prot · G50951 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:51 1§ Justerades protokollet för den 4 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1981/82:159 om tillämpningen av begreppet politisk flykting Mot bakgrund av ett antal utlänningsärenden som har avgjorts avinvandrarverket har frågat mig om "den omständigheten attpolitiska flyktingar har en viss religiös tro skall vara ett hinder för dem attkunna betraktas som politiska flykfingar". Enutlänning som på grund av sin religiösa uppfattning riskerar förföljelse i sitthemland får på denna grund stanna i . Detta framgår uttryckligen avutlänningslagen. Det spelar givetvis ingen som helst roll vilken rehgionuUänningen har. Enutlännings bekännelse till viss religiös åskådning kan ibland innebära, att de uppgifterhan lämnat om sin poliriska uppfattning ifrågasätts. Trovärdigheten i depolitiska skäl som åberopas skall emellertid bedömas med beaktande av allaomständigheter i ärendet. Att en person har en viss religiös tro innebärsålunda inte i sig något hinder mot att han betraktas som politisk flykfing. Jagvill slutligen upplysa om att de fall som nämner i sin fråga f.n. bereds i . De kommer att avgöras av regeringen. Anf.2 (): Statsrådet säger i sitt svar: "En uUänning som pågrund av sin religiösa uppfattning riskerar förföljelse i sitt hemland får pådenna grund stanna i ." Men i de fall som jag har tagit upp harinvandrarverket beslutat avvisa ett sextiotal chilenare med den motiveringenatt de är mormoner. Det är alltså beslut av en svensk myndighet, vilka, såvitt Omtillämpningen av begreppet politisk flykting Omvidareutbildning inom kirurgisk och medicinsk sjukvård jag förstår, i de flestafallen har överklagats till regeringen. Jagmenar att frågan om huruvida de skall betraktas som politiska flyktingar ickehar ett dugg att göra med deras religiösa uppfattning. Jag delar intemormonernas trosuppfattning, tvärtom. Men jag har reagerat mot attinvandrarverket påstått att mormonernas religiösa tro skulle vara oförenlig meden viss politisk övertygelse. påstående förnekas också helt avmormonkyrkan i , som säger att medlemmarna uppmanas att som individerengagera sig politiskt och bidra till samhällsuppbyggnaden. Officiellt har intekyrkan tagit ställning angående det politiska läget i , och medlemmarnauppmanas att stödja rättfärdiga regeringar och samhällssystem. Det är i stortsett vad mormonkyrkan säger. Självfallethar mormoner i liksom i mot denna bakgrund full frihet attengagera sig och aktivt arbeta för vilken polifisk uppfattning de vill.Invandrarverkets påståenden ter sig därför minst sagt egendomliga, särskilt somdet inte har förebragts några som helst bevis för att verkets påståenden skullevara riktiga. Om sådana bevis inte kan företes, kan det ifrågasättas om intebesluten står i strid med andan i lagstiftningen om hets mot folkgrupp. a. att det är förbjudet att uttrycka missaktning för folkgrupp av visstrosbekännelse. Jagtolkar nu svaret så, att alla omständigheter givetvis måste prövas, men att detfaktum att en utlänning har en viss religiös trosuppfattning inte innebär atthan eller hon inte kan vara poUtisk flykting. Statsrådet säger i svaret att defall som jag syftat på i frågan - som gäller ca 60 personer som hotas avutvisning på grund av att de är mormoner - skall avgöras avregeringen. Jag hoppas att dessa avgöranden skäll grundas på verkHga skäl ochinte på chilenarnas religiösa tro. Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på frågorna 1981/82:130, 135 och 138 om vidareutbildning inom kirurgiskoch medicinsk sjukvård har frågat mig om sjuksköterskor med nuvarandeutbildning kommer att garanteras möjlighet fill vidareutbildning inom kirurgiskoch medicinsk sjukvård och om särskilda resurser kommer att anvisas härför. SiriHäggmark har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta avseende degrundutbildade sjuksköterskor som inte kommer att hinna fullgöra sinvidareutbildning i kirurgi och medicin inom utgången av . har frågat om jag avser vidta åtgärder för att möjliggöra envidareutbildning för grundutbildade sjuksköterskor. studieorganisafion för vissa vårdutbildningar i högskolan träder enligtriksdagens beslut i kraft . Flera allmänna utbildningslinjeroch påbyggnadslinjer avvecklas fr. o. m. samma fidpunkt, bl. vidareutbildningav sjuksköterskor i medicinsk och kirurgisk sjukvård. