prot · G50919 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:19 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 S Justeradesprotokollet för . 2 § Tredje vice talmannen meddelade att ansökan om ledighet från uppdraget somriksdagsledamot inkommit dels frånEvert för tiden den 13 november-den 15 december, dels från för liden den 16 noveniber framtill juluppehållet. dels från /tansson för tiden den 16 november-den ISdecember och dels från i Stockholmför liden den 18 november-den 31 december. Kammarenbiföll dessa ansökningar. Tredje vice talmannen anmälde atl följande ersättareskulle tjänstgöra i stället för resp. ledamöter, nämligen () förEven Svens.son. () för . () förLarz och () för i . 1 TREDJE VICE TALMANNEN; Utrikesministern är förhindrad att närvara ikammaren på grund av regeringssammanträde. De två frågesvar som är upptagna pådagens föredragningslista kommer därför alt lämnas vid ett senare plenum, 4 S Föredrogs och hänvisades Propositionerna ochskrivelsen 1981/82;.32 och 36 lill trafikutskottet den 5 noveniber 1981 1981/82:39 till justitieutskottet /82:48 tilljordbruksutskottet 5 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:7.3-75 till utbildningsutskottel 6 § Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:55 om fortsatt giltighet avlagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 7 8 Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:76av Hans Nyhage m.fl. 1981/82:77 av med anledning av proposition1981/82:15 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m, m. 8 § Meddelande om interpellation Meddelades alt följandeinterpellation framställts 1981/82:73av (ni) till ekonomi- och budgetministem om effekterna avförslag lill skattereform: Torsdagen den 29 oktoberpresenterades ett förslag till skattereform som bygger på den överenskommelsesom iråfkides mellan , och socialdemokraterna. Den presentation som skedde bidrog inte tillatt skapa klarhet i vilka effekter förslaget till skatteomläggning verkligenfår för enskilda människor och för samhällsekonomin. Orsakeii till detta är bl. a. att den presenteradedepartementspromemorian inte redovisar effekterna av den finansiering avomläggningen som skall ske. Inte heller redovisas vad som sker om inflationenblir större ån de skatteskalorna räknas upp med. Eftersom förslaget till skattereform nu skallremissbehandlas är detta en allvarlig brist. Del finns anledning att redan nuförsöka klarlägga vissa effekter. I samband med förslaget till skalteomlåggning redovisadestabeller som enbart visar effekterna av sänkta skattesatser ochavdragsbegränsningar. Mot denna bakgrund framstod det bl. a. i massmedia som omi stort sett alla skulle få ett positivt netto av omläggningen. Eftersom skalleomlåggningen enligtuppgörelsen mellan niittenpartierna och socialdemokraterna skall finansierasfullt ut genom arbetsgivaravgifter eller införande av proms kommer staten attta in de 8.9 miljarder som skattesänkning och avdragsbegriinsniiig"kostar" genom andra skattehöjningar. Det innebår alt det inte blirfråga om några totala skattesänkningar. Sannolikt kommer resultatet av reformenalt bli minskad köpkraft för flertalet medborgare. Förslaget innebiir vidareall del nuvarande inflations-skyddet av skalleskalan urholkas kraftigt. Ominflationstakten skulle bli högre än under genomförandeperiodenändras inte skatteskalorna utöver vad som fastsliillls i förslaget. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor lillekonomi- och budgetministem: Borde man inte inför remissbehandlingen av ett såomkittande förslag ha redovisat förslagets totala konsekvenser på ett meraåskådligt sålt? Vill statsrådet bekräfta all staten, eftersom reformenskall vara lolalfinan-sierad, skall la in lika myckel genom höjdaarbetsgivaravgifter eller proms som rnan ger ut i form av skattesänkningar? Kommer det att bli höjningar av del totala skattetrycketom inflationen blir högre än ? 