prot · G509154 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag hoppas att jag uttryckte mig så, att visst har vi också problem,och jag sade att de många arbetslösa självfallet är ett problem. Men jagställde situafion i relation till omvärlden, och då har vi ändå enhygglig och gynnsam position att arbeta och verka från. Det vår ingenhånfullhet - det var ett konstaterande. Närdet gäller stödet över huvud taget till barnfamiljer i det här landet så villjag nämna att det har ökat från 4,5 miljarder /76 fill 12,5 miljarder1981/82. Det betyder i realiteten en 60- procentig förstärkning, om man ser pådet reala värdet. Det är viktigt att notera de här siffrorna för att förstå attstatsmakternas njugghet ändå inte är så katastrofal som det sägs. När detgäller stödet till de handikappade så har den förstärkning som har skett på detområdet redovisats i en annan debatt. EvaHjelmström säger att man nu gör åtstramningar ute i kommunerna på denkulturella sidan - icke minst på bibliotekssidan. Det är vikfigt att säga attockså detta beror på prioriteringar ute i kommunerna. Självfallet skulle jaginte vilja vara med om att lägga ned så många filialer, eftersom de betyder så Omden framtida kommunala servicen Om den framtida kommunala servicen mycket iden kommunala verksamheten. Men jag kan inte göra några generella bedömningarom detta från den här talarstolen, utan det är kommunerna som måste göra dessaprioriteringar. Som svar på de frågor som ånyo ställer villjag bara säga att stödet får givetvis en fördelningspolitisk inriktning ute ikommunerna, t. ex. genom den kraftiga förstärkningen avskatteutjämningsbidragen som har gjorts och fram till nu.De bidragen har fördubblats. Det är en realförbättring med 100 %.Det betydersjälvfallet ökade möjligheter för kommunen aft prioritera ut insatser ocksåtill de svagare i samhället. Sedan skulle det vara intressant att fill kammarensprotokoll få göra en redovisning från ett landsting - länslandsting. Jag skall göra en mycket kortfattad jämförelse mellan åren 1973 och1982. Exempelvis har avlöningarna ökat från 284 miljoner till 918 miljoner.Antalet anställda har ökat från drygt 9 000 till 14 000. Ökningen är alltså ca4 600. Kostnaden för personalökningen, avlöningen, är 300 milj. kr. Och statensersättning är 440 milj. kr. Kostnaden för personalökningen har helt enkelttäckts av ökade statsbidrag i detta landsting. Jag tycker det är viktigt attredovisa det. Därutöver har jag här pressklipp som gäller ,där man redovisar de 20 milj. kr. i budgetöverskott som jag fidigaretalade om. Jag ville ta fram dessa siffror för att visa att detfortfarande är fråga om en förstärkning av de statliga insatserna på skildaområden. Och det är kommunerna - jag vill understryka det än en gång - somskall prioritera. Det är fortfarande fråga om en volymökning ute i kommunernaoch inte en nedrustning - ett uttryck som används i olika sammanhang. 86NILS (vpk): säger aft regeringens polifik innebären fortsatt volymökning i kommunerna på . Men vad glömmer att sägaär att enbart åldersstrukturens förändringar och redan beslutade satsningar tarmerianspråk-om jag minns rätt och . Man kan alltsåinfe fullfölja vad man har påbörjat. Till detta kommer vad vi i den här debatten enträget harsökt påvisa - det ökade trycket på kommunerna som en följd av regeringenspolitik på en rad områden. Man kan inte se kommunerna isolerade från denpolitik som regeringen bedriver på andra sociala och liknande områden. Beträffande sysselsättningsfrågan skulle jag konkret viljafråga: Vilka industriella satsningar har omöjliggjortsdärför att den offentliga sektorn tagit arbetskraft från industrin? Då tror jagatt man får rätt dimension på den frågan. Man får inte glömma att det råderbetydande arbetslöshet i det här landet, och att vi har en industriellavveckling i stället för en utveckling. Då blir det inte särskilt meningsfulltatt motivera åtstramning gentemot kommunerna med industrins arbetskraftsbehov-resultatet blir ju enbart ökad arbetslöshet. Jag