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) och () har i samråd hemställt attregeringen skall utfärda bestämmelser för en stegvis övergång till den nyastudieorganisafionen. Myndigheterna' föreslår att vidareutbildning i medicinskoch kirurgisk sjukvård skall avvecklas senast vid utgången av . Fråganhar även behandlats av med anledning av en motion i anslutning tillinnevarande års budgetproposition. Enligt mening måste det, även närden nya studieorganisationen införts och den gamla helt avvecklats, finnasmöjligheter för sjuksköterskor med tidigare grundutbildning att i någon formvidareutbilda sig i kirurgisk och medicinsk sjukvård. Jagkommer att föreslå regeringen att lägga fram en proposition omkommunal högskoleutbildning m. m. där jag bl. a. tar upp övergångsbestämmelserinför den nya studieorganisafionen. Enligtmin mening är det väsentligt att samtliga sjuksköterskor med den nuvarandegrundutbildningen får möjligheter att vidareutbilda sig. Jaghar redan tidigare i proposition 1978/79:197 om ny vårdutbildning i högskolanuttalat att jag förutsätter att berörda högskolemyndigheter med stöd avhögskoleförordningens bestämmelser ger sjuksköterskor möjligheter att inomramen för den nya hälso- och sjukvårdslinjen komplettera sin utbildning samtger individuella dispenser från eljest gällande behörighetskrav. Förutbildning i medicinsk och kirurgisk sjukvård är det dock motiverat med ensärskild övergångsanordning med hänsyn till det stora antal sjuksköterskor somsaknar sådan utbildning. Vidareutbildningen med denna inriktning bör anordnast. o. m. . Jag är däremot inte beredd att förorda attutbildningen i medicin och kirurgi får anordnas efter i sinnuvarande utformning. Enligt min uppfattning bör utbildningsbehovet därefterkunna tillgodoses genom att motsvarigheten till de teoretiska avsnitt som nuges i vidareutbildningen i medicin och kirurgi, i stället ges i enkompletterande utbildning . Jag avser att så snart propositionenär beslutad av regeringen föreslå regeringen att ge UHÄ i uppdrag att - iavvaktan på ställningstagande - utforma en sådan utbildning.Utbildningen bör organiseras inom ramen för den nya hälso- och sjukvårdslinjen ochanordnas så länge myndigheterna anser att det finns tillräckhgt stort behov aven sådan kompletteringsutbildning. Jag avser aU beakta behovet av medel förmina förslag i denna fråga i arbetet med budgetpropositionen. Omvidareutbildning inom kirurgisk och medicinsk sjukvård Anf.4 (): Herr talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Det är mycket tillfredsställande att vi har kunnat få ett besked på denhär punkten. Man har känt en mycket stor oro inte minst inomelevorganisafio-nerna över hela landet. Utbildningssituafionen försjuksköterskorna har förändrats ganska drastiskt iförhållande fill tidigare. Det är klart att de som har genomgåttgrundutbildningen är mycket oroliga Omvidareutbildning inom kirurgisk och medicinsk sjukvård för de att de skallförlora möjligheterna att få vidareutbildning och därmed komma i ett sämrekonkurrensförhållande vid ansökan till de nya utbildningarna. Därförär det mycket positivt att utbildningsministern har gett besked om avser att under alla förhållanden fillförsäkra samtUga grundutbildadesjuksköterskor möjligheter att komplettera utbildningen, så att de får fullbehörighet, jämställd med de nya allmänsjuksköterskornas. Jagskulle bara vilja fråga en liten sak som komplettering. Det sägs i svaret attden kompletterande utbildningen skall omfatta . Om jag har uppfattaträtt, hade UHÄ i sitt förslag en differens på 10-15 poäng för den härutbildningen. Men för att en utbildning skall berättiga till studiemedel i