prot · G509161 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag talade alltså om medlemsavgiftshöjningarna. Även om demhar ni ropat högt. Jag menar atf def här rör sig om rimliga höjningar somlöntagare och medlemmar i de fackliga organisationerna kan klara. Särskilt desom är medvetna om den svenska ekonomiska krisen vill också vara med och taansvar. När detsedan gäller kontantunderstödet har vi alltså inte kunnat gå så långt somkassornas samorganisation har önskat, men vi har ändå höjt def övre taket. Denhöjningen får vi anse vara realistisk . Anf.61 (vpk): . Det är den sociala nedrustningenstidevarv. infördes karensdagar i sjukförsäkringen, är det för försämringar i arbetslöshetsersättningen. Nedrustningen ärproklamerad av en borgerlig s. k. mittenregering, påhejad av ett extremthögerparti med samma förakt för arbetarklassen som det gamla patronväldet hade.Regeringen påhejas även av arbetsköparnas ideologiska krafter, organiserade iSvenska arbetsgivareföreningen. Protesternai arbetslivet mot den sociala nedrustningen är massiva. De arbetandes fackligaorganisationer vänder sig i lika hög grad mot försämringen i arbetslöshetsersättningensom mot införandet av karensdagar i sjukförsäkringen. Försämringarnaär utlöpare av samma politik, en i grunden orättfärdig politik med enreaktionär människosyn - den starkes rätt, ohöljd egoism och hänsynslöshet motde svagare. Försämringarna motiveras med att staten måste spara. Därmederkänner borgerligheten att vårt samhällssystem är i kris. Krisens bördor skallnu fördelas lika mellan de arbetande. De s.k. risktagarna, som man ibland talarom, skall inte bära några bördor. De välbärgade och privilegierade klarar sittskinn, medan arbetarnas breda skikt får bära bördorna i form av sociala ochekonomiska försämringar. Och naturligtvis gör det väldigt lättför sig när han tar ställning för dem som inte behöver betala. Närvpk avvisar den borgerliga regeringens sociala nedrustningspolitik, som i dethär fallet arbetslöshetsunderstödet, utgår vi från arbetarrörelsens gamlamålsättningar om solidaritet, gemenskap och kollekfivt delade villkor. Regeringensförslag till ändringar i arbetslöshetsförsäkringen innebär: Den högsta gränsenför dagpenningen skall vara . i stället för . somArbetslöshetskassornas sarriorganisation har föreslagit. Statsbidragenförsämras- fackföreningsavgifterna måste höjas . Avstängnings-reglernaförsämras och avsfängningstiderna förlängs. Vpkföreslår att den högsta dagpenningklassen skall vara . och aft detkontanta arbetsmarknadsstödet höjs till . På övriga punkteryrkar vi avslag på regeringens proposition. Dethär förslaget läggs ju fram när arbetslösheten ökar. Då försämrar manarbetslöshetsförsäkringen. Och det är den borgerliga regeringspolitiken som ärden direkta orsaken till arbetslösheten. Den ekonomiska politiken har somfrämsta syfte att gynna storfinansens exportinrikfning som kapitaletoch de redan välbärgade gynnas. De arbetslösa är minst 25 000fler än . Och den öppna arbetslösheten pendlar mellan 110 000, 140000 och 150 000. Industriinvesteringarnaminskar i vårt land - svenska företags investeringar är t. o. m. störreutomlands. Den offentliga sektorn krymper. Det är resultatet av den borgerligaekonomiska politiken. Arbetslöshetenär inte någon konjunkturföreteelse utan den är varaktig. Allt fler blir nulångtidsarbefslösa och löper risk att bli utstämplade från Kommunernas utgiftsökningar på densociala sektorn är beviset på den här utvecklingen. I det läget är det aft på allvar diskutera hur enallmän arbetslöshetsförsäkring skall utformas. Efter den utveckling som denförda politiken har förf med sig finns det givetvis brister i den nuvarandearbetslöshetsförsäkringen. När arbetslösheten ökar