vill också ta upp vad kommunministern åberopade i sittinterpellationssvar, nämligen debatten här . Jag tittade iprotokollet och fann attKarl berömde sig för att både i den kommunala verksamheten och inomKommunförbundet och även i regeringen ha försökt stärka den kommunalasjälvstyrelsen. Men hur går det ihop med sådana åtgärder som attackerna motkommunerna, där man på ett bräde berövade dem 3,5 miljarder? Det är ändå pengarsom kommunerna skall ha enligt alla de regler som gäller för beräkning avskatter och skatteutjämningsbidrag. Är på väg att smita ifrån även detskatteutjämningssystem som han själv varit med om att utarbeta? I debatten förklarade visserligen - ochvi har noterat det -att han bestämt tar avstånd från att lagstiftningsvägeninföra ett kommunalt skattestopp. Men kan vi lita på det? Högern trycker ju påi den frågan, liksom i andra åtstramningsfrågor mot kommuner och landsting ochmot de kollektiva omsorgerna som helhet. Jag vill varna för aft alltför mycket skrivaunder på nödvändigheten av att strama åt på den kommunala sektorn. Då lurarnämligen högerpolitiker runt knuten som snart kräver skattestopp, om intekommunerna klarar de angelägna uppgifterna med nuvarande inkomster. Jag ärfaktiskt, fru talman, litet oroad för förre förbundsordföranden i Kommunförbundetsedan han hamnat i regeringen. Jag tror att hela denna diskussion har varit nyttig.Förhållandet är ju det att regeringen driver igenom den ena åtgärden efter denandra utan aft bekymra sig över verkningarna för de enskilda människorna. Denhär interpellations-debatten och de exempel som har redovisats ändå påvisar attdet är de svaga i samhället som drabbas. Regeringens politik är förödande i dubbel bemärkelse. Dendrabbar de svagaste och ökar klyftorna och ojämlikheten, och dessutom är denförödande också ekonomiskt därför att den ökar arbetslösheten. Om den framtida kommunala servicen 87INGA (vpk): Det är lätt att skylla ifrån sig påkommunerna. Det gör kommunministern och säger aft vi skall ge kommunerna ettökat ansvar. Men det ökade ansvaret är bara fiktivt. För det första är detsvårt att ta ett ökat ansvar när man är brandskaftad på ,som kommunerna är. För det andra är den kommunala budgeten fill omkring 85 %uppbunden av de ålägganden och de beslut som har fatfats här i och avregeringen. Det är inte så mycket att spela med. När det gäller barnomsorgen återstår faktiskt, även ombidragen har ökat sjufalt, väldigt mycket att göra. Orsakerna till att man intekan bereda de hundratusentals barn som står i kö en plats beror på aftkommunerna inte anser sig ha råd att bygga ut barnomsorgen i den takt sombehövs. läste jag i en artikel där man ser påverksamheten från barnkrubba till daghem. Det framgår att det är ungefär entredjedel av alla förskolebarn, 32 av 100, som har någon form av kommunalfinrättad tillsyn medan föräldrarna arbetar. Dubbelt så många, 64 av 100, harföräldrar som arbetar minst halvtid. En del av dem som det fattas platser förvet man har privata dagmammor eller släkfingar som ställer upp. Om den framtida kommunala servicen väldigtmånga förskolebarn - hur många vet man inte - som lämnas utan tillsyn därföratt kommunerna inte har ordnat den här frågan. Det finns alltså väldigt mycketatt göra inom barnomsorgen, och håller man på att strypa både utbyggnadenoch den upprustning som behövs inom barnomsorgen när det gäller kvaliteten. vill jag säga följande: Kommunerna har lagligaskyldigheter gentemot sina kommuninnevånare. Vad kommer att hända med neddragningarnainom det sociala verksamhetsfältet, som betyder ökad arbetslöshet ute ikommunerna? Vad kommer att hända med socialhjälpskostnaderna? Den diskussionenhar varit aktuell tidigare i kammaren . Man pekade då på attsocialhjälpskostnaderna ökade . ökade de imin kommun, tror jag. I , som jag inte tror är värst, hade man förraåret kostnader för socialbidragen med 196 milj. kr., och 1983 räknar man medatt hamna på 276 milj. kr. enligt en prognos. Det är alltså en klart snabbareökning än man har kunnat förutse. Enligt prognosen är detarbetsmarknadsläget som är den viktigaste orsaken fill det ökade behovet avekonomiskt stöd till familjerna. Ta bara upp denna delfråga: Hur skallkommunerna klara detta? Är man då inte lagstridig ute i kommunerna om man inteklarar det? Jag hyser stora farhågor för att detta inte kommer att gå i dekommuner som drabbas värst av arbetslöshet och utförsäkring. Denna situationkommer att uppstå med lavinartad snabbhet. Jag skulle vilja att kommunministernförklarade hur kommunerna skall bära sig åt för att klara åtminstone den saken. 