fullutsträckning måste den omfatta 15 poäng, och jag tycker det är viktigt att vi fårbesked på den punkten. En förutsättning i det här fallet är att man iöverläggningar mellan UHÄ och centrala ser över just denfrågan, så att de utbildningar det här gäller också blirstudiemedelsberättigade. Enligtmin mening finns det säkert möjlighet att ordna utbildningarna på många olikasätt. a. borde det inte alltid vara nödvändigt att de bedrivs i helfart.Det sades också från UHÄ att man funderade på att gå in för den modell man harhaft för modifierad distansutbildning när det gäller vårdlärarutbildningar. Jagtror emellertid att detta kan möta vissa svårigheter, eftersomarbetssituationen i vad gäller arbetstiderna inte är densamma för vårdlärarnasom för dem som är ute i arbete på klinikerna, där man har oregelbunden arbetsfidoch därmed svårare att jämsides med arbetet bedriva studier. Därför tror jagatt man i det här avseendet måste göra särskilda överväganden. Däremotär det väldigt positivt, om man försöker nå så långt ut som möjligt genom attlägga upp utbildningen i olika avsnitt. Många av dem som berörs har nämligen enfamiljesituation som gör att de har svårt att bedriva heltidsstudier. Anf.5 (): Jag skall inte föregripa utbildningsministerns svar på Ing-MarieHanssons fråga och gå närmare in på just det problemet - jag vill nämligenställa samma fråga - utan jag avvaktar utbildningsministerns svar sedan jag ärklar med mitt anförande. Ävenjag vill tacka utbildningsministern för svaret. Jag håller med Ing-MarieHansson om att det var tillfredsställande. Detvar och jag som väckte motionen i den här frågan under denallmänna motionstiden, och det var vår avsikt att fästa riksdagensuppmärksamhet på just det här problemet. Vi visste att ett beredningsarbetepågick inom , men vi bedömde frågan som så viktig ochansåg att den var av sådan dignitet att vi ville göra uppmärksam pådess omfattning, och vi hemställde i motionen om en utredning. Det som daföranledde vår motion var dock en stilla vindil i jämförelse med den storm, föratt inte säga orkan, som har blåst upp kring den här frågan. Jagförstår också de studerande och deras oro. Riksdagenavslog visserligen vår motion, men jag noterar att utbildningsministernanknyter till utbildningsutskottets skrivning i sitt svar , när han sägeratt sjuksköterskor med fidigare grundutbildning måste få möjligheter att inågon form vidareutbilda sig i kirurgisk och medicinsk sjukvård. Jaghoppas och utgår ifrån att frågan går att lösa på det sätt utbildningsministernhar anfört. Det är nämligen vikfigt att vi inom den svenska hälso-ochsjukvården inte får ett A- och ett B-lag - det är väl alla överens om. Efteratt ha varit verksam inom hälso- och sjukvården vet jag vilka krav somställs. Vi vill att sjukvården skall fungera. Vi vill alla ha ett adekvatomhändertagande när något drabbar oss. Jagär som sagt tacksam för svaret, och jag avvaktar nu utbildningsministerns svarpå fråga om den kompletterande utbildningen avseende 10poäng. Omvidareutbildning inom kirurgisk och medicinsk sjukvård Anf.6 (vpk): Jag vill i likhet med de andra två frågeställarna tackautbildningsministern för svaret på min fråga. Det är ju inte alla gånger manfår ett efter mitt tycke så positivt svar på framställd fråga. Detsom är mest positivt är att utbildningsministern säger att det väsentliga äratt samtliga sjuksköterskor med nuvarande grundutbildning skall få möjlighetatt vidareutbilda sig. Då dyker det upp två små frågor, som jag skulle viljaställa. Enligtvad beräknar finns det ca 17 000 grundutbildadesjuksköterskor. Man säger att med dagens takt får ungefär 1 200 sjuksköterskorom året möjlighet att skaffa sig denna vidareutbildning. Med den takten hinnerju inte alla skaffa sig denna utbildning . framgår det inte rikfigtav svaret att denna kompletterande utbildning skall avslutas 1985.Skall den fortsätta så att alla grundutbildade får denna kompletterandeutbildning? Minandra fråga gäller den kompletterande utbildningen . Den som ärlekman på detta område