motioner väckts, där man krävtåtgärder för att eliminera eller minska de skadeverkningar som uppstått isamband med användandet av felaktigt tandtekniskt material. har exempelvis tidigare hänvisat tillproduktansvarighets-kommittén, som tillsattes 1972. 1 det sammanhanget kan detvara värt att påminna om lagutskottets skrivning i dettas betänkande1976/77:21, där Om orsakssammanhangen vid oral galvanism utskottetäven tar upp frågan om patientförsäkring. Utskottet säger bl. "Patientförsäkringen gäller vid oförutsedda skador idirekt samband med hälso- och sjukvård och som orsakats vid undersökning,medicinering. behandling eller olycksfall." Och vidare; "Denpatientförsäkring som gäller för de privatpraktiserande tandläkarna geremellertid patienten en förmånligare ställning i sistnämnda hänseende änpatientförsäkringen för den offentliga sjukvården. Ur den förstnämndaförsäkringen ersätts nämligen i viss mån skador på grund av felaktigheter itandtekniskt material. Ersättning utgår för kostnader för ny behandling ochanskaffande av nytt material samt för lyte eller annat men. Produktskador ividare utsträckning ersätts dock inte. För den offentliga tandvårdens delinnebär begränsningen av patientförsäkringen att en patient som skadas pågrund av felaktigheter i tandtekniskt material måste bära den del av kostnadensom inte ersätts genom socialförsäkringen.'" Frågan är huruvida alla tandläkare - såvälprivattandläkare som folktandvårdens- har tillräcklig information om dettaförhållande.