prot · G50950 · 1981-12-31 00:00:00 — Men de statligabolagen har att följa dessa riktlinjer med just det mål som jag här harredovisat i mitt svar, nämligen att de med utgångspunkt i de olika principersom gäller för näringsverksamheten i allmänhet skall försöka driva sinverksamhet på ett företagsekonomiskt lämpligt sätt. Då har man kommit tilldessa slutsatser. Det betyder inte någon som helst förändring i sysselsättningenvid den enhet som talar om i sitt inlägg. Därmed vill jag bara än en gångtillägga att vi måste se till att statlig verksamhet bedrivs på affärsmässigtriktiga grunder. 25ELLA (): Ja, det är helt riktigt - jag har instämt idet. Men jag anser att man kan göra det och även ta hänsyn till demiljöpolitiska faktorerna, såsom har uttalat. Det är ju svårt attöversätta god miljö i kronor, när man gör en lönsamhetskalkyl. Vi vet emellertid en heldel om vad det kostar samhället att återställa skadade miljöer och människor. Jag skulle vilja ta upp en annan sak i inledningen tillbudgetministerns svar, där han sade att jag hade hänvisat till uppgifter imassmedia. Jag hoppas att budgetministern inte menar att det skulle vara någotfel i att göra det. Det är ju meddelandena i massmedia som allmänheten får tadel av, och det är dem man blir oroad av. Skulle det vara något fel, har jubudgetministern nu tillfälle att rätta till det. Om översyn av bestämmelserna rörande import av plantor Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1981/82:157 om översyn av bestämmelserna rörande import av plantor har frågat mig om jag - motbakgrund av att ett importerat parti rhododendronplantor förstörts - är bereddatt medverka till översyn av bestämmelserna rörande import av plantor, så attliknande incidenter inte upprepas. Lantbruksstyrelsens kungörelse om plantskoleväxter hartillkommit efter inrådan från bl. a. som ettkonsumentskydd för att garantera konsumenten kvalitativt goda växter. Vidyrkesmässig försäljning skall i kungörelsen angivna sundhets- och kvalitetskravvara uppfyllda. För rhododendron gäller därvid att buskarna skall ha en jämntfördelad blomknoppssättning. De aktuella plantorna vägrades införsel avväxtinspektionen vid importtillfället på grund av dåligkvalitet. Ansökan hos lantbruksstyrelsen om dispens för att få sälja partiet avslogs.Prövning av ärendet i kammarrätt och regeringsrätt föranledde ingen ändring avbeslutet. Importören begärde efter två växtsäsonger förnyad dispenshos lantbruksstyrelsen för att få sälja partiet. Ansökan avslogs ånyo medhänvisning till att ärendet redan var slutligt avgjort. meddeladeimportören att plantorna anfingen skulle föras ut ur landet eller förstörasenligt lag om transport, förvaring och förstöring av införselreglerade varor m.m. Importören valde då att förstöra partiet. som förflutit sedan det aktuellarhododendronpartiet refuserades har en översyn avbestämmelserna gjorts i samråd med handeln och plantskolenäringen utan attdärvid kravet ändrats på jämnt fördelad biomknoppssättning. Mot bakgrund av vad som framkommit i det aktuella falletoch med hänsyn till behovet av ett effektivt konsumentskydd mot undermåligaprodukter anser jag att det inte finns anledning att ändra på gällandebestämmelser. Om översyn av bestämmelserna rörande import av plantor 27SVEN MUNKE (m); Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningentill att jag tagit upp spörsmålet med förstörda växter är att det väckt mycketstor uppmärksamhetpå många håll. I inte mindre än två TV-program härden härhändelsen berörts. Jag och många med mig uppfattar det hela så att det bliviten ny fjäder i byråkratins redan rikt dekorerade hatt. Vad jag efterlyser är litetsunt förnuft när felaktigheter skall ställas till rätta - men det gick inte attfå rättelse i detta fall, eftersom bestämmelser skall följas till punkt ochpricka. Jordbruksministern säger att införsel vägrades på grund avatt växterna hade dålig kvalitet. Det är inte riktigt rätt. Hade växterna haften annan beteckning, nämligen f. v. k., vilket betyder "för