måste ställa frågan om denna kompletterande utbildningpå kommer att vara fill fyllest. Eller kommer man även efter dennautbildning att ha sjuksköterskor som är missnöjda med sin utbildning och somanser att de behöver lära sig mera? Men i övrigt vill jag änen gång tacka för det posifiva svaret. Anf.7 Utbildningsministern : Herr talman! Det är riktigt att detstormat en del kring denna fråga. Det gör det ju ibland när ett ärende är underberedning. Jag är glad för att alla tre frågeställare nu sagt att stormen kansfillas - vinden har mojnat. undrar om fio veckor är till fyllest. Ja, det tror jag att det är, omstudierna bedrivs på helfid. Om man, som ifrågasätter, skullebedriva studierna med halvfart får man naturligtvis fördubbla fiden. Omökad intagning till högskolan Jag anser självfallet att dessa studier skall varastudiemedelsberättigade. Iövrigt kommer ytterligare detaljer om utbildningen i den proposition som kommeratt läggas fram . Anf.8 (): Jag vill tacka igen. Det var väldigt klariäggande närutbildningsministern sade att han självfallet förutsätter att dessa kurserskall vara studiemedelsberättigade. Jag antar att det innebär att man enderaser över utbildningstidens längd eller tar inifiativ till överläggningar mellancentrala och , så att denna fråga klarläggs. Anf.9 (): Jag får också tacka utbildningsministern för det här sistaklarläggandet. Jag har känt oro på den här punkten . Jag hoppas attdenna fråga nu skall få sin fullvärdiga lösning med vad utbildningsministernhär sagt och med den proposition som kommer . Detta är, som jag sadetidigare, oerhört vikfigt. De som påbörjat sin grundutbildning har faktiskt gåttin i denna med förutsättningen att de skall bli färdigutbil-dade. Anf.10 (vpk): Jag måste återkomma fill den andra frågan som jag ställde. finnsdet ungefär 17 000 grundutbildade, och med dagens takt, 1 200 , kommerman inte så värst.långt fill 1985. Enligt svaret skall den kompletterandeutbildningen anordnas t. o. m. . Skall den upphöra då, så attinte alla grundutbildade sjuksköterskor kommer att få denna kompletterandeutbildning? Jag tycker att det är en ganska väsentlig sak i detta sammanhang. Anf.11 Utbildningsministern : Herr talman! Om jag skallsammanfatta mitt svar, så kan jag upprepa att samtliga sjuksköterskor med dennuvarande grundutbildningen får möjligheter att vidareutbilda sig. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1981/82:165 om ökad intagning till högskolan 12Utbildningsministern : Herr talman! harfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att fler ungdomar skallberedas tillträde fill högskolan. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställning förnästa budgetår lagt fram förslag om ökad kapacitet i högskolan för att beredade stora ungdomskullarna större möjligheter tillhögskoleutbildning. Förslaget innebor en ökning av planeringsramarna för bl. a.den tekniska utbildningen, däribland datautbildningen. Jag delar UHÄ:suppfattning att det är angeläget att högskolan har beredskap att möta de storaungdomskullarna och avser att återkomma till detta ibudgetpropositionen. Isammanhanget vill jag erinra om att efter förslag avregeringen fattade beslut om ändrade regler för tillträde fill högskoleutbildning.Dessa kommer att tillämpas första gången vid antagningen inför höstterminen1982 och innebär att det blir lättare för ungdomar att komma in påutbildningslinjer i högskolan, eftersom arbetslivserfarenhet inte kommer atttillgodoräknas sökande i samma utsträckning som fidigare. Anf.13 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret, som ju i detstora hela är mycket tillfredsställande. Desom är födda och den senare halvan av 60-talet är destörsta årskullarna på lång fid. De möts också av en ovanligt kärvarbetsmarknad och har troligen betydligt mindre anledning än den genera-fionsom utbildningsministern och jag tillhör att sjunga om den ljusnande framtid. Mensamtidigt är vi troligen överens om att vårt lands framtid och möjligheter atthävda sig i en hård konkurrens