88KARIN (vpk): Kommunministern menade att jag nedvärderade deanställda inom den offentliga sektorn. Han skiljer inte på begreppentillgängliga och efterfrågade. Det är just efterfrågan som det här gäller. Desom är anställda inom den offentliga sektorn är inte efterfrågade på denprivata marknaden. De privata företagen väljer sin arbetskraft, och det tordeinfe vara obekant för kommunministern hur svårt det är även för välutbildadekvinnor inom exempelvis verkstadsindustrin att få ett jobb inom den privataarbetsmarknaden. F. ö. har industrin ingen arbetskraftsbrist, som NilsBerndtson har sagt. Den stöter bort arbetskraft, eftersomindusfrisysselsättningen ständigt minskar. minskadeantalet industrijobb med 180 000. Det är inte så att industrin står och skrikerefter den arbetskraft som den offentliga sektorn nu stöter ut. De härmänniskorna stöts ut i arbetslöshet, vilket minskar efterfrågan på industrinsprodukter, och därmed minskas industrisysselsättningen ytterligare. menar regeringen att också den offentliga sektorn skallskicka ut sina anställda i arbetslöshet. I stället borde kommunerna få bygga utsin service. Man borde exempelvis i bygga de mellan 25 och 30vårdcentraler som är planerade och som skulle ge jobb inte bara inom denoffentliga sektorn. Om man räknar bort kostnaden för arbetslöshet blirarbetskraften för byggandet i stort sett gratis. Åkersbergasjukhem, som öppnades , gav direkt och indirekt jobb åt500 människor. Dessutom fick 164 äldre människor plats på sjukhemmet, men detfinns fortfarande en kö på 2 700 människor kvar, vilket tyder på att det är ettstort behov av utbyggnad. Införvalet lovade de borgerliga partierna i att börjabygga sju sjukhem - sjukhem som skulle ha gett 3 500 jobb.Bara två av dessa sjukhem kommer att . Det är , när det ärlågkonjunktur, som man borde passa på att bygga och göra behövhga förbättringarav både bostäder och insfitufioner. Håller inte kommunministern med om att detär bilhgast att använda arbetskraften till nödvändiga utbyggnader nu? Omden framtida kommunala servicen 89 (vpk): Jag är ledsen att behöva konstatera att infe heller nu harkommunministern försökt ge något svar på de frågor som jag ställde medanknytning till bostäder och bostadspolitik. Kommunministernsäger att vi skall - eller kanske sade han vi vill - ta bort en rad statiigabestämmelser, ge kommunerna mer att säga till om och också öka de generellabidragen. Jag får inte detta att gå ihop riktigt. Ärdet att öka de generella bidragen till kommunerna när man minskar räntebidragentill bostäder, när man tar bort möjligheterna att få underhållslån ochhyresförlustlån, som är ett problem för många kommuner - på grund avstrukturförändringar, nedläggning av industrier och annat som har gjort att vihar fått outhyrda lägenheter? Ärdet att öka de generella bidragen om man tar bort möjligheterna tillmarkförvärvslån för kommunerna och försämrar möjligheterna och villkoren närdet gäller tomträttslån? Ärdet att öka de generella bidragen när man minskar bidragen till kommunerna förbostadsbidrag och bostadstillägg eller då man tar bort kommunernas bidrag tillöversiktlig planering eller försämrar kommunernas bidrag och lån tillenergisparåtgärder för byggnader? Detta är ett par exempel -jag kan ta fram fler. Nej,fru talman, det torde fakfiskt inte finnas något område i samhället som deborgerliga regeringarna och de borgerliga riksdagsmajoriteterna har slagit såhårt mot som just