vidarekultur", hade importören kunnat få ha dem kvar och sedan hadeväxtinspektionen kunnat göra förnyad inspektion. Hade växterna då fyllt kravenhade de också kunnat säljas. Sådana här bestämmelser bäddar för ett myndighetsförakt.Vi har redan politikerförakt, och som bekant tillhandahåller riksdagensupplysningstjänst nu inte mindre än 35 artiklar om politikerförakt, som funnitsi pressen . Jag tycker att behandlingen av detta ärende också är ett sättatt bädda för myndighetsförakt. Vissa firmor har en mycket stor import av holländsktutskottsmaterial. Mycket snygga, trevliga och färggranna broschyrer skickas ut.På det området är det tydligen ingen kontroll - däremot i det här aktuellafallet. Jag harsett växterna i fråga och jag har en bild med på dem. Jag hartidigare varit plantskoleägare och är väl insatt i de här tingen. Jag tyckeratt det hela är skrämmande. Om något fel har begåtts, låt då den som gjortfelet bota eller få något annat straff. Just detta att man förstör växter tillingen nytta rimmar dåligt med krav på logik och sunt förnuft. För den oinvigde kan behandlingen av ärendet ilantbruksstyrelsen ge intryck av att det varit formalism från myndighetenssida som förhindrat import och försäljning av partiet. Så är naturligtvis intefallet, utan det faktiska förhållandet är att det varit undermåligaplantor och att det fällt avgörandet. I massmedia har, som säger, slagits upp att detär importörens glömska att på fakturan ange beteckningen "för vidarekultur" som skulle ha varit den faktiska anledningen till att partietstoppats. Så är inte fallet. Den importerade varan utgör en frånsorteradhandelsvara, dvs. Vid båda de tillfällen då växtinspektionenhar besiktigat plantorna har dessa varit av så dålig kvalitet att de ej harkunnat godtas enligt de normer för kvalitetskontroll som hela branschen ställtsig bakom. Det bör noteras att importören haft möjlighet att föra utpartiet ur landet men inte utnyttjat den. som verksam journalisthar en mycket stor uppgift, nämligen Nr 50 att nu föra ut informafion om de verkliga förhållandena i den affären. 29SVEN MUNKE (m): Det är klart att jag kan göra det, och detskall jag också göra. Jag skall naturligtvis gå till källan först. Jagbetvivlar inte alls statsrådets uppgift här, men jag har fått andra uppgifter,och ingen har bestritt dem tidigare. Det är naturligtvis inte statsrådens uppgift att springaoch peka på olika tidningsartiklar eller TV-program, men fallet har väcktmycket stor uppmärksamhet och jag ansåg därför att det var lämpligt att ta uppdet. har de här växterna vuxit i två växtsäsonger. De ärmeterhöga och fulla med knopp, men vägrar man att göra en förnyadinspekfion. Det förekommer ju i många sammanhang att man köper halvfabrikat somsedan förädlas, och det är det jag menar har skett i detta fall. Växterna harförädlats, och sedan vägrar myndigheten att inspektera dem - någon inspektionhar nämligen inte skett . Om översyn av bestämmelserna rörande import av plantor 30 Jordbruksministern : Fru talman! Omplantorna vid den inspektion som växtinspektionen gjorde efter tvåodlingssäsonger hade visat sig vara av god kvalitet, , hadenaturligtvis möjligheter förelegat för lantbruksstyrelsen att med tillstyrkanöverlämna ärendet till regeringen, som då kunnat meddela dispens. Så har inteskett, eftersom man även vid den andra inspektionen gjorde bedömningen attplantorna var undermåliga. 31 (): Det svar jag har fått är litet underligt.Enligt det har man avvisat en ansökan om förnyad inspekfion, eftersom ärendetredan var slutligt avgjort. Det rimmar dåligt med påståendet att denmöjligheten hade funnits. Den har tydligen inte funnits. Man kan också tänka sig att växtinspektörer och andra somhar med saken att göra har fattat ett förhastat beslut. Vi vet hur det är medämbetsmän över huvud taget: har de en gång tagit ställning är det mycket svårtatt få dem att ändra sig. Har de då så att säga lagen i ryggen är det ännusvårare. Att det finns bestämmelser och överenskommelser har jag förståelseför. Av