ligger ide möjligheter vi har att upprätthållaen hög utbildningsnivå och ett avancerat kunnande, inte minst inom den högreforskningen och på tekniksektorn. har uttrycktoro för "brain drain" - att utbildade forskare och begåvade ungdomarförsvinner från vårt land till andra länder, som erbjuder bättre möjUgheter förfolk med sådan utbildning. Deutredningar som har gjorts om forskningen och forskningens meritvärde harockså uttryckt oro för möjligheterna att rekrytera dem som vi bäst behöver tillde viktigaste bitarna på det här området. Utredningarna framlägger dess bättreockså realisfiska förslag. Jag vill fråga om dessa utredningar kommer attföranleda regeringsförslag . Utbildningsministerntalar om ökade ramar för intagningen i högskolan. Men går det inte också attgöra mycket inom de ramar som finns? Garantin direktintagna frångymnasieskolan är visserligen positiv, men är utbildningsministern beredd attgå vidare på den vägen? Är det inte dags att slopa tillgodoräknande avarbetslivserfarenheten utom i den mån den verkligen har betydelse för den söktautbildningen? Denhöga frekvensen av studieavbrott och outnyttjade platser - beror inte den påstelheten i systemet? När det gäller olikheter i examinationsfrekvens mellanresursmässigt likvärdiga insfitutioner i samma ämne vill jag fråga om man harögonen på dessa olikheter och ser om det går att få samma höga effektivitet påalla studieorter. Och är det alldeles nödvändigt att använda högskolansresurser fill kurser som ges i studieförbundens regi? Omökad intagning till högskolan Om åtgärder mot hembränning tycker att det borde finnas mycket att göra. Det sägs dessutom att själva intagningskarusellen när detgäller högskolan kostar så mycket att resurserna skulle räcka till 10 000årsplatser. Går det inte att rationalisera systemet och göra det smidigare? Det var ovanligt många frågor att besvara . Många av dessa punkter kommer jag att kommentera ibudgetpropositionen . Huvudfrågan, den ursprungliga frågan, gälldeantagningskapaciteten, och i denna förtroliga krets kan jag väl avslöja att detkommer att bli en ökning av antalet platser i högskolan . Jag vill också säga att har fattat beslut sominnebär att man gett ungdomarna ökad prioritet. Min egen uppfattning är att närungdomskullarna ökar måste utbildningen försöka följa med. Det innebär attantalet platser bör öka. Det innebär naturligtvis också att de äldre studerandei någon mån får stå tillbaka. Dock bör man inte avskaffa systemet medarbetslivserfarenhet. Det har gett en välbehövlig breddning åt antagningen tillhögskolan, 15 (): Jag förstår att min fråga kunde uppfattas somom den gällde själva antagningskapaciteten. Den gällde dock egentligen hur flerungdomar skulle kunna beredas tillträde till högskolan. Därav kommerföljdfrågorna om hur man inom det nuvarande systemet skall kunna se till attjust de yngre får tillträde till platserna i större utsträckning. Jag är tacksam för att utbildningsministern är öppen föratt pröva olika möjligheter också inom systemet på detta område. Vi ser medförhoppning fram emot budgetpropositionen. Det kanske finns anledning attåterkomma i samband med den. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1981/82:166 om åtgärder mot hembränning har frågat mig om det finnstillräckliga kontrollmöjligheter för att upptäcka hembränningen och vadsom görs från sida. har den registreradealkoholförsäljningen minskat kraffigt. Nedgången har varit särskilt markantunder . Under första hälften av såldes ren alkohol mindre än . Det är en nedgång meddrygt . Utöver denna registrerade alkoholkonsumfion kommer denkonsumtion som inte registreras. Hit hör bl. a. hembränningen. har det inte minst i massmedia hävdats att hembränningenökat kraftigt. Jag vill understryka att det inte finns någon grund fördessa påståenden. Genom olika metoder försöker man få ett grepp omförändringar när det gäller hembränningen. För det första redovisas antalet ärenden om olovligfillverkning av sprit som kommer till polisens kännedom. Antalet