prot · G5093 · 1981-12-31 00:00:00 — Eller visar de idéer vilka framförs avvissa grupper tekoarbetare på en möjlig kvalitativt annorlunda utveck- lingslinje, såväl i produkt- som i teknik- ochmaterialhänseende? Mot nu beskrivna bakgrund får jag ställa följande frågortill industriministern: Vilken äregentligen regeringens tekopolitik? Hur villregeringen bedöma de i den anförda texten berörda frågorna? 1981/82:8 av () till bostadsministern omåtgärder för att förhindra icke seriösa fastighetsförvärv: blev detuppenbart i massmedia, att ett företag med namnet lyckatsförvärva ett antal hyresfastigheter i under, med förlov sagt,anmärkningsvärda former. När bubblan brast tvingades företaget gå i konkurs.Konkursförvaltaren och massmedia har klarlagt bl. a. att synes varaett dotterföretag till samt att bolaget haft ett stort antalegna dotterföretag, exempelvis , Bohusprojekt ochBo AB. Ännu har ju härvan inte helt kunnat klarläggas, varför varken deekonomiska konsekvenserna eller frågan om eventuellt brott ännu kan redovisas.Så mycket är dock klart som att inblandade bolag lyckats förvärva ett stortantal hyresfastigheter liksom jordbruks- och fritidsfastigheter. Det finns några punkter där jag finner det vara avintresse för att bostadsministern redan nu får tillfälle att redovisasin syn på vilka eventuella åtgärder som kan vara påkallade. Jag vill här barage exempel på några av dessa frågeställningar: Förbättrat informationsutbyte kommunerna emellan när detgäller upptäckter av fastighetsförvärv och fastighetsförvaltning avicke-seriöst slag. Handeln med lotter i kommanditbolag ger skrupelfriafastighetsägare möjlighet att förhindra aktuella myndigheters insyn. Kan systemet för opartisk värdering av fastigheter förerforderlig belåning förbättras för undvikande av uppenbar övervärdering avfastighet, något som i sin tur kan leda till stigande fastighetsprisergenerellt sett och därmed även höjda hyror? Med hänvisning till här angivna skäl ber jag om kammarenstillstånd att till bostadsministern rikta följande fråga: Vill statsrådet redovisa vilka åtgärder regeringenöverväger för att söka eliminera möjligheterna till icke-seriösafastighetsförvärv? 1981/82:9av () till arbetsmarknadsministern om utbildning förskogsröjning: Ett viktigt led i regeringensekonomiska politik är att snabbt få till stånd åtgärder för att på såväl kortsom lång sikt trygga virkesbehovet i skogsindustrin. Frånsysselsättningssynpunkt finns inom skogsnäringen en lång rad angelägnaarbetsuppgifter, som i detta sammanhang måste utföras. Bekämpningen av lövsly är en av de mera centrala uppgifterna i Regeringen har aviserat att man avser attlägga fram en proposition, innebärande förbud mot kemisk bekämpning. Dennainriktning innebär att ett stort tillskott av arbetstillfällen är nödvändigt ide glesbygder där arbetslöshetsproblemen nu är mycket stora. Inte minstVärmland är ett exempel på ett sådant område. För att den röjningen snabbt skall komma tillstånd och få den omfattning som är nödvändig från såväl sysselsättningsmässigasom skogsvårdande utgångspunkter fordras att utbildningsinsatser för dearbetslösa i detta hänseende kan göras. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till arbetsmarknadsministern få ställa följande fråga: Har arbetsmarknadsministern för avsikt vidta åtgärder föratt snabbt få till stånd utbildning för röjning i skogen? 1981/82:10av () till industriministern om svenska företags försäljningpå hemmamarknaden: I samband med behandlingen avexportfrämjande åtgärder (prop. 1980/81:130) behandlades en motion av JanBergqvist in. som tog upp frågan om den s. k. hemmamatchningen. I motionenvarnades för att vissa regler skulle leda till direkta försämringar jämfört medvad som gällt tidigare. Dels gällde det kravet på att offerter under 50 milj. kr.måste utgöra av företagets årsomsättning. Delsgällde det att subventionsnivån låses till högst av räntan. Genom de nya reglerna hotas nuen rad företags försäljningpå den svenska hemmamarknaden. Oroande