prot · G509151 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag skall tala för reservation nr 1 iutbildningsutskottets betänkande nr 28, varför jag inledningsvis ber att fåyrka bifall till den. Det råder säkert allmän enighet om vikten av attåstadkomma en ökad utbildning i datafrågor. Denna utbildning bör ges inomskolväsendets alla stadier och naturligtvis också på högskolenivå. Också ökadeforskningsresurser på detta område bör byggas upp. I propositionen omsamordnad datapolitik anmäls vissa åtgärder, som redan vidtagits i detta syfte.Som en ytterligare åtgärd föreslås att studieförbunden och vissa andra organskall medverka i en bred utbildning till allmänheten rörande olika datafrågor.Och härför föresläs ett särskilt reservationsanslag om 10 milj. kr. Vimoderater ifrågasätter om det föreslagna anslaget utgör en rimlig prioriteringav befintliga medel. Att genom studieförbunden anordna studiecirklar rörandeden nya tekniken kan förvisso vara ändamålsenligt. Men redan nu bedrivs ensådan verksamhet i betydande omfattning. Också forskningsrådsnämnden ochutbildningsradion, som särskilt omnämns i propositionen, har bedrivit och kanantas fortsätta bedriva upplysningsverksamhet på dataområdet. Några nyamedel för denna verksamhet förefaller därför inte erforderliga f.n. Emellertid finns på detta område andrainformationsinsatser som ter sig eftersatta. Datalagen har varit ikraft i nära . Genom det allmänna intresse som frågorna om skyddet förden personliga integriteten rönt kan förutsättas att en betydande del avallmänheten känner till att det finns ett lagskydd på detta område. Gjordaundersökningar visar emellertid att det är främst när det gällerhotet mot integriteten som människor känner oro inför datautvecklingen. Det förefaller uppenbart att många människor är okunnigaom sina rätfigheter när det gäller att får reda på vilka uppgifter om den egnapersonen som finns lagrade i dataregister och rätten att få felaktiga uppgifterrättade. Härom vittnar inte bara ett betydande antal förfrågningar tilldatainspekfionen utan kanske i än högre grad reaktionen från enskildamänniskor i form av exempelvis insändare och arfiklar i fidningarna. av s. k. ombudsföretag, företag som mot ersättningskaffar fram uppgifter som den enskilde har rätt att gratis erhålla röranderegistrerade uppgifter, tyder också på att här finns ett betydandeinformafionsbehov. Vi har i valt att inte inrätta någon särskilddataombudsman. Datainspektionen har ansetts böra bära upp funktionen somallmänhetens klagomur i detta hänseende. Mot bakgrund av den oro människor känner när det gällerintegritetsskyddet och med hänsyn till att samhället här har skapat ettsärskilt skydd för den enskilde ter det sig enligt vår uppfattning motiveratatt i första hand satsa på en ökad information om den enskildes rättigheter idetta sammanhang. Nämnas kan att den samlade kostnaden för datainspektionensverksamhet för nästa budgetår är beräknad till knappt 5,5 milj. kr. Vidare kannoteras att justifiedepartementets anslag för information rörande all nylagstiftning uppgår till 1 milj. kr. Detta skall då jämföras med det avregeringen föreslagna informationsanslaget på 10 milj. kr. Vi rhenar att även en volymmässigt relativt begränsadsatsning på information om den enskildes rättigheter enligt datalagen bör kunnage avsevärd effekt och utgöra ett första steg i en information till allmänhetenrörande datafrågor. Datainspektionen är en s. k. 1000-kronorsmyndighet, ochskall alltså vara självbärande. I syfte att åstadkomma den eftersträvadeinformationen bör särskilda medel avsättas för en informatör med placering idatainspektionen. Härutöver bör inspektionen ges medel för produktion avinformationsmaterial, exempelvis i form av TV-distribuerad information med deninriktning som vi tidigare angivit. Det samlade medelsbehovet för den av oss förordadeinformationssatsningen kan beräknas till 2 milj. kr. Något anslag härutöverför information i datafrågor bör enligt vår uppfattning