sådana ärendenvarierar avsevärt år . Men polisstatistiken ger inga säkra besked omhembränningens verkliga omfattning. För det andra görs det bedömningar av hembränningensutveckling ufifrån uppgifter om försäljning av jäst jämfört med försäljningenav mjöl. Dessa uppskattningar är emellertid utomordentligt osäkra. Somsocialstyrelsens generaldirektör framhöll i ett uttalande så är detovetenskapligt att utifrån dessa siffror dra slutsatser om hembränningensökning. Den tredje metoden är att göra intervjuundersökningar irepresentafiva urval av befolkningen. Alkoholforskarna anser att det är denbästa metoden att uppskatta utvecklingen på detta område, även om osäkerhetennaturligtvis även här är betydande. I har undersökningar av detta slaggenomförts . De tyder inte påatt några stora förändringar av hembränningen skulle ha ägt rum. Tillgängliga uppgifter tyder alltså inte på atthembränningen skulle ha ökat dramatiskt . Det hindrar naturligtvis inte att hembränningen utgör ettalkoholpoUtiskt problem. Det finns alltid en risk för att hembränningen kanöka, t. ex. i samband med prishöjningar. En ökad hembränning står i strid meddet alkoholpolitiska målet att sänka totalkonsumtionen av alkohol. Därför måstevi med all kraft motverka hembränningen. Jag vill här också nämna att hembränd sprit på grund avofullständig rening inte sällan innehåller särskilt hälsovådliga biprodukter. I en särskild proposifion (1980/81:179) om vissa åtgärderinom alkoholpolitiken föreslog regeringen att höja straffenför bl. a. olovlig sprittillverkning. För de grovabrotten höjdes därmed det högsta straffet från två fill fängelse. I propositionen framhöll jag vidare attstraffskärpningarna också borde leda till en högre prioritet för dessa brotthos polis- och åklagarmyndigheter och en skärpt lagtillämpning i domstolarna. Inom pågår ett intensivt arbete föratt påverka atfityderna till hembränning och alkoholbruk över huvud taget. Jagär också övertygad om att detta arbete har haft betydande effekter. Dennaopinionsbildning måste fortsätta. Om åtgärder mot hembränning 17STINA (): Jag ber att få tacka socialministern för detutförliga svaret på min fråga. Det är ju glädjande att konstatera att den registreradealkoholförsäljningen kraftigt minskat. Men så har vihembränningen. Om åtgärder mot hembränning . a. tyvärr kunnat läsa att den ökatkatastrofalt, som en tidning uttryckte det. Därför är det så mycket merpositivt att höra socialministern säga att det inte finns någon grund för dessapåståenden. Socialministern säger också i svaret att antalet ärendenom olovlig tillverkning av sprit som kommer fill polisens kännedom redovisas.Jag vill då fråga: Hur kommer de fill polisens kännedom och hur stort antal kandet ungefärligen röra sig om? Tyvärr har vi den tendensen, tror jag, att folk iallmänhet inte tar den här frågan på allvar. Man ler litet grand, närhembränning kommer på tal. Folk tar helt enkelt inte detta problem på allvar,och det tycker jag är beklämmande. Ty hur det nu än är, så är ävenhembränningen ett alkoholpoUtiskt problem. Och jag är av samma uppfattning somsocialministern, att vi med all kraft måste motverka också hembränningen. beslöt att högsta straffet skulle höjas från tvåtill fängelse, enligt den proposition som nämns i svaret när detgäller vissa åtgärder inom alkoholpolitiken. Det sägs också attstraffskärpningarna borde leda till en högre prioritet för dessa brott. Harsocialministern sett några tendenser i den riktningen? Eller jag kanske istället skall fråga: Har polis- och åklagarmyndigheterna agerat för attprioritera dessa frågor? Och slufligen sägs i svaret att det pågår ett intensivtarbete för att påverka attityderna till hembränning och alkoholbruket överhuvud taget. Ja, det är ett klart intensivt arbete som lagts ner frånsocialdepartementets sida beträffande frågan om att minska alkoholbruket, ochresultatet har vi kunnat avläsa. Men på vad sätt pågår arbetet med att påverkaattityderna till hembränning, som i och för sig är en del av alkoholbruket?