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framstållls 1981/82:82 av (vpk) lill ekonomi-och budgetministem om tillståndsprövningen av svenska företagsutlandsinvesteringar: har gällt restriktionermot svenska direkta investeringar i utlandet. För valutatillslånd har sålundafordrats alt en direkt investering bedöms vara exportfråmjande eller eljestförmånlig från bytesbalanssynpunkt. Valutaslyrelsen har beslutat atl detinte skall vara ett krav alt förelagen påvisar en förmånlig effekt på den svenskabytesbalansen. De nya reglerna uppges i ett pressmeddelande från den30 innebära att alla direkta investeringar i princip kommer atlbifallas. Varför har tillståndsprövningen avsvenska företags utlandsinvesteringar i princip avskaffats? 1981/82:83av () till försvarsministern om ifrågasatt nedläggning avcivilförsvarsskolan i : Civilförsvarels framlidaorganisation behandlas i försvarskommitléns arbetsutskotts förslag förfredsorganisaliiinsfrågor. Civilförsvarsskolan i år i alla trealternativen i kirozonen. Är det med hänsyn till det samhällsekonomiska kigetlämpligt att lägga ned civilförsvarsskolani för atl bygga upp en ny skola på annan_ plats? 1981/82:84 av () till industriministern omtillvaratagande av den tekniska uivecklingskunskapen: AB har förhandlat sigfram till en överenskommelse om alt den finska Rosenlewkoncernen övertarAktiv-Fischer AB:s anläggningar i . Tillverkningen skall fortsätta iSverige, men med betydligt reducerad personalstyrka. Diiremot skallutvecklingsavdelningen låggas ned. Morgongåvafabriken blir sålunda enbart ensammansåttningsfabrik ulan egen utveckling av framlida produkter. Aktiv-Fischerhar varit ett företag som konstruerat, utvecklat och tillverkatskördemaskiner. Genom denna nya företagskonsiruklion kommer möjligheterna atlpåverka den tekniska utvecklingen all försvinna ur landet. Delta får storbetydelse för anpassningen av teknik till svensk spannmålsproduktion. Iavspärrningslider kan också svåra problem uppslå. Den nu beskrivna utvecklingen inom denna industri är intenågon enstaka företeelse. Inom fler och fler branscher försvinner den tekniskautvecklingskunskapen. Detta oroar många kommuner och medverkar tillökad arbetslöshet i vårt land. Vilka åtgärder anser industriministern måste vidtagas föratt denna utveckling skall förhindras? 1981/82:85 av () lilljustilieniinisiern om distributionen av hemliga handlingar inomregeringskansliet: Då det alltför ofta förekommer atthemliga handlingar som distribueras inom kommer lillutomståendes kiinnedom. vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder anser justitieministern att det år möjligtall vidtaga för atl i framliden förhindra delta? 1981/82:86av () till justitieministern om utvecklingen av nya datoriseradebetalningssystem: Den tekniska utvecklingen för allpå sikt introducera terminaler för kontokort i stället för"kontanlkassor" går vidare i allt snabbare takt. Nya försök medkontokortsterminaler i affärer har aviserats. Det kontanilösa samhället rymmerett antal nya säkerhetsproblem: falska kort, regler för legitimering, risk förfelkonteringar når datanätet strejkar etc. Tekniskt är systemet givelvis ocksåmera sårbart ån vårt nuvarande konventionella kontantsystem. Varken sårbarhetsfrågorna eller inlegriielsfrågorna synesvara beaktade i nuvarande skede. Risken iir uppenbar atl den juridiskaregleringen och utvecklingen av siikerhelssystem nu kommer långt efter den tekniska utvecklingen. Vilka åtgiirder avser justitieministern alt föreslå förall vederbörlig hänsyn skall tas lill integritets- och sårbarhetsaspekler vidutvecklingen av nya datoriserade betalningssystem? 