rapporter strömmar in från företag sommist order beroende på en överväldigande kreditkonkurrens frän utländskaföretag. stär nu inför en period där investeringar avbetydande omfattning måste göras bl. a. på energiområdet. Det finns en risk atten stor del av dessa leveranser hamnar hos utländska leverantörer som kanerbjuda subventionerade leverantörskrediter. Avsikten att regeringen skall ompröva systemet medhemmamatchningen framgår av utskottets betänkande från behandlingen i våras.Vidare uttalades att om kravet på offertbelopp om av årsomsättningeninnebär väsentliga problem vid prövningen av olika stödärenden, utgår utskottetifrån att regeringen återkommer med förslag till förändringar. Redan undervårens riksdagsdebatt framkom att bl. 10-procentsregeln hade skapat problemför svensk industri. Ytterligare rapporter om svårigheter har senare kommitfram, varför åtgärder synes ofrånkomliga. Jag villdärför fråga industriministern: Avser statsrådet att återkomma till med förslagom ändrade regler för den s. k. hemmamatchningen? 1981/82:11 av () tillarbetsmarknadsministern om användningen av asbest: Tillgängliga undersökningar hargivit slutgiltiga bevis på att exponering för asbestfibrer orsakar cancer ochasbestos hos människan. Detta har lett fram till att nästan all användning avasbest har förbjudits. sjönk importen av rå asbest från 15 000 tontill . Det innebär en glädjande minskning av asbestanvändningen. Ett produktområde där asbest fortfarande används ärbromsband och liknande - detta trots att det numera finns alternativ till dessaprodukter som har provats av flera användare och visat sig hålla måttet somersättningsmaterial. De säljs också helt öppet och finns för personbilar,bussar, lastvagnar, motorcyklar och mopeder och som friktionsmaterial för industriellaändamål. Ändå domineras marknaden av bromsbelägg innehållande asbest. Med anledning av de nya möjligheter som finns att mätaantalet asbestfibrer i luften och de klart uttalade hälsorisker som de mycketsmå asbestfibrerna anses utgöra vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Kommer statsrådet att vidta åtgärder mot asbest så att denkvarvarande användningen i kommer att upphöra? 1981/82:12av () till statsrådet om behovet avapoteksservice i : Enligt beslut av styrelsen iApoteksbolaget skall i läggas ner . Detta är ett beklagligt beslut för de människor som bor iberört område i skärgården. är beläget i kommun, och Haningekommun har genom sin sittande kommunstyrelseordförandepå det bestämdaste tagit avstånd från en nedläggning av i medbl. a. följande motiveringar: att Dalaröär en central serviceort för hela södra skärgården, att beräknas genomgå en viss expansion för attkunna bibehålla dagens redan blygsamma servicenivå, att en minskning av nuvarande servicenivå inte på någotsätt kan accepteras, att Apoteksbolaget såsom statligt bolag måste ta sittansvar för att apotek kan kvarstå. landstings förvaltningsutskott beslutadeden i anledning av inkommen skrivelse till förvaltningsutskottetatt tillskriva Apotekbolaget med hemställan att Apoteksbolaget omprövarbeslutet om nedläggning av apotek. har på olika sätt hårt engageratsig för att bevara skärgården levande, dvs. för att skärgården skall ha enbofast befolkning och sysselsättningstillfällen. En förutsättning för fastboende är att den sociala servicen av olika slag är tillfredsställande. Med anledning av det anförda önskar jag ställa följande fråga till Nr 3 Vad kangöras för att behålla den angelägna service som i /- oL;tQi-,er igyi Meddelande om 1981/82:13 avSten-Ove () till industriministern om i,uerpellationerverksamhet i : bildades 1978antogs en strukturplan för företagets strukturering. Därmed fastställdes enutveckling för handelsstålsverken i , och . Deanställdas fackliga organisationer ställde sig bakom strukturplanen. I företagets strukturering ingick ett utbyte av produktersamt viss produktionsutrustning i syfte att uppnå lönsamhet på företagetsprodukter och säkra sysselsättningen. Vissa