statsrådets svar framgår som sagt att ärendet var slutligt avgjort, ochsedan fanns det ingenfing att göra. Växtinspektionen gjordeen inspektion . Det finns protokoll från den inspektionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 protokoll 1981/82:48-50 Om kartläggning av malmådern i Stekenjokk 7§ Svarpå fråga 1981/82:113 om kartläggning av malmådern i Stekenjokk har frågat mig om jag är bereddatt ställa erforderliga resurser till förfogande för en vidare kartläggning avSteken-jokkmalmen. Bakgrunden till frågan är att den malmkropp som brytskan beräknas vara slut . Staten har upplåfit sina gruvrättigheteri Stekenjokk på arrende fram t. o. m. till ,Staten har svarat för delar av de kostnader som varit förenade med attgruvdrift startades i Stekenjokk, Om goda ekonomiska och geologiska förutsättningar finnsför att planera för en mer varaktig gruvdrift bör dessa självfallet prövas. Jaghar erfarit att och har inlettdiskussioner om fortsatta prospekteringsinsatser i Stekenjokkområdet. Denaktuella frågan handläggs alltså f. n. av . Jag har också erfarit att ,som förvaltar statliga gruvrättigheter, har inlett överläggningar med Bolidenom att under gällande arrendeavtal även föra in den s. k. Levi-malmen. Dennamalmkropp ligger i nära anslutning till den malm som bryts i Stekenjokk.Skulle även Levimalmen tas i anspråk bör driften vara säkrad i området framtill slutet av . 34ULLA ORRING (fp): Som ersättare för är jag bereddatt ta emot svaret. Jag tackar industriministern för svaret. Steken jokk är den yttersta utposten i pågränsen till . kom gruvdriften i gång. Som västerbottningkonstaterar jag att tillgångarna på mineraler i vårt län varit föremålför alltför ringa regionalpolitisk uppmärksamhet. Trots detta har gruvnäringenoch vidareförädlingen av malm en betydande omfattning i vårt län och sysselsätterca 4 500 människor, varav 170 i Stekenjokk. Vi vet att det finns fyndigheter som bör bearbetas. Storadelar av länets outnyttjade mineraltillgångar finns inom fjällområdet. Enfortsatt kartläggning av Stekenjokkmalmen är både brådskande och aktuell, ochdet av flera skäl. Dels behövs det för prospektering innan driften kanpåbörjas, dels gäller det att bevara samhället , ett samhälle som ärhelt uppbyggt kring gruvdriften. Det är fråga om samhällets liv eller död. Det behövs ett ställningstagande från statsmakterna omfortsatt malmbrytning och resurser härför. Eftersom lönsamhetskalkylernakrävde ett större uttag än planerat från nuvarande malmådra, har konsekvensenblivit att malmtillgångarna inte räcker fram fill 1996, som tidigare hadeberäknats. Driften måste börja trappas ner 1985 och upphöra 1991, om inte en nyprospektering kommer i gång . Industriministerntar i svaret upp förslaget om att föra in den s. k. Levi-malmen. Men trotsdetta tillskott är driften enligt även industriministerns bedömning säkradendast . Minfråga gäller den s. k. södra ådran i Stekenjokkfältet. Geologiskaförundersökningar visar på fyndigheter här som beräknas till uppemot 15miljoner ton. Men det behövs både tillstånd för prospektering och ekonomiskamedel härför. Dettanya fält ligger utanför det av enligt avtal med staten nuarrenderade området. Huvudansvaret för fortsatt prospektering för att säkerställaden fortsatta driften i Stekenjokk bör därför åvila statsmakterna. Verksamhetenkan därefter fortgå enligt det arrendeförfarande som gäller mellan statenoch . Minfråga till industriminister är: Vill industriministern ta ytterligareinitiativ fill fortsatt satsning för en industriell utveckling i Stekenjokk,och då i den s. k. södra ådran? Jobben i gruvan har stor betydelse både för deanställda och för den lilla fjällkommunen , som behöver allaarbetstillfällen för fortsatt skatteunderlag för kommunens serviceåtaganden,för handel och för överlevnad. Alternativet heter arbetslöshet. Omkartläggning av malmådern i Stekenjokk 35 IndustriministernNILS ÅSLING: Jag kan försäkra att jag mycket väl inser Stekenjokkgruvansstora regionalpolitiska betydelse. Jag är beredd att förorda