1981/82:87 av () lill ekonomi- ochbudgetministem om temporärt kommunalt skaltestopp; En grundläggande förutsättning föralt den samhållsekononiiska balansen skall kunna återskillas år atl denoffentliga utgiftsexpansionen bryts. I särskilt hög grad gäller detta denkommunala sektorn. Mot denna bakgrund år det oroviickande all enskattehöjning nu synes förestå i landets största kommun. Enmajoritet för en icke obetydlig skaltehöjning år under formering efter en s. k.koviindning av . Med hänvisning till det anförda får jag därför frågaekonomi- och budgetministem: Är regeringen beredd atl förbereda en lagstiftning rörandetemporärt kommuall skaltestopp i syfte atl för omöjliggöraskattehöjningar av Stockholmslyp? 1981/82:88 av i (s) tillhandelsministern om begärd översyn av passkontrollens organisation: delta år beslutaderiksdagen i enlighet metl skalteiilskoltels förslag i betänkande 1980/81:38 atl"regeringen ulan dröjsmål bör låta pröva förutsättningarna för altsamordna passkonlrollanlernas och tullens verksamhet. Med del anförda förordarutskottet atl med anledning av motion nr 677 begär enförutsättningslös översyn av passkontrollens organisation." begärde alltså all regeringen utan dröjsmålskulle se över passkontrollens organisation. Del har förfliilil (iver sjumånader sedan beslutet fattades. Jag villdärför fråga handelsministern: När tänkerregeringen verksiiilla beslut? 1981/82:89av () till jordbruksministern om fiskets ochberedningsinduslrins konkurrenskraft; har fattat beslutom alt upphäva lullsuspensionerna på sill/strömming. Delta kan innebära atlEG-lånderna kommer att införa en 15-procentiglull på sillimportenfrån . Då kan exportera 80 000-90 000 lon sill/strömmingoch den huvudsakligen går på Europamarknaden, skulle en sådan tullmur innebiiraett hån slag mot det svenska fisket. EG har redan en tull gentemot påuppåt avseende 1. ex. fiskkonserver, kyld sillfilé m. m. har inget tullskydd alls mot import av fisk ochfiskprodukter. Jag vill diirför stiilla följande frågor lillJordbruksministern: Vilka åtgärderhar vidtagits eller kommer atl vidtagas i syfte att förhindra atl de aviseradetullarna blir verklighet? Vilka andraåtgiirder planeras för att upprätthålla det svenska fiskels ochberedningsindustrins konkurrenskraft och därmed trygga sysselsättningen ikust- och skiirgårdsområdena? 1981/82:90av (vpk) lill industriministern om kommuns inflytande överlokaliseringen av industriverksamhet: På grundval av ett gammaltkontrakt med kommun säger sig ledningen för varatvingad all slå igen sin verksamhet vid sin lönsanima ankiggning i Hudiksvalloch koncentrera hela verksamheten till . Kommunen dår iir villig allbetala 10.5 milj. kr. för gamla kibrikslokaler under förutsättning attförelaget kigger ned driften i (170 jobb) och i stället utvidgar sinnuvarande anläggning i . Motbakgrund av det anförda vill jag fråga industriministern: industriniinislernberedd atl vidtaga åtgärder för att förhindra att ett företag tillsammans meden kommun på detta vis utövar utpressning mot hundratals anställda vid enlönsam enhet i en annan kommun? 1981/82:91 av () lill statsrådet om total vertikal integration i skolorganisationen; Vad anser statsrådet om total vertikal integration iskolorganisationen? 1981/82:92 av (ni) lill statsrådet om skoldirektionens bedömning av gymnasieorganisationen i ; På vilken grund har skolministernavvisat skoldirektionens bedömning av gymnasieorganisationen i ? 1981/82:93 av (m) till statsrådet om innebörden av stalsrådsutlalande om föriildrainflylande i skolan: Återger intervjun i tidningen 6 delta år med skolministern, dår det står; "kandefinitivt inte tiinka sig ett vidare föräldrainflytande ån . ", på ettkorrekt sätt skolministerns mening? 10 S Kammaren åtskildes .