inte utgå under detkommande budgetåret. har dehär två yrkandena behandlats av olika utskott. skottethar tagit hand om yrkandet om ett reservationsanslag på 10 milj. kr., ochfinansutskottet har behandlat vårt anslagsäskande om 2 milj. kr. till ensärskild informationssatsning. Men de här två frågorna Sr intimt förknippademed varandra. Vi moderater anser nämligen att den breddutbildning somföreslås i propositionen är alltför vagt formulerad. I propositionen sägs atten bred utbildning fill allmänheten och de anställda i företag och myndigheterär en hörnsten i detta sammanhang. Litet längre ned påpekas att chefen förarbetsmarknadsdepartementet har sagt att principen är att arbetsgivaren skallansvara för den utbildning i datateknik som är en konsekvens av införandet avtekniken. Jag delar den uppfattningen. Men att på så ge allmänheten engod kunskap om datatekniken, dess möjligheter och konsekvenser, tror jagknappast är möjligt, utöver de insatser som redan gjorts av studieförbund ochandra organisationer. Vi moderater kan alltså f. n. inte acceptera att mananslår 10 milj. kr. till ett ändamål som är så litet konkretiserat somförslaget om breddutbildning i datafrågor. Jag yrkar därför bifall tillreservation 1 i utbildningsutskottets betänkande 28. Jag vill ta upp ytterligare en sak. Detgäller finansutskottets betänkande 34, där min motion 1664 har behandlats. Jaghar i motionen tagit upp frågan om anskaffning av ADB-utrustning inomstatsförvaltningen. Sedan statskontoret fick sinauppgifter i fråga om upphandling av datorutrustning har ADB-området genomgåtten extremt snabb utveckling. Ett grundläggande skäl fill statskontorets centralaupphandlingsroll var att datorer var dyra i inköp och att man därför behövdesamordna utnyttjandet av dessa och dessutom att upphandling av en instans skullemedföra en prispress på leverantörerna. Genom framför allt utvecklingen inommikroelektronikens område har datorutrustningens prestanda och prisförhållandensedan dess drastiskt förbättrats. har ADB-användningen ökat.Myndigheter och personal har betydande erfarenhet från ADB och kunskaperom dess möjligheter och risker. Den här av mig relaterade utvecklingen har bl. a. fåtttill följd stora kostnads- och intresseförskjutningar inom området.Datorutrustningen representerar, sett över ett tillämpningssystems livstid,endast en bråkdel - i storleksordningen - av den totala kostnaden för entillämpning. I huvudsak alla för användaren väsentliga egenskaper hos ettADB-system bestäms i och av programvarorna och icke av datorutrustningen somsådan. I budgetpropositionen anger föredraganden vissa övergripande riktlinjer.Det innebär att en strävan bör vara att successivt öka drift- ochanvändarmyn-digheternas ansvar för sin anskaffning av ADB-utrustning, medanstatskontoret tillhandahåller generell vägledning och generellt stöd,inberäknat utbildning, i anskaffningsfrågor. Enligt min mening är dessa övergripande riktlinjer heltkorrekta till sitt innehåll. I regeringens konkreta följdförslag beträffandetillämpningen inom olika områden görs dock betydande avsteg från inriktningen.Beträffande såvälhögskolesektorn som DAFA och försvarssektorn görs inskränkningar i Nr 151drift- och användarmyndigheternas ansvar och föreslås att statskontorets den uppgifter bibehålls i vissa för myndigheten väsentliga avseenden.En bättre jg ordningär att det totala och slutgiltiga ansvaret inkl. beslut om upphandling \_ läggs pådrift- och användarmyndigheterna. Dessa bör inte ha skyldighet att Datapolitikvända sig till statskontoret. Detta bör däremot vara naturligt för dem omstatskontorets kunskap och tjänster framstår som attraktiva och blireftertraktade. En metod att skapa incitament för detta är att låta statskontoretstjänster i detta avseende prövas i konkurrens eller att låta den myndighet somfinns om statskontoret avskaffas få ta hand om detta, t. ex. genom att låta denaktuella organisafionsenheten arbeta mot ett 1000-kronorsanslag. Det är interimligt att göra