fortsattasatsningar i Stekenjokk. Men en grundförutsättning härför är att somdet opererande företaget, som arrenderar gruvfältet, är berett att utifrån sinautgångspunkter ta ett företagsekonomiskt ansvar i sammanhanget. Förutsättningenför statens ökade engagemang i Stekenjokkområdet är alltså att ärberett till egna engagemang för att utveckla verksamheten också meralångsiktigt. Anf.36 (); har lagt fram en plan för en fortsatt utveckling av den södraådran, och man har redovisat planen för . Bollenligger nu hos statsmakterna. Staten måste ta ställning till planen. Bolidenhar också presenterat kalkyler beträffande vilka kvanfiteter man beräknar attfå fram. Man gör bedömningen att Stekenjokk är ett av de bättre projekten inomgruvindustrin. Det är därför mycket viktigt att parterna, och staten,träffar en överenskommelse om fördelning av ansvaret för fortsatt projekteringoch drift. Jagpoängterar än en gång att har lagt fram en plan och väntar på statensställningstagande. Jag tolkar svaret från industriministern som mycket positivt- staten är beredd att ta det initiativet. Om åtgärder för att rädda sysselsättningen påbruksorterna i Fråga är dess värre inte fullt så enkel. Detär riktigt att har lagt fram en plan, men man har inte på något sättgivit uttryck för vilka ekonomiska engagemang man är beredd att ikläda sig föratt realisera planen. En förutsättning för att diskussionen med staten skallvara meningsfull är att preciserar sig när det gäller sina egnaåtaganden och att dessa blir av den storleksordningen att förhandlingar kan blimeningsfulla. Det är dock som i egenskap av arrendator har detföretagsekonomiska intresset av att projektet kommer till stånd. 38 (): Det är riktigt att har presenterat förväntningskalkylerför utvecklingen i Stekenjokkgruvan. Det måste betyda att det skall bliöverläggningar med statsmakterna kring den här frågan. Jag för min del anser att statsmakterna inte kan undandrasig ansvaret för utvecklingen i särskilt utsatta delar av landet. I ,som är en liten fjällkommun med 8 500 människor, har man rätt att förvänta sigstöd från staten, och jag förväntar mig att industriministern på något sättinitierar ett samtal med , i enlighet med de planer som lagts fram . Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1981/82:121 om åtgärder för att rädda sysselsättningen påbruksorterna i Bo Finnkvist har frågat mig vilka initiativjag avser att ta för att rädda sysselsättningen och skapa ersättningsindustripå bruksorterna i . Jag har redovisat de insatser somregeringen har gjort för att stärka sysselsättningen i och vill härbara ge några exempel. Jag vill först erinra om det statliga stöd som utgått tillbl. a. och Vänerskogskoncernen - sammanlagt nära 950 milj. kr. -och som möjliggjort att den nödvändiga omstruktureringen kunnat ske i acceptablaformer. Detta har enligt min mening i hög grad påverkat utvecklingen ibruksorterna och skapat ett handlingsutrymme för offensiva insatser. Vidare har speciella insatser för att främja denindustriella utvecklingen i länet gjorts . I oktober 1980fattades beslut om 8 milj. kr. i bidrag till kommunala industrilokaler, 1 milj.kr. till intensifierad företagar-utbildningoch3milj. till utvecklingsfondenför bl. a. långivning med högt risktagande. fattade regeringen beslut om 12 milj. kr. istatligt finansiellt stöd till investmentbolaget , ett stöd som var enförutsättning för att bolagetskulle komma till stånd. Detta gjordes inom den ram på 20 milj. kr. somriksdagen beslutade om . I går - dvs. - fattaderegeringen beslut om dispositionen av resterande 8 milj. kr. Beslutetinnebär att disponerar dels 1,75 milj. kr. för att under entvåårsperiod stödja ett intensifierat näringspolitiskt arbete i ,, , , , och kommuner, delsytterligare 2 milj. kr. för att kunna finansiera angelägna projekt. Vidaretilldelas utvecklingsfonden 1 milj. kr. för utbildningsinsatser och 2,25 milj.kr. a. långivning med högt risktagande. Slutligenmedges bidrag om ytterligare 1 milj. kr. för ombyggnad av industrilokal