delar av strukturplanen har fullföljts, medan andraviktiga delar om investeringsbeslut ställts . För i harstrukturplanen följts i de delar som förutsätter nedläggning och överflyttningav produktionsutrustning till andra stålorter. Viktiga beslut som gällerinvesteringar i valsverken - utbyggnad av finvalsverket och komplettering avuniversalverk för rälstillverkning- etc. har inte kommit till stånd. Deintentioner om att skapa ett metallurgiskt centrum i som planen innehöllhar inte fullföljts. Följden av dessa avvikelser från den antagnastrukturplanen har blivit över 1 000 arbetstillfällen färre vid järnverket iLuleå. beslutade att upprättaett nytt s. k. handlingsprogram. I detta förslag dras både den metallurgiskaproduktionen och valsverksproduktionen ner i . Målet sägs vara att ökaproduktiviteten i företaget. Mycket talar dock för att de föreslagnaproduktionsinskränkningarna i stället kommer att försämra produktivitetengenom den obalans i produktionen som blir effekten, om en masugn tas ur driftoch en stränggjutning ställs av. Det nya s. k. handlingsprogrammet innebär attytterligare över 1 000 arbetstillfällen försvinner från järnverket i ,detta i en region som har landets högsta arbetslöshet. 1 finns det23 arbetssökande på varje ledigt arbetstillfälle. Ett genomförande av det nya handlingsprogrammet medförrisk för att underminera förutsättningarna för en stål- och gruvhantering iNorrbotten, med alla konsekvenser detta för med sig för sysselsättningen. Detfinns också risk för att det nuvarande järnverket blir ett ämnesverk med mycketbegränsad förädling. För att klara en höjd produktivitet och en förbättradlönsamhet vid krävs för Luleås del en jämn produktion med bägge masugnarnai drift, stränggjutning 3 i produktion samt nödvändiga investeringar i ettutbyggt finvalsverk och insatser för rälsproduktion. Med anledning av det anförda ber jag att tillindustriministern få ställa följande frågor: . Ärindustriministern beredd att vidta åtgärder för att den av antagnastrukturplanen vad avser Luleås utveckling fullföljs? Vilka åtgärdertänker statsrådet vidta för att beslut om ett metallurgiskt centrumtill förverkligas? 1981/82:14 av (vpk) till utrikesministern om en nordisk kärnvapenfri zon: Kapprustningen och särskiltkärnvapenupprustningen oroar människor världen över, och kravet på nedrustningväxer i styrka. 1 kommer detta bl. a. till uttryck i det starka stödetför förslaget om en kärnvapenfri zon. fackliga organisationer,socialdemokrater, kommunister och centerpartister stödjer aktivt förslaget.Nordens freds- och kvinnoorganisationer bedriver en namninsamling förförslaget. De nordiska statsministrarna har uttalat stöd för förslaget. Ochförslaget stod i centrum för den uppmärksammade fredsmarschen frän Köpenhamntill . uttalade en helt enig riksdag att Sverigeskall verka för en nordisk kärnvapenfri zon, som ett led i det nödvändigaarbetet för ett kärnvapenfritt och för förbud mot kärnvapen. Riksdagenålade därför regeringen att ta initiativ till inrättandet av en zon. Inrättandet av en zon förutsätter att de nordiska ländernakommer överens om förslaget och att de gemensamt avkräver kärnvapenmakterna s.k. säkerhetsgarantier. Frågan var , , föremål förkonkreta diskussioner vid de nordiska utrikesministrarnas möte i Köpenhamn.Mötet kunde inte enas om en gemensam inställning. 1 den kortfattadeslutkommunikén omnämns bara att ministrarna informerat varandra om resp. landssynpunkter och att arbetet skall fortsätta. Efter beslut har viktiga klargöranden gjorts avde två stormakterna om inställningen till en zon och viljan att avgesäkerhetsgarantier. i är förklarade statschefBresjnev att man är redo att avge säkerhetsgarantier till länderna i en nordiskzon och att diskutera "vissa andra åtgärder" i anslutning tillfrågan. förklarade den amerikanske utrikesministern attUSA har starka invändningar mot förslaget. Hans uttalande var dock förhållandevisförsiktigt, och det vittnade om insikt om den växande opinionen för