speciella inskränkningar när det gäller högskolesektorns,DAFA:s eller exempelvis försvarssektorns möjligheter att själva skaffa sigdatorutrustning. Kompetensen inom de här tre nämnda områdena torde räcka mer änväl för den uppgiften. De farhågor som utskottet hyser om att en delegering avanskaffningen till de enskilda myndigheterna skulle kunna leda till ökadekostnader vid datoranskaffning anser jag inte vara väl grundade. Utskottetsäger på s. 36 i sitt betänkande: "Den linje föredraganden valt innebäremellertid inget hinder mot en i vissa fall närmast total delegering avansvaret fill den enskilda myndigheten, när myndighetens kompetens på områdetär uppenbar. Utskottet utgår från att sådana möjligheter till delegering tasfill vara." Tyvärr gör man inte det när det gäller de områden som jagnämnde, nämligen högskolesektorn, DAFA och försvarssektorn. Däremot är det heltklart att om myndigheten saknar kompetens så bör man ha möjlighet att kunnavända sig till exempelvis statskontoret för att få råd och hjälp medanskaffning av datorutrustning. Om dessa tjänster är attraktiva, då blir de ocksåeftertraktade. Men att nu låta alla myndigheter gå via statskontoret föranskaffning av datorutrustning är en alldeles onödig omväg. Speciellt gällerdetta efter den utveckling som har skett , där självamaskinutrustningen spelar en allt mindre roll i den totala datakostnaden. Man kan sedan ha synpunkter på utskottets behandling avmotionen. Utskottet har i det allra närmaste tillstyrkt den men samtidigtpassat på att avstyrka den. Det är ju en metod som fillämpas även i andrautskott, men jag har noterat att man nog inte kan komma närmare etttillstyrkande och avstyrka en motion. Jag tycker därför det hadevarit renhårigare och korrektare om man tillmötesgått motionens intentioner pådet här området och låtit myndigheterna själva bestämma om sin datoranskaffning. 75 (): I proposifion 123 bil. 3 framhållerutbildningsministern vikten av att en bred utbildning tillhandahållsallmänheten för att det skall skapas förutsättningar för en demokratiskstyrning och kontroll av datatekniken. Det råder inga skiljaktiga meningarmellan partierna i den delen. Nr 151 att en sådan bred utbildning snabbtskall komma i gång föreslås ett anslag på Tisdaeen den "''j' ' '' ' " statsrådet påpekade i sittinledningsan- 18 mai1982 förande, en initieringsresurs. I reservation 1 hävdar att en sådan utbildning redan bedrivs i Dataoolitik betydande omfattning inom bl. a.studieförbunden, och de yrkar avslag på Utskottet delar inte denna uppfattning. Datoriseringen ären av vår tids mest genomgripande förändringar, och ytterligare satsning ärdärför nödvändig för att sprida kunskaper till en bred allmänhet om desskonsekvenser. Som tog upp är det en lång rad frågor som behöverbelysas för allmänheten. Han tog också upp innehållet och menade att det varvagt beskrivet i propositionen. Jag tycker ändå att det står klart och tydligtatt statsrådet avser att ge datadelegationen i uppdrag att utarbeta riktlinjerför utbildningen och att denna skall ge elementära kunskaper i datateknik ochanvändningen av tekniken, liksom konsekvenserna av denna användning. Det kommeralltså att gå ett uppdrag till datadelegationen, med synpunkter på vad en sådanbred utbildning skall innehålla. I reservation 2 yrkar socialdemokraterna att ytterligare 5milj. anslås till fortbildning på dataområdet för lärare. Utskottet haryrkat avslag på detta, mot bakgrund av att ett sådant fortbildningsbehov redanpå olika sätt prioriterats. Under anslaget Utbildning för undervisningsyrken /83 beräknas 31,7 milj. kr. till personalutbildning förskolväsendets behov. Som redovisas i propositionen, kommer högskolan att inomramen för dessa medel kunna erbjuda ett 60-tal kurser i datalära. Utskottet harerfarit att drygt 2 000 lärare därmed kommer att kunna erbjudas fort- ochvidareutbildning på området. Det förtjänar också att påpekas, att dennautbildningsvolym i stort motsvarar de resurser som finns i form av lärare ochteknisk utrustning. Till detta kan läggas att datautbildning prioriteras vidden fortbildning av lärare och skolledare som startar . Vidtjänstledighet för sådan fortbildning utgår för lärare i samhällskunskap ochmatematik oavkortad lön och lön med B-avdrag . Det äralltså det som efterlyste i sitt inlägg. Detta visar en högprioritet och viljeinriktning från regeringens sida. Utskottet har därför intefunnit anledning till ytterligare åtgärder. Med hänvisning till det anförda yrkar jagbifall till hemställan i utbildningsutskottets betänkande nr 28 i dess helhetoch avslag på reservationerna. 76 () replik: säger att vi från moderathäll påstår att utbildning av breddkaraktär redan bedrivs inom dataområdetbland studieförbund och andra organisationer. Det är min bestämda uppfattningatt så Vitycker att det förslag som lagts fram här och som skall leda till att datadelegationen far i uppgift att utarbeta riktlinjer för hur denna breddutbildningskall äga rum under det kommande budgetåret inte är riktigt Nr 151 Jag skullevilja fråga : Hur hinner man komma i gång med jg dennaverksamhet under kommande budgetår, när vi redan om en och en halvmånad kommer att gå in i det budgetåret? 10 milj. kr. är mycket pengar, som man nu sätter fart påutan att närmare ha preciserat hur utbildningen skall vara upplagd, fill vilkagrupper den skall rikta sig eller vilka som skall meddela undervisningen. Jagskulle vilja ha ett något fastare och konkretare förslag att ta ställning till,innan vi från moderat håll kan acceptera att man gör så här stora satsningar påett område. Vi tycker naturligtvis också att det är viktigt med utbildning idatafrågor, men den här allmänna breddutbildningen tycker vi i alltför storutsträckning saknar substans f. n. 77 () replik: Beträffande det senaste inlägget vill jagsäga att jag vet att det förekommer en massa förberedelser istudieförbundsvärlden för att möta de anspråk som läggs på studieförbunden föratt klara en bred utbildning. Det är möjligt att man inte får i gång det helaexakt så att man får en massa deltagare i studiecirklar, men det är storainitialkostnader för material och annat som tar kostnader i anspråk.Förmodligen kommer dessa 10 miljoner att utgöra mycket knappa medel. Vi vet attdatadelegationen har begärt mycket mera pengar, men är det alltså fråga om10 miljoner. Sedan några ord som svar till . Hon sägeratt beloppet mycket väl täcker behovet. tycker att de 5miljoner ytterligare som vi vill satsa på utbildning av lärare i datafrågoricke är behövliga, därför att regeringens förslag ger en sådan hög prioritet åtdetta. Vi vet ju att ambitionerna i datadelegationen är mycket högre, så attdet borde anslås mera pengar för att utbilda flera lärare. Vårt förslag om 5miljoner ytterligare ligger också under datadelegationens ursprungliga förslag.Vi tror att det skulle ha varit utrymme om det hade funnits högre ambitionsnivåpå den här punkten. 78 () replik: Till vill jag gärna säga att jaginte på något sätt förnekat att det redan sker en viss utbildning iorganisationer och studieförbund. Men regeringen har inte ansett att det ärtillräckligt. är också orolig för att man inte skall kunnatillgodogöra sig de medel som ställs till förfogande. Därför vill jag instämmai vad sade, att det finns ju, på grundval av att det redan harinitierats en del verksamheter, en grund att stå på. Det gäller t. ex. hurstudieförbunden i fortsättningen skall lägga upp undervisningen. Det bör alltsåinte vara svårt att snabbt komma i gång och använda pengarna, eftersom alla ärangelägna om att komma i gång och inställda på att det finns ett mycket stortbehov av undervisningen. När detsedan gäller synpunkter är det ju så som jag Nr 151 påpekade tidigare att det skallockså finnas lärare för att utbilda lärare. Vi har Tisdaeen den uppgift om att de resurser som nufinns när det gäller utbildare och 18 mai 1982 teknisk utrustning är vad man haratt tillgå för att tillgodose utbildningsbe- hoven mot bakgrund av de medel somställs till förfogande. 