iStorfors. Beslutetinnebär riktade insatser mot främst bruksorterna. Mot bakgrund av dessabetydande insatser, vilkas effekter kommer först på litet , är jaginte beredd att föreslå några ytterligare åtgärder. Omåtgärder för att rädda sysselsättningen på bruksorterna i 40 BO FINNKVIST (s): Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. Anledningen tillatt jag har ställt frågan är den mycket negativa utveckling vi upplever påbruksorterna, inte enbart i givetvis, och den starka oro försysselsättningen i framfiden som invånarna på dessa orter känner. Människor,som generationer tillbaka har funnit sin utkomst i industriarbete och ingethellre vill än att fortsätta med detta, har svårt att förstå vad som händer.Industrin har givetvis alltid rationaliserat, men nedläggningar i denomfattning som vi upplevt har ej hänt förut i modern tid. Värmlandhar mycket hög arbetslöshet. 7 374 personer är arbetslösa efter ökningen med365 , och bruksorterna är särskilt hårt drabbade.Denna höga arbetslöshet späds nu på med människor som avskedas vid industriefter industri. Även andra industrier än järnbruken avskedar, så möjligheternaatt få arbete inom pendlingsavstånd är mycket små. Järnbrukensexistens är vikfig. Genom sitt geografiska läge ger bruken möjligheter förbefolkningen i glesbygden att arbeta och bo kvar där. Och tvärtom - minskarsysselsättningen i denna industri, avfolkas också glesbygden. Några ersättningsjobb fårvi ju knappast. Dentotala personalminskningen vid järnbruken i för åren 1976-1980omfattar ca 700 personer. Och har sammanlagt 750 personer varslatsom avsked. De senaste varslen har utfärdats i och berör 90 personer.Det låter inte så mycket, men för denna ort är det ett hårt slag. De tvåstålenheterna svarar för av industrisysselsättningen. Alternativajobb inom pendlingsavstånd finns inte. Skalldenna typ av orter överleva , måste ersättningssysselsättningordnas när nuvarande verksamhet dras ned eller försvinner. Nr 50 Industriministern räknar i sittsvar upp insatser som gjorts. Fredagenden alltför små för att man skall kunnaersätta de arbetsplatser som gått Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1981/82:133 om sysselsättningen i Idrekommun har frågat mig vilka initiativjag avser att vidta för att skaffa ny sysselsättning till om de av aviserade planerna, förverkligas. Bakgrunden fill frågan är attBoliden har planer på att lägga ned driften vid blygruvorna i Vassbooch i , kommun. De sysselsätter ca 75 man. Enligt vad jag har erfarit pågår f.n. MBL-förhandlingar rörande den ifrågavarande verksamheten. I avvaktan påresultatet av dessa förhandlingar är jag inte beredd att göra något uttalandeom eventuella initiativ från min sida. 42OVE (): Jag vill tacka för svaret. Emellerfid kan jaginte vara nöjd med detsamma, eftersom det inte är något svar på min fråga. Innan jag går in på annat vill jag göra etttillrättaläggande beträffande rubriken på denna fråga. kommun är nämligeningen egen kommun utan en socken i kommun. Om gör allvar av sina planer att stängagruvorna i och norr om i norra , måste detbetraktas som en ren katastrof. Om 75 man friställs i Idreområdet, motsvarardet befolkningsmässigt en friställning av ca 35 000 man i och någotöver 20000 i . Tänk er vilka rubriker det skulle bli om så mångamänniskor friställdes vid ett och samma tillfälle! måste tasitt ansvar i fråga om norra . Men jag anser att också staten bör gå inmed driftsmedel i Guttusjögruvan projektering pågår iFoskrosområdet, som syftar till att lokalisera nya malmkroppar. Kan gruvdriftenupprätthållas i Guttusjögruvan medan borrning efter meramalm sker, kan konsekvenserna mildras. Enligt uppgift är borrhålen iFoskrosområdet lovande. Där finns ett sandstenslager som är fillräcklgt för attge blymalm. Och den malm som hittats håller också en acceptabel blyprocent.Staten måste vara med och ta ett avgörande ansvar för befolkningen i anställda vid och Guttusjögruvorna får inte utan vidare lämnas åtsitt öde. Ett sådant dråpslag får inte riktas mot en så