bosfadspolifiken, våra bostäder. Jagbeklagar aft kommunminisfern i det här sammanhanget inte har någonfing positivtatt säga - utöver en ny hänvisning fill skatteutjämningsbidragen. Ändå måstekommunministern veta att de problem som jag här har tagit upp och försökt attnågot belysa inte har ett dyft med frågan om skatteutjämningsbidrag i sig attgöra. Här handlar det om en medveten försämring på bostadspolifikens område,som drabbar de sämst ställda i samhället, som främst drabbar de vanligahyresgästerna. Och det är oförsvarligt, enligt kommunisternasmening, att en sådan pohtik från statens sida gentemot kommunerna, och iförlängningen också hyresgästerna, får fortsätta. Det måste bli en ändring pådet! Om den framtida kommunala servicen Vi måste kanske reda ut ett begrepp som infefått sin belysning i den här debatten. Jag tänker på det beslut som riksdagennyligen fattade om att från den kommunala sektorn överföra drygt 3 miljarder tillstatsbudgeten. Direktören vid Svenska kommunförbundefs kommunalekonomiska avdelninghar åberopats här tidigare. Vi skall då komma ihåg aft det förelåg en bredpolitisk enighet här i kammaren exkl. vpk om att pengarna skall dras in tillstatskassan. Oenigheten i detta sammanhang gällde hur man skulle göra det. Direktör redovisar i också aft manhade två vägar att välja emellan: dels den regeringen föreslog, dels att minskastatsbidragen. Vi vet att det fanns förslag om att man skulle minskaskatteutjämningsbidragen till kommunerna och tilllandstingen med en procentenhet. Men av fördelningspolitiska skäl och på grundav känslan för människorna i de svagare kommunerna valde regeringen att ickeföreslå någon förändring i skatteutjämning; den skall också fortsättningsvisförstärkas. Det är, som jag ser det, en riktig inriktning av polifiken, som jaghoppas att vi skall fullfölja. Det är, tycker jag, viktigt att diskutera från generellautgångspunkter och inte på grundval av de delredovisningar som här gjorts avvilka resonemang vissa kommuner för. Allmänt vill jag gärna än en gångunderstryka att det gäller att fördela resurserna för att skapa förutsättningarför en välfärdsutveckling . Då måste vi ha också en tillverkandesektor i samhället. Människorna i de regioner som är utsatta måste också fårimligt stöd från samhällets sida. Jag skulle nästan provokativt vilja ställa en fråga tillNils - det är visserligen inte min sak att fråga i dessa sammanhang,men jag vill ändå göra det: råder det problem på många håll, icke minst iSkinnskatteberg. Tror aft människorna som blir utan jobb iSkinnskatteberg reser sig i förtjusning och säger: Det vore bra om ni kundesatsa mera på den kommunala expansionen i de kommuner som har förutsättningarför det? Nej, människorna i kräver - med rätta - statligainsatser för att de skall kunna få förnyat jobb på orten. Även om det är svårtmåste målsättningen vara den. Det är den avvägningen som regeringen har att göra. Trotsatt det finns bekymmer kvar påstår jag att regeringen har lyckats hyggligt motbakgrund av hur det ser ut i vår omvärld. sade aft det inte är lätt för kommunerna attprioritera, eftersom statliga beslut fastställer utformningen av - skall visäga - av kommunernas verksamhet. Så har det varit förr, men så är detinte längre. Kommunerna har fått ökad frihet, ökade möjligheter. Nyakommunallagen och en rad åtgärder som senare vidtagits ger dem det.För mig, som tror på en decentraliserad verksamhet, även samhällsverksamhet, ärdet viktigt aft kommunerna framöver får ökade prioriferingsmöjligheter. Sedan vill jag bara helt kort säga några ord till ToreClaeson beträffande utvecklingen på byggsektorn. Om man ser på utvecklingen detsenaste året och gör en bedömning avframtidsinrikfningen finner man att behovet av nya lägenheter säkerligen intekommer att öka. Behovet av insatser när det gäller en förnyelse av gammaltbostadsbestånd kommer däremot att förstärkas. Sådana insatser görs nu också.Sysselsättningen där för de byggnadsanställda kommer att öka. Jag tycker skall se realiteterna sådana de