79RUNE () replik: Jag är väl medveten om att det bedrivs en verksamhet i studieförbundenoch att man också håller på att planera för ytterligare kurser Jag menar som så: Låt studieförbunden få arbeta vidare i den härriktningen. Låt oss sedan utvärdera utbildningen innan vi bestämmeross för att göra speciella riktade satsningar. Jag är nämligen rädd för attdet här kommer att ske en sådan påspädning av studieförbundens organisationoch utbildningskapacitet då det gäller utbildning i datafrågor att kursernainte kommer att fylla de allmänna kompetenskrav som man har rätt att ställapå dem. Det är ett av de kraven som gör att vi är mer än tveksamma - jag betonar f. n. - satsa 10 milj. kr. för en breddutbildning i datafrågor.Vi anser också att datautbildning är utomordentligt viktig. anser atten breddutbildning skall komma, men just nu kan vi inte acceptera 80 () replik: Om vi skulle följa recept attavvakta på detta område, skulle vi missa viktig och värdefull fid innan vi komi gång med den breddutbildning som alla anser så värdefull, tydhgen moderaternaockså. Men är inte villiga att ställa medel till förfogande.Regeringen och alla utskottsledamöter utöver menar att det finnsmöjlighet att på bästa sätt utnyttja dessa medel. Därför har vi yrkat bifalltill propositionens förslag. 81 (): I näringsutskottets betänkande 1981/82:41behandlas proposifionen om samordnad datapolitik. Vi socialdemokrater har i enpartimotion, nr 2408, gett vår syn på vilka insatser som bör göras på dataområdet. Regeringens försök att presentera en samlad datapolitikger ett passivt och kraftlöst intryck. Propositionen innehåller mycket text,men få konkreta förslag fill åtgärder. I vår partimotion har vi valt att koncentrera våra förslagfill ett par områden, nämligen datatekniken i industriproduktionen, forskning,utveckling och utbildning, samt datorerna i arbetslivet. Datatekniken har en stor och växande betydelse för denindustriella utvecklingen. I den industriella produktionsprocessen blirinslagen av datateknik alltmer omfattande. Som exempel kan nämnas utvecklingenav NS-maskiner. Numeriskt styrda verktygsmaskiner - NS-maskiner - ärmaskiner för °" styckétillverkning inomverkstäderna m. m. Det är maskiner där verktyg och arbetsstyckets rörelsestyrs av ett i förväg inmatat dataprogram. NärNS-maskiner började användas i , , var Tisdaeenden det för mycket långa serier, beroende på att det var dyrt och att mansaknade jg maj 19g2 tillräcklig kunskap föratt programmera om maskinerna för kortare serier. har kunnandet ökat ochprogrammeringskostnaderna minskat genom Dataoolitik smidigareprogrammeringsteknik. används maskinerna ofta för korta serier. Därmed ökaranvändningsområdet och antalet maskiner. fanns det ca 1 900 NS-maskineri . var antalet 2 500, och beräknas antalet NS-maskinervara ca 6 000. Omman skall jämföra dessa siffror måste man emellerfid veta att NS-maskinernaskapacitet beräknas bli ungefär högre på en tioårsperiod. Datateknikenanvänds inom och griper in i de allra flesta av samhällslivets områden. Datoreroch elektronik används i maskiner och verktyg, vid framställning av både varoroch tjänster inom offentlig och privat sektor, inom utbildning och forskning,inom kommunikation i alla dess former, vid transporter och förinformationsutbyte mellan företag, myndigheter, i massmedia osv. Samhälletförändras och påverkas av datatekniken. Visocialdemokrater vill understryka att frågan om datateknikens och elektronikensroll i industripolitiken inte kan isoleras från samhällets målsättning iövrigt. betänkande har vi socialdemokrater fogat fio reservationer, vilkajag nu yrkar bifall till. Reservation1 handlar om industripolitiska åtgärder på dataområdet och inriktningen pådatapolitiken. Denna reservation ligger till grund för det ställningstagande iövrigt som vi gör med anledning av regeringens proposition. Utformningenav våra förslag till industripolitiska åtgärder har utgått från fyra angivnamål. Ett av dessa mål är att öka konkurrenskraften i svensk industri. Deallvarliga balansproblemen i ekonomin och kravet på en stark tillväxt iindustriproduktionen innebär att en förbättring av industrins förmåga attavsätta sina produkter i internationell konkurrens är en central uppgift. Regeringentar i sin proposition också upp problemet med tillväxt och dess betydelse, mendet blir tyvärr mest med ord och få konkreta handlingar. Vimenar att det är viktigt att utveckla och effektivisera produktionsprocesserna,och i det sammanhanget kan datatekniken ge viktiga bidrag. Den kan ocksåutnyttjas som en del i industrins produkter för att öka produkternas kvalitet.Det är för oss viktigt att ta till vara och anpassa dagens tekniskayrkeskunnande till de nya produktionsvillkoren. Ettandra mål för oss är att åstadkomma en balanserad regional utveckling ochsysselsättning. Det kanske mest betydelsefulla i det sammanhanget är att mergenerellt stärka industrin och bromsa den snabba kontraktionen iindustrisektorn som helhet. De senaste årens erfarenheter visar att en sådankontraktionsprocess leder till allvarliga lokala och regionala problem. Det ärdessutom svårt att bedriva en politik för regional utjämning i ett läge då 6 protokoll 1981/82:151-153 Nr 151 ekonomin stannar upp och industrinkrymper snabbt. Tisdaeenden också möjligheter att genom stödtill datateknik direkt stimulera utveckling- 18 maj1982 " regionalt, och sådanasfimulanser finns med bland våra förslag. Ett tredje mål som våra förslag syftar till är att tillgodose samhällets behov Däri innefattas delstekniska lösningar inom bl. a. den offentliga verksamheten,vilka gagnar samhällets långsiktiga resursuppbyggnad, dels en sådan utformningav exempelvis produktionssystem som svarar mot krav från de anställdas sida. Vimenar att man effektivast uppnår en påverkan av teknikutvecklingen i denangivna riktningen genom att man i en teknikutvecklings-eller investeringsprocess låter beställarna och de anställda uttrycka sina kravoch önskemål. Det fjärde målet som vi har utgått från vid utformningenav förslagen är ett fysiskt och teknologiskt oberoende inom mikroelektroniken.Utvecklingen på elektronikområdet kan, om inte effektiva åtgärder sätts in,leda fill svåra försörjningsproblem och till ett starkt utlandsberoende. När det gäller Verkstadstekniska utvecklingscentra vill vigå längre än regeringen. Vi föreslår att Verkstadstekniska utvecklingscentrainrättas i och i . Behovet av att de kollektivabranschforskningsinstituten ges en aktiv roll för att stimulera industrinsutnyttjande av datateknik är av allra största betydelse. Detta ger i sin turbåde branschorganisationer och fackliga organisationer ett större ansvar närdet gäller att sprida sina erfarenheter på dataområdet. Organisatoriskt skallVerkstadstekniska utvecklingscentra knytas till . Det grundläggande motivet för att inrätta Verkstadstekniskautvecklingscentra är behovet av en "brygga" mellan högskolan ochindustrin. Ett teknikområde som snabbt håller på att få mycket storbetydelse för svensk verkstadsindustri är CAD/. Förkortningen CAD/stårför datorstyrt konstruktionsarbete resp. datorstyrd beredning. Systemet fördatorstyrd konstruktion och beredning introducerades i svensk industri i mittenav . Användningen av CAD/CAM-tekniken är emellertid fortfarandeförbehållen ett fåtal teknikledande företag. Av de 60-100 system som är idrift svarar fem företag för hälften. Man kan säga att CAD/CAM-teknikenbefinner sig i det läge i spridningsprocessen där NS-maskinen befann sig imitten av . På några orter där det finns ett brett underlag av främstmindre och medelstora verkstadsföretag bör därför ytterligare åtgärder sättasin. Vi anser att regeringen bör ge STU i uppdrag att i samarbete med SINDundersöka förutsättningarna för att man skall kunna etablera decentraliseradeCAD- eller CAD/CAM-enheter för spridning av tekniken till mindre och medelstoraföretag. Den kunskap som finns i de industriella utvecklingscentra bör ocksåkunna tas till vara.