en nordiskzon och för kärnvapennedrustning i . eniga beslut om en zon har i efterhand blivitifrågasatt, dels av enskilda moderater, dels av vissa högt uppsattaregeringstjänstemän. Det görs bl. a. gällande att en zon är"orealistisk" och att den "äventyrar" den svenskaneutraliteten och säkerheten. Regeringens och utrikesministerns hittillsvarande tystnadoch passivitet är mot denna bakgrund illavarslande och oförsvarlig. Vpk har bl.a. därför föreslagit tillsättandet av en fempartikommission medutrikesministern som ordförande. Det finnsi dag över 10 000 kärnvapen i . kan läggas i aska och ruinermånga gånger om - ändå förestår nu en ytterligare kärnvapen- Nr 3 upprustning. Det är nödvändigt att förhindra en fortsatt kärnvapenupprust- y , ning och få till stånd överenskommelser om minskning av kärnvapenarsena- f, vt u iqci len i både öst och väst. Inför de kommande nedrustningsförhandlingarna mellan USAoch är det angeläget att den internationella opinionenmobiliseras för långtgående krav om nedrustning. Det är också angeläget att arbetetför en kärnvapenfri zon intensifieras, så som beslutat, för att draNorden ur kärnvapenstrategin och för att göra och hela världen fri fränkärnvapen. Jag villställa följande frågor till utrikesministern: Hur avserregeringen att fullfölja uppdrag att ta konkreta initiativ förinrättandet av en zon? Vilka initiativ planeras? Är regeringenberedd att tillsätta en fempartikommission? Vilka initiativplaneras för att åstadkomma en gemensam nordisk linje? Hur serregeringen på , och situation i sammanhanget? Hur harregeringen reagerat på uppgifterna om att högt uppsatta regeringstjänstemänmotarbetar beslut om en nordisk zon? 1981/82:15av (vpk) till jordbruksministern om livsmedelspriserna: Inflationstakten i är sedanmånga år mycket hög. till nu har konsumentpriserna stigit totalt medöver . Livsmedelspriserna har ökat med ochpriserna på de subventionerade baslivsmedlen med . Det är framförallt , 1980-1981, som de subventionerade baslivsmedlenspriser skjutit i höjden betydligt kraftigare än övriga priser. Detta är tillmycket stor del en följd av den förda regeringspolitiken. De starkt ökade matpriserna kan illustreras med bl. a.följande exempel: kostade tvä burkar köttsoppa 8:60, medan de ioktober kostar 21:10. Tre burkar ärtsoppa kostade 11:70 . nukostar de 24:93. Tre burkar tonfisk kunde man 1974 köpa för 7:95, nu kostar de29:25, osv. Matprisökningarna och speciellt höjningarna av priserna påbaslivsmedlen slår särskilt hårt mot de många som har låga inkomster ellerstora hushåll och därför använder en stor del av sina inkomster till livsmedel.Resultatet har blivit en genomsnittligt försämrad kosthållning för dessagrupper. De chockartade matprisökningarna är således en klassfråga - de slårhårdast mot de mest utsatta i samhället. Denna utveckling måste brytas. Matpriserna måste hållasnere. Det finns också möjligheter att göra det: Momseffekten på livsmedel,speciellt på baslivsmedel, grönsaker och fisk kan helt slopas. Ett effektivtprisstopp bör införas och gälla t. v. Med hänvisning till det anförda vill jag frågajordbruksministern: Hur bedömerregeringen utvecklingen av matpriserna under det närmaste året? Vad avserregeringen att göra för att nedbringa matprisstegringarna? 1981/82:16 av () till statsrådet om åtgärder för att stärka religionsundervisningen i skolan; Statsrådet har isommar uttalat att religionskunskapen och kristendomsundervisningen måste fåtillbaka sin ställning i den svenska skolan. Skolan måste föra vidare detkristna arvet, anförde hon vidare. Dessutom har statsrådet hänvisat till dennya bibelöversättningen och ansett att den självfallet måste användas i densvenska skolan. Frågan om religionsundervisningen har vid flera tillfällenvarit uppe till diskussion i . Senast skedde det 1979 när riksdagenantog riktlinjerna för den nya läroplanen (riksdagsdebatt ), somsedermera fastställdes av regeringen. Det rådde enighet i omläroplanens utformning i denna del. I en motion (1978/79:2635) med anledning av regeringensproposition framhöll och jag bl. a. att religionsämnet"ges en rättmätig del av den tilldelade tiden och ett innehåll som angettsi motionen". I motionen framhöll vi följande riktlinjer för ämnet: "Vår allmänna inställning är att religionen är en delav vår mänskliga tillvaro. Den berör oss i olika former och påverkar oss somindivider och samhällsvarelser. Religionen är också en faktor som påverkarsamhället, negativt och positivt. Vidare är religionen en del av vår kultur.Inte minst en del av den senaste tidens litteratur visar detta. Historien ärfull av exempel på hur religionen påverkat människorna och miinniskans sätt atttänka och handla. Här finns alltså en historia som måste göras levande fördagens skolungdom och ett arv att förvalta. Men här finns också en kunskap omnästakärlek och rättvisa som syftar framåt till morgondagens samhälle. Denna allmänna och övergripande syn leder oss till attreligionsämnet bör - som bl. a. Kristna Ungdomsråd förordat -integreras och behandlas tillsammans med andra samhällsorienterande ämnen. Detkan vara frestande att kräva kristendomskunskapen tillbaka på skolschemat somsärskilt ämne, därför att religionsämnet i viss utsträckning blivittillbakasatt pä grund av en del lärares ointresse och brist på utbildning. Närvi ändå hävdar att ämnet bör integreras beror det på vår övergripande syn attreligionen utgör en del av människans livsinnehåll och att den inte kan ellerbör isoleras i ett särskilt hörn av tillvaron. Det bör vara möjligt att ge sådana anvisningar iläroplanen att religionsämnet kommer att inta en väsentlig och rättmätig delav den tilldelade tiden inom ramen för samhällsorienteringen. En viktig frågaär vidare hur lärarutbildningen sker i detta avseende. Religionsämnet bör innehålla följande riktlinjer: Undervisningenbör ges av behöriga lärare. Fortbildningenav lärare måste byggas ut. För attförhindra en upprepning av samma ämnesstoff i flera årskurser bör nyaanvisningar utarbetas. För att levandegöra kunskapen om religionen är samarbete med trossamfundennödvändigt. Utrymme bör gesåt den aktuella livsåskådningsdebatten. Skolan bör geeleverna möjlighet att lära känna och uppleva det rika sång- och musikliv somutvecklas i trossamfunden. Detär skolans uppgift att uppmärksamma invandrarnas religioner. Frågorom liv och död. om livets mening och mål. leder på ett naturligt sätt inungdomar i religionsämnet. Det måste vara skolans oavvisliga uppgift att hjälpaeleverna fram till en livsåskådning. Undervisning i s. k. främmande religionerär helt nödvändig i dagens internationaliserade värld. Detta utesluter inte attkristendomen är den helt dominerande religionen i vår kulturkrets. Detta börgivetvis avspegla sig i skolans religionsundervisning vid bl. a. fördelning avden tid som står till förfogande. Våra krav på en förbättradreligionsundervisning fordrar att tiden för samhällsorientering utökas iförhållande till vad statsrådet föreslagit." I en interpellationsdebatt 1975 framförde jag liknandesynpunkter, till vilka dåvarande statsrådet i stort anslötsig. Utskottet framhöll i sitt enhälliga yttrande (UbU1978/79:45 s. 48) över bl. a. motion 1978/79:2635: "Utskottet anser i likhet med motionärerna att deninställning individerna har i tros- och livsåskådningsfrågor i hög grad präglarvåra inbördes relationer, våra relationer i arbetslivet och inställningen tillde stora världsfrågorna. Kunskap om andra religioner är också väsentlig för attförstå de politiska skeendena i andra länder och att en del människorsuppfattning i livsåskådningsfrågor leder till andra uppfattningar än vi har iför oss väsentliga frågor som'demokrati, jämställdhet mellan män och kvinnoroch mellanfolklig förståelse." Kraven för de samhällsorienterande ämnena,som var förutsättningen för större tidsutrymme för religionsämnet, kundeemellertid inte bifallas av den borgerliga majoriteten. I fråga om Bibelnpoängterar utskottet att den skall stå i centrum för undervisningen. Det har istort sett rått enighet i om religionsämnet, i fråga om såväl dentillmätta tiden som innehållet. Genom undersökningar vet vi emellertid att det ändåbrister i fråga om religionsundervisningen. Eftersom - som bl. a. framgår avvår motion - jag delar statsrådet åsikt om att ämnet bör få enförbättrad ställning i skolan, är jag intresserad av vilka ytterligare åtgärderregeringen ämnar vidta. Jag villdärför till statsrådet ställa följande frågor: Vilka ytterligare åtgärder ämnar regeringen vidta för attstärka religionsundervisningen i skolan? Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att föra fram den nya bibelöversättningen i undervisningen? 1981/82:17 av y4//rt/i () tillförsvarsministern om utländska övningar i : Inte sedan det andra världskrigetstid har den militära aktiviteten i varit sä intensiv som undersommarmånaderna och . Den sovjetryska marinen har haft olika övningar, som tillstorleksordningen vida överträffat jämförliga under tidigare är. En NATO-övningäger f. n. rum. , i vilken enheter från ,, , och deltar. Som enföljd av allt detta har spanings- och signaltrafiken i området varit betydligtstörre än normalt. Det påfallande med de sovjetiska övningarna är icke blottstorleksordningen. Dessa har varit betydligt större än liknande manövrer 1978och 1980, och har deltagit ett stort antal landstigningsfartyg,kryssare, torpedbåtar, minsvepare och följefartyg. Störst av enheterna harvarit hangarfartyget på . Bland landstigningsfartygen är IwanRogow i särklass med . Påfallande är också att till dennagång sammandragits enheter från Norra marinen (), och frånFjärran Östern. Transportkapaciteten hos de deltagande landstigningsfartygenär betydande. Övningarna, som i berörda militära områden enligt omfattat100 000 man, avslutades med en regelrättlandstigningsoperation i södra , varvid därjämte armé-och flygenhetermedverkade. NATO-övningen, som inleddes i slutet av september månadoch väntas pågå , berör också och dess utloppmed enheter från här nämnda mariner. Några av de i de sovjetiska övningarna deltagandeenheterna är uppenbarligen försedda med kärnvapenbärare. Om kärnvapen funnitsombord är däremot icke bekant. I finns emellertid sedan flera ärtillbaka stationerade sex ubåtar, var och en försedd med tre kärnvapen. Den ökade betydelse som tillmätts iår har självfallet väckt uppmärksamhet. Med anledning härav anhåller jag omkammarens tillstånd att till försvarsministern få framställa följande fråga: Vill statsrådet, till den del som detta anses lämpligteller är möjligt, inför framlägga närmare uppgifter om ochiakttagelser i samband med årets övningar i ? 6 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:1 av () till utbildningsministern omorkestermusikerutbildningen: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att genomföra beslut angående lokalisering och dimensioneringav orkestermusikerutbildningen? 1981/82:2 av Nits () till kommunikationsministernom Linjeflyg AB:s utflyttning till : beslutade i årom medel för investeringar på , så att en utflyttning av Linjeflygsverksamhet i enlighet med tidigare beslut skulle kunna genomföras.Samtidigt avslogs med stor majoritet motioner om en omprövning av riksdagensbeslut om utflyttning av jettrafiken från till . Riksdagsbeslutetinnebär att ;s utflyttning skall ske senast . På grundval av beslut har luftfartsverket,efter överiäggningar med flygföretagen och i samförstånd med personalen, hosregeringen hemställt om godkännande av förslag till terminallösning, såatt utflyttning kan ske . Det är därför förvånande attkommunikationsministern i en TT-intervju säger att man nu inom regeringenöverväger att skjuta upp flyttningen . Detta uttalande har på nyttskapat stor oro hos berörda - kringboende, personal, flygföretag och ansvarigamyndigheter. Jag villfråga kommunikationsministern: Avser regeringen att frångå beslut om attinrikesflyget skall flyttas till ? 1981/82:3 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om hanteringen av kärnkraftsavfall: