prot · G509123 · 1981-12-31 00:00:00 — För ledningen av hälso-och sjukvården i krig påregional nivå innebär det att ansvaret flyttats över från länsstyrelserna tillsjukvårdshuvudmännen. Denna ändring rubbar emellertid inte det ansvar och debefogenheter som har som länets högsta civila samordnandetotalförsvarsmyndighet, I proposition 1981/82:97 om en ny hälso- och sjukvårdslagbehandlas utförligt landstingskommunernas ansvar för hälso- och sjukvården ochsamspelet mellan dessa och staten. För hälso- och sjukvården i krig innebär proposition1981/82:97 att den i fred gällande hälso- och sjukvårdslagstiftningen m.m.skall utgöra grunden för sjukvården också i krig. Hälso- och sjukvården måsteemellertid kunna organiseras och bedrivas så, att den tillgodoser de särskildakrav som ställs på den i en krigssituation. Regeringen har därför föreslagitatt en bestämmelse tas in i den nya hälso- och sjukvårdslagen om att regeringenskall kunna meddela särskilda föreskrifter om hälso- och sjukvården i krigeller vid liknande förhållanden, Hälso- och sjukvården samt i krig utgör enviktig del av vårt totalförsvar. Det har jag också framhållit i den nyligenframlagda totalförsvarspropositionen (prop, 1981/82:102 bil. I dettasammanhang har jag också understrukit att det är angeläget att de förändringari ledningsorganisationen som har beslutat för hälso- och sjukvårdeni krig genomförs. Jag anser emellertid att det ännu är förtidigt att utvärdera hur landstingskommunerna har förvaltat detta ansvar,eftersom de fick det så sent som . Jag utgår dock från attsjukvårdshuvudmännen kommer att fullgöra de uppgifter som följer av derasansvar för hälso- och sjukvården i krig. Vidare framgår av det tidigare nämnda riksdagsbeslutet attden civila hälso- och sjukvården i krig skall centralt under regeringen ledasav . Det ankommer på regeringen att i krig eller krigsfarabesluta när skall utöva den centrala ledningen av hälso- ochsjukvården i krig. Med regeringens bemyndigande har jagtillkallat en särskild utredare med uppgift att utreda frågan omsocialstyrelsens beredskapsuppgifter och att lägga fram konkreta förslag iämnet. Utgångspunkt för utredarens arbete skall vara dels beslut medanledning av proposition 1979/80:6 om uppgifter ochorganisation vad avserberedskapsfrågor och proposition 1980/81:57 om hälso-och sjukvården i krig,dels den av regeringen fastställda nya organisationen för ,dels vad jag anför i försvarspropositionen 1981/82:102, bil, 5 samt riksdagensställningstagande med anledning härav. Avsikten är således att denna utredareskall närmare klargöra vilka krigssjukvårdsuppgifter som skall ligga påsocialstyrelsen och sjukvårdshuvudmännen. Arbetet skall enligt direktivenbedrivas skyndsamt. Jag vill här också erinra om att senare undervåren får tillfälle att närmare diskutera frågor av det slag som har tagit upp i sin interpellation vid behandlingen av propositionernaom en ny hälso-och sjukvårdslag och om säkerhets- och försvarspolitiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling. Om landstingens ansvar för hälso-och sjukvården i krig 20GUNNAR i (m): Tillåt mig att framföra ett tack tillstatsrådet för hennes svar på mina frågor. Jag kan dock genastkonstatera att statsrådet i sitt svar väsentligen uppehållit sig vid formaliteteroch undvikit att gå in i en sakdebatt om de förhållanden som föranlett mininterpellation. Låt mig då också först ta upp en annan formalitet: Jagvill be om tillgift för en felaktig uppgift i min interpellation, iår hade jag förmånen att få föra offentliga samtal - låtvara i en trängre krets - med statsrådet , nämligen den 2 och den 22februari. Det var vid det senare tillfället - och inte, som det står iinterpellationen, -som vi hade vårt första tankeutbyte kringsjukvårdsberedskapen i krig. Som statsrådet antyder i sitt svar kan det tänkas att ävendagens diskussion kommer att följas av ytterligare meningsutbyten senare i vår.Jag fick förra gången ett erkännande av statsrådet för att jag har tagit uppsjukvårdsberedskapen till debatt - ehuru det ju ingalunda är första gången jaghar gjort det här i - och jag kommer heller inte att släppa taget sålänge jag anser att denna sak missköts. Jagställde tre frågor till statsrådet : 1, Hur harlandstingen förvaltat ansvaret för s}ukvårdsberedskapen i krig som deövertog ? Statsrådet svarar att det är för tidigt attsäga, - Här gäller uppenbarligen fortfarande, som jag sade för två månadersedan, att "hela havet stormar", 2, Hur skallsocialstyrelsen kunna utöva den "centrala ledningen'", som ålagtsstyrelsen? Statsrådet svarar; Det håller en utredare på att försöka ta reda på,- Det är så dags, det, 3, Vilka initiativavser regeringen att ta för att få ett fast grepp över den här situationen?Svaret är; Uppenbarligen inga. Det ärinte så alldeles lätt att vara nöjd med svaren, Mina frågor till statsrådet nu betingades av enuppseendeväckande korrespondens mellan och socialstyrelsen.Socialstyrelsen hade sin plikt likmätigt och till åtlydnad av riksdagensbeslut tillskrivit med råd och föreskrifter avseende de nyauppgifter som åvilar landstingen i fråga om planering för och ledning Om landstingens ansvar för hälso-och sjukvården i krig avsjukvården under beredskap och krig. lät då bl. a. meddelasocialstyrelsen att förbundet "förutsätter att ärendet inte tas upp iSocialstyrelsens verksstyrelse innan förbundet att ta del aven utredning av förslagens kostnadsmässiga konsekvenser"; förbundet hemställdeockså att "återkallar de ifrågavarandeföreskrifterna", och när det gäller "avsikt att itre landsting såsom tidigare genomföra tredagarsbesök" (för samråd ochinspektion) ter sig detta "såväl tveksamt i sak som stridande motbegränsningskungörelsens syfte". Man konstaterar vidare att ärendet har"inte i förväg underställts -vilket man dock måste erkänna ej heller krävs enligt den åberopadebegränsningskungörelsen. Man tar sig för pannan när man tar del av dessamaktfullkomliga uttalanden från en intresseorganisation gentemot en statligmyndighet i färd med att verkställa beslut. Vad är det för fasoner?Vad tror de att de är egentligen? Vid vårt tidigare tankeutbyte omsjukvårdsberedskapen uppmanade jag - för att få fart på det hela - statsrådetAhrland att "ta befälet", vill jag uppmana statsrådet att sättade här herrarna i på plats och hävda statsmakternasöverhöghet. En moderat landstingspolitiker agerade för någon tid sedanför att avskaffa landstingen. Jag delar inte den uppfattningen. Det finns bralandsting, och det finns mindre bra. Där landstingsområdet har en homogenstruktur och en naturlig avgränsning är det säkert värdefullt att övergripandesamhällsfrågor förankras hos de medborgare det gäller. Men jag börjar att blimer och mer benägen att tro att det skulle vara bättre för vårt land, om viblev av med den mot-stat, som alltmera utvecklat sig till.Det fanns då den påviske ärkebiskopen stod i vägen för rikets rättastyrelse. Det blev tillsist en kraftfull ändring på det förhållandet, I dagarOlof till föga besvär, men småpåvarna i till destostörre. Den kommunala självstyrelsen är förvisso inskriven i regeringsformen,men det står ingenstädes att den skall utövas av . Jag kan vid det här tillfället inte underlåtaatt vidga perspektiven något. hade jag tillfälle att deltagai ett möte i , anordnat av en organisation som kallar sigInternational Physicians for the Prevention of Nuclear War, till vilkeninitiativet tagits av framstående läkare främst från och . 200läkare från 32 länder var närvarande och deltog aktivt i arbetsgrupper ochplenarmöten. Effekterna av ett kärnvapenkrig i stod i centrum för fyraav de elva arbetsgrupperna. De mycket begränsade möjligheterna att ge medicinskhjälp ens åt en befolkning, som befinner sig i utkanten av målområdet för enmegatonbomb, framstod med ohygglig skärpa, när man satte sig ner ochanalyserade skeendets detaljer i ett samhälle, där efter brisaden ingentinglängre fungerar. Icke desto mindre måste självfallet-till den verkan det havakan - decentraliserade medicinska stödjepunkter ha etablerats och en genomtänkträddningsstrategi utarbetats innan en grym verklighet gör alloplanerad verksamhet näst intill omöjlig. Det är väl att märka, att ett totaltkärnvapenkrig kan utlösas - och redan har varit nära att utlösas - genomtekniska olyckshändelser och mänskliga misstag och missförstånd. När man i några dygn levat i en miljö, där några avvärldens mest ansvarsmedvetna och sakkunniga vetenskapsmän, läkare,samhällsforskare och höga militärer, från både öst och väst, kamratligtsamarbetat för att begripliggöra effekterna av vad som kan kallaskrig utan fastmera enorma katastrofer, för att om möjligt försöka förhindra attnågot sådant skall få lov att bli verklighet, då vet man inte om man skallskratta eller gråta åt dessa erbarmliga figurer, som sitter där iLandstingsförbundets kansli och rotar i sina begränsningskungörelser och i otidklagar över att de inte får tillräckliga statsbidrag. Se till, , att de får arbeta dubbelt så hårtså att de inte får tid att skriva flera snorkiga inlagor, utan i stället göravad som behövs, så snabbt och så väl som möjligt! Inspektera själv ute ilandstingen! Dyk upp som en gång Gråkappan, tag dem på volten, och, för Gudsskull, se till att saker och ting blir gjorda, i fid! Vi kan inte bara sittahär och vänta på utredningar. är på väg mot Falklandsöarna.Kärnvapenbestyckade ubåtar opererar i Sydatlanten. Se er omkring i världen,! För det är , statsrådet som personligenbär ansvaret för denna sektor av den svenska beredskapen - ett ansvar som kanoch kommer att utkrävas av henne, men inte av eller deras skrivbiträden. Om landstingens ansvar för hälso-och sjukvården i krig Jag skall börja med att också denna gångkomplimentera i , och det gäller hans löfte om att intesläppa taget. Jag tror även nu att det t. o. m. är av värde att vi står här ikammaren och tar upp de här frågorna gång efter annan. Därmed är jag inte helt enig med i allt. Detvar rätt av honom att uppmana mig att ta befälet. Men - om jagfår påpeka det för en ledamot av - vetmycket väl att jag faktiskt inte, enligt gällande regeringsform, har någonmöjlighet att ta befälet på det sätt som han tydligen önskar. Än mindre har jagsom statsråd eller f. d. ledamot av någon rätt att, som , "sätta på plats". Det ankommer inte påmig. Det ankommer på alla medborgare i detta land att välja företrädare ilandstingen som de har förtroende för. Jag har i stället försökt skaffa mig ett förtroendefulltsamarbete med , och det har i varje fall haft till resultatatt vi har kunnat lägga förslag till ny hälso- och sjukvårdslag på riksdagensbord. Jag vill också påpeka för och landstingen faktiskt har förtroende. Det ärriksdagen som har godkänt en lagstiftning som säger att hälso- och sjukvårdenskall skötas av samma myndighet i krig som i fred. Jag kan inte förstå annat än att egentligenhar kritiserat det systemet. Men det är ett system som måste vara det kloka ochförståndiga- 12 protokoll 1981/82:120-124 Om landstingens ansvar för hälso-och sjukvården i krig Jag vidhåller att det inte går att göra någonutvärdering av hur landstingen kommer att sköta denna planering - det är förtidigt. Jag vill erinra om att det faktiskt står attutredaren skall arbeta skyndsamt. Utredaren har mitt förtroende, och jag troratt han kommer att arbeta på detta sätt. 22 i (m); Statsrådet tar upp de konstitutionellafrågorna, och jag är givetvis medveten om dem. Det finns olika sätt att agera. Jag för min del hyser rättstort förtroende för att den förutvarande ordföranden iFredrika-Bremer-förbundet skall kunna visa ganska raska takter i sitt agerande. Statsrådet sade i sin replik att hargodkänt lagstiftningen, och i det hon sade inkluderade hon inte baralandstingen, utan även . Jag har i mitt anförande försöktseparera dessa två storheter, just därför att jag personligen hyser väsentligtstörre respekt för och tilltro till de enskilda landstingen änLandstingsförbundet och dess kansli. Jag tror emellertid inte att landstingen - och allra minstLandstingsförbundet - har den erforderliga kompetensen och auktoriteten atthantera sådana frågor som kräver en befälsmässig myndighetsutövning. Jag harblivit mer och mer övertygad om det, från vad jag har upplevt pålänsläkarfronten och till den här frågan , där efter vad jag