är och inte tro att man kan springa ifrånde resurser vi har och i ökande omfattning bygga nytt. Meddetta har jag, , inte sagt att vi inte måste ha en ordentligförnyelseproduktion framöver. Men jag tror att det är en viktig och storuppgift att förnya gamla bostadsområden och på så sätt från skilda synpunkterskapa bättre miljöer. Viskulle kunna fortsätta den här debatten flera fimmar. Det är ett stort ämne,och debatten har gått långt utöver frågeställningen i interpellationen. Men jagtycker det är bra att få vidga en sådan här debatt. Vissthar vpk sagt: "Det här vill vi åstadkomma. De här förstärkningarna skallvi göra på kommunsidan." Men inte ett ord har ni sagt om hur ni vill attvi ekonomiskt skall klara det. Jag kan förstå vilket svar jag får - det finnsett schablonsvar på den punkten också - men har ingenfing sagts omdetta. Min stilla reflexion är därför: Det är så lätt att ställa krav, men detär så svårt att uppfylla dem i den verkhghet där man måste ta det pohtiskaansvaret. Omden framtida kommunala servicen 91 (vpk): Även som provokafion tror jag att exemplet var litet dåligtvalt av kommunministern. Det bestyrker nämligen vad vi har sagt, attsituafionen inte är den att industrin ropar efter den offentliga sektornsarbetskraft. Nedläggningen i och på andra ställen beror inte påatt den offentiiga sektorn har tagit hand om arbetskraften. Man kan också frågasig: Vad kostar inte sådana smällar som den i berördakommuner? Jag har i mitt eget distrikt kommunen som exempel, så jag vetungefär vilka följderna blir för kommunerna. De ser med stor bedrövelse attregeringen berövar dem pengar som de behöver i den här situationen. Vihar, , i en motion utvecklat behovet av att bygga ut den offentligasektorn. I den motionen har vi också anvisat vilka resurser som kan användashärför. Jag skall inte räkna upp dem , men vet exempelvis vilkaväldiga belopp som flyter omkring på grund av att man inte har lyckats kommatill rätta med skattefusk och skatteflykt. Frågan om åtstramning av denoffentliga sektorn kan inte heller ses avskild från sådana väldiga satsningarsom man är beredd att göra på andra områden. Jag tänker exempelvis påJAS-projektet. Beträffandedetta att man tar från kommunerna har jag i mininterpellation sagt att jag kan förstå om det frestar ekonomi- ochbudgetministern att försöka fylla tomrum i statskassan på kommunernasbekostnad. Men jag tycker att kommunministern borde vara mer mån att värna omden kommunala sektorn. 6 protokoll 1981/82:154-155 Om den framtida kommunala servicen Varför expanderar kommuner och landsting? Jo, därför attangelägna behov måste fillgodoses. Är då denna sektor tärande? Det förefallerav resonemang som om han menar något i den vägen. Jag anser att dennasektor är nödvändig också för att den tillverkande sektorn skall kunnautvecklas. Det är i hög grad för industrins behov som den kommunalaverksamheten byggs ut. Därfill bidrar den kommunala sektorn fill ökadsysselsättning dels direkt i kommunerna, dels i byggnadsverksamhet ochindustri. Till slut vill jag säga till kommunministern: gärna utfill kommunalmännen, som just bryr sina hjärnor med frågan omvilka områden man kan skära i utan att det får alltför allvarliga konsekvenser,och säg till dem: Visst har ni resurser att prioritera så att ni kan slå vaktom svaga grupper i samhället! Det är ju vad som sägs i interpellationssvaret.Gå ut till människorna i de växande daghemsköerna och säg att den kommunalaverksamheten har expanderat för snabbt och måste bromsas. Gå ut till alla demsom får försämringar i smått och stort - färre timmar i hemhjälp, sämrefärdtjänst, försämrat bostadsstöd, kortare öppethållande av fritidsgårdar,bibliotek och idrottsanläggningar, försämrad sjukvård osv. - och säg till dematt deras konsumtion av kommunala tjänster är för hög och måste nedbringas. Gåut till de anställda inom sjukvården, åldringsvården och andra områden - därmänniskorna redan knäar under omänskliga arbetsförhållanden - och säg attresurserna måste minskas, varför det också blir nödvändigt med en minskning närdet gäller personalen och därmed en ökning av antalet arbetslösa. Gissa vad nifår för svar! Jag är övertygad om att man mycket hårt kommer att anklagaregeringen för dess politik. 