utpräglad glesbygd somdetta område ändå är. Var finns lokalsamhällesideologi, om man inte ärberedd att trygga sysselsättningen i småbyarna i norra , som vi ändockmåste beteckna som "typiska" lokalsamhällen? Där finns heller ingaorter som de arbetslösa kan pendla till. Det är mer än till kommuncentrum i , ochinte ens där finns det något arbete att anvisa människorna. måste staten ta sitt ansvar. får inte bli enbarten turistort - även om det är en bra sådan. Alternativet till statliga insatserär arbetslöshet. Jag inser inte riktigt det geniala i attkoppla frågan om blygruvornas framtid, som är föremål för MBL-förhandlingar,till inställning i lokalsamhällesfrågan eller beträffande denregionala utvecklingen. Men jag vill påpeka, eftersom vi då berör de mera vidaperspektiven när det gäller glesbygdspolifiken, att det är centerpartietsinställning fill nödvändigheten av att behålla en levande landsbygd som hargjort att glesbygdsstödet expanderat och utvecklats . Vi har faktiskt i kommun ett intressant exempelpå denna typ av akfivitet, nämligen i , där industridepartementettillsammans med glesbygdsdelegationen och drivit ettutvecklingsprojekt som jag skulle vilja påstå har väckt livsandarna i denkommundelen. Man möter där en ökad optimisin, som redan inneburit att mansäkrat ett betydande antal sysselsättningstillfällen med relativt begränsadesamhälleliga insatser. Om det skulle gå som tydligen fruktar medgruvorna, vore det lämpligt att man vidgade den verksamhet som bedrivs iSärna till att också innefatta Idredelen av kommun. Erfarenheternafrån är så goda att de borde verka inspirerande på länsmyndigheter ochkommuner för aktiva insatser för att säkra andra former av sysselsättning än dei gruvorna. Om sysselsättningen i kommun 44OVE (): Landsfinget har gjort stora insatser iSärnaområdet och har på ett akfivt sätt hjälpt till att göra Särnaprojektettill en framgång, som jag hoppas. Men gäller det . När det privata kapitalet inte ärberett att ta ansvar måste staten vara beredd att gå in och göra insatser. Därförär min fråga, om man från statens sida är beredd att ta ett ansvar i dettaområde. Man är överens om att det finns mer malm i området, och dåbör man göra allt för att få underlag för nya brytningar. Både ochstaten måste, anser jag, vara beredda att ta ett ansvar och göra vad de kan föratt garantera sysselsättningen för de människor som riskerar att bli friställdahär. Som jag sade medger glesbygdsstödet, sådantdet är utformat , att statsmakterna kan gå in och stödja insatser iden genuina glesbygden. Det fanns ju inte möjligheter till det under desocialdemokratiska regeringarnas dagar. Det är därför jag nämner exemplet , som ju initieratsav departementet. Där har för all del även medverkat, men framförallt har glesbygdsdelegationen och varit akfiva partner. Om verksamheten vid KF:s charkuterifabrik i när detgäller Idredelen av kommun skulle man nu kunna tillämpaerfarenheterna från . Sådana aktiviteter är vi beredda att stödja inomramen för glesbygdsstödet. Beträffande gruvverksamheten måste först MBL-förhandlingarnaha sin gång. Sedan måste det ju där bli fråga om framför allt vad man har föroperatör, vad Bolidenbolaget är berett att göra för att fortsättningsvisupprätthålla en gruvdrift i sammanhanget. 46 (): Jag vill tolka det här senaste som att manfrån statens sida är beredd att gå in och ta ett ansvar när det gäller attkunna upprätthålla driften vid gruvor i norra och att man ärberedd att hjälpa till så att nyprospektering sker, så att det inte skall behövabli omedelbara nedläggningar. Jag måste faktiskt säga att om man drar sådanaslutsatser av den här debatten är det väl ändå att tolka vad jag har sagt i felriktning. Jag har sagt att vi måste avvakta utgången av MBL-förhandlingarna,och jag vill inte uttala mig om gruvdriftens framtid innan MBL-förhandlingarnaär avslutade. Sedan måste ju det ansvariga företaget och gruvmyndigheternapresentera nya fakta beträffande nya malmfyndigheter, innan man kan diskuterade frågorna. 48 ():