tycker migförstå snarare förklarar krig mot än tarsig an de uppgifter som krig mot andra makter kunde motivera. Jag vill sluta med att säga att jag har investerat ettförtroendekapital i statsrådet , just därför att jag tror att hon harpersonliga förutsättningar att kunna agera här, I en tidigare debatt som vihade kommenterade jag ett uttalande av statsrådet om att det närmast var felatt en hälsovårdsminister var läkare och att det viktigaste var att hon varitpatient. Jag vet inte hur har varit som patient, men denomständigheten att hon aren kvalificerad jurist tycker jag i det härsammanhanget är ett avgjort plus när det gäller hennes möjligheter att finnavägar att hantera det sabotage mot beslut och myndigheternas försökatt effektuera dem som har försiggått från sida, I min tidigare verksamhet under har det gällt attfatta snabba och resoluta beslut, och det kravet tycker jag att man i tider somde nuvarande också kan ställa på ett statsråd. De gånger som jag har varit patient har jag,precis som de allra flesta patienter, varit både sjuk och besvärlig. Hittillshar läkarkåren kunnat bota mig, i säger att det finns olika sätt attagera och ger mig en vänlig komplimang för raska takter. Jag tackar för det,men jag tror faktiskt att kanske ändå är ense med mig om att jaginte bör användade raska takterna till att låta hela havet storma på det sätt som några Nr 123 enskilda tjänstemän kanske kan anses ha gjort i den enamyndigheten och det Måndaeen den Jag troratt det är bättre att försöka använda det förtroendekapital som jag eventuellthar hos och genom att tala ett q Inndstineens något saktmodigare språk med dem. och sjukvården i Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisadesSkrivelserna och propositionerna 1981/82:183 till arbetsmarknadsutskottet1981/82:197 till skatteutskottet /82:207 till näringsutskottet /82:208till utrikesutskottet 8 § Föredrogs och hänvisades .Förslag 1981/82:22 till 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2431-2435till jordbruksutskottet /82:2436 till skatteutskottet /82:2437 tilljordbruksutskottet /82:2438 till socialutskottet /82:2439 tillutbildningsutskottet /82:2440 till näringsutskottet /82:2441 tilllagutskottet /82:2442 till arbetsmarknadsutskottet /82:2443 tilljordbruksutskottet /82:2444 till näringsutskottet /82:2445 tillutrikesutskottet /82:2446 till socialförsäkringsutskottet /82:2447 och2448 till näringsutskottet . 10 § Föredrogs men bordlades åter Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /82:10 och 11 betänkanden /82:37 och 38 betänkande 1981/82:22 betänkande 1981/82:20 betänkande 1981/82:22 . Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /82:18 betänkanden /82:22-24 och 27 Nr 123 11 § Anmäldes och bordlades 19 anril1982 1981/82:205 Reglering av prisernapå fisk, m. m. 12 § Anmäldes och bordlades 1981/82:2449av m. fl. 1981/82:2451av m.fl. Åtgärdermot försurningen (prop. 1981/82:151) 1981/82:2453 av m. fl. Formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. (prop.1981/82:77) 1981/82:2454 av m.fl. Förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:125) 1981/82:2455 av m. fl. 1981/82:2456 avMaj-Lis Lööw m. fl. Ny arbetstidslag m. m. 1981/82:154) 1981/82:2457 av m. fl. Kyrkofonden och ekonomisk utjämning inom (prop. 1981/82:158) 1981/82:2458 av m. fl. Lag omskatt på vissa kassettband (prop. 1981/82:159) 1981/82:2460 av m. fl. Ändring i atomansvarighetslagen (1968:45) (prop.1981/82:163) 1981/82:2461 av m. fl. Förslag till konkurrenslag (prop. 1981/82:165) 1981/82:2462 av och m. m. 1981/82:171) 1981/82:2463 av 1981/82:2464av m. fl. Ändring iskogsvårdslagen (1979:429), m. m. 1981/82:177) 1981182:2465 aAnna-Greta m. fl. Administrativ beredskap på arbetsrättens område, m.m. (prop. 1981/ den 82:179) 1981/82:2466av m.fl. Vissaåtgärder mot prostitutionen (prop. 1981/82:187) Ändringi datalagen (1973:289) m. m. 1981/82:189) 1981/82:2468av m. fl. Förslag till följdlagsfiftning fill den nyakonkurrenslagen, m. m. 1981/82:195) 1981/82:2469av m.fl. Vissa frågor inom denallmänna försäkringen, m. m. 1981/82:199) 13 § Kammaren åtskildeskl.