92TORE (vpk): Jag ville gärna begära ordet än en gång,eftersom kommunministern äntligen har sagt någonting som vi tydligen äröverens om. Han talade om vikten av att man bygger i fatt där det har bliviteftersläpningar och att man förbättrar i äldre bostadsområden. Omkring enmiljon bostäder som byggts står nu i tur att blirenoverade. Hundratusentals bostäder behöver byggas om. Bostadsmiljöerna måsteförbättras, och bostäder måste förändras och förses med bostadskomplement.Mängder av energibesparande åtgärder behöver vidtas i bostadsområdena, för attnu ta några exempel när det gäller det område som kommunministern utpekade somviktigt. Vi är överens om detta. Men på det sättet skapas ju inga nya bostäder.Det finns inget annat sätt att klara bostadsbristen och förse de människor medbostad som saknar egen bostad än att bygga i fatt, och då måste man bygga nyalägenheter. Jag vet att man på borgerligt håll har den uppfattningen att detgår att fortsätta att göra boendet så dyrt att efterfrågan effektivt reducerasmed påföljd att byggandet av nya lägenheter automatiskt minskar. I mångakommuner finns det emellertid en fakfisk bostadsbrist, och den kan byggas bortbara på så sätt att man ökar nyproduktionen, varvid inriktningen måste varahyresbostäder i allmännyttig regi. Kommunministernsade sedan någonting om att vpk vill ha det på ett visst sätt, men visar inte varresurserna skall fas. har emellertid visat hur det skall gåtill. Jag skall för min del hålla mig till den sektor som jag har tagit upp iden här debatten och erinra om att vpk även på detta område utförligt redovisatpå vilket sätt man bör ta itu med problemen för att öka bostadsbyggandet, föratt hålla tillbaka höjningarna av hyrorna, för att öka bosfadsinflytandet ochförbättra boendemiljöerna - för att nu ta några exempel. Vi har utförhgtredovisat på vilket sätt det här skall gå till, var pengarna skall tas. På dethär området, liksom på varje annat område, har kommunisternaunder den allmänna motionstiden utförligt visat att det finns täckning förförslagen. Det vore bra, om man kom ifrån talet om att vpk saknartäckning för sina förslag, för i själ och hjärta vet både kommunministern ochandra inom regeringen att kommunisterna har redovisat förslag,som det också finns ekonomisk täckning för. Låt vara att vi sedan inte äröverens politiskt om hur man skall gå till väga. Låt vara att vi inte äröverens om den fördelningspolitik som vpk företräder, dvs. att ge mera till desämst ställda i samhället och ta mera från dem som har råd att betala. Det ären annan diskussion. Låt det bli ett slut pä talet om aft vpk inte harredovisat några alternativ och lämnat någon förklaring om var pengarna skallfas. Omden framtida kommunala servicen Anförandetskall bli mycket kort. Förstoch främst vill jag slå fast att det är mycket viktigt förregeringen att ha beredskap för en hög sysselsättning, och intenfionerna i deframlagda förslagen går också i denna riktning. Jag tycker nog att NilsBerndtson ändå gör det mycket lätt för sig när han tar så nonchalant på deinsatser som ändå måste göras ute i de bygder där arbetstillfällen inom den konkurrerandesektorn försvinner. Närdet gäller byggsektorn vill jag helt kort erinra om de tidigarelägganden avarbeten som skett i fråga om offentliga institutioner, något som skulle ge ökadsysselsättning inom byggsektorn till ett belopp i storleksordningen 800 milj.kr. Jagvill fill sist säga att vi verkligen har att se till att de resurser vi kanåstadkomma blir så stora som möjligt och fördelas så bra som möjligt så att desvaga grupperna självklart inte skall komma i kläm, även om det behövs förändringari en situation då vi inte kan fortsätta att leva över våra tillgångar. Mångaåtgärder som har vidtagits har detta syfte, och jag vill inte upprepa dem.