försämrar alltså borgerlighetenarbetslöshetsförsäkringen. Nog måste def betecknas som en. cynisk ochmänniskofientlig pohtik! Vad som är särskilt allvarligt i detta läge är aft mannu tydligen återigen kalkylerar med en 5-procentig arbetslöshet. Var finnsrätten till arbete i dagens borgerliga polifik? Finns den rätfen bara närföretagens krav på kortsiktiga vinster kan tillfredsställas? Är det bara då enmänniska har rätt till arbete, enhgt borgerlig pohfik? Den frågan bör ställasen dag som denna, när det föreslås en social försämring. Från vpk:s sida har vi framställt en rad förslag för attde arbetslösa icke skall behöva uppbära understöd vid.arbetslöshet: en plan för100.000 nya samhällsnytfiga arbeten, ett långsiktigt industriprogram, stopp förkapitalflykten, förkortad arbetsdag, en ordentiig och rejäl tillämpning avfrämjandelagen och en ordentlig ungdomsgaranti. Alla dessa förslag, som skulle göra atf man icke behövdeuppbära arbetslöshetsförsäkring, avvisar den borgerliga politiken. Den ärbrutal och hänsynslös. Vi kan ju bara se på de åtgärder som man närmast hållerpå med här i vår. Man skall genomföra en marginalskatfesänkning, främst då förhöglönegmpperna. Man indexreglerar skatteskalorna. Vad som händer i den ekonomiska polifiken är atf reallönernasjunker och att vinsterna ökar för kapitalet och företagen. Det sker kraftigamatprisökningar genom minskade matsubventioner. Detta är en del av omfördelningspolitiken. Den andra äratf arbetslösheten tillåts öka till rekordnivå, aft införs i sjukförsäkringenoch att arbetslöshetsförsäkringen försämras. Naturligtvis måste man frånarbetarrörelsens sida ta totalt avstånd från denna borgerliga politik. har Arbetslöshetskassornas samorganisafion -SO - krävt en höjning av dagpenningklasserna. Man har inte blivit bönhörd avregeringen. Föregående år krävde man . som högsta dagpenningklass. Dåprutade regeringen till . föreslår regeringen , men samtidigthar SO begärt . som högsta klass och motiverat detta med de enormaeftersläpningar som har skett . Arbetsmarknadsministern säger i propositionen att han villha . som högsta gräns, därför att man skall följa pris- ochlöneutvecklingen. Här måste alltså föreligga en klar åsiktsskillnad mellanArbetslöshetskassornas samorganisation och regeringens bedömning när detgäller prisutveckling och löneutveckling och vad som skall vara en rimhgkompensationsnivå. Jag är böjd att tro att det är som har det rätta talet. Egentligen är det prutningar iomfördelningssyfte som ligger bakom regeringens ställningstagande.och förslag. Detvisade sig också när remissinstanserna skulle se på det här högsta taket, att detegentiigen bara var arbetsgivarna som ställde upp på regeringens linje. Allaövriga remissinstanser ville ha ett högre dagpenningbelopp. Förvpk:s del a-wisar vi helt tanken på atf arbeslöshetskassorna själva, med egnamedel - med höjda fackföreningsavgifter och genom att tulla på fonderna - skallfinansiera höjda dagpenningklasser. Dettahar också direkt att göra med statsbidragens nivå i den nuvarandekonstruktionen. I praktiken innebär det lägre statsbidrag till arbetslöshetskassorna.Det sägs också i klartext aft de minskade inkomsterna till A-kassorna skalltäckas av medlemsavgifter, ränteinkomster och A-kassornas fonder. Dåvet vi att det är kassor nied svag ekonomi som kommer att få problem. Och detär inte bara övergångsproblem, utan det är även långvarigare problem. De somhar dessa kassor är kanske just de grupper som har hög arbetslöshet och som iförlängningen icke höjer sina dagpenningklasser utan får hålla sig till delägre ersättningarna. Vi yrkar därför avslag på förslaget om ändrade statsbidragsregler.Det grundar sig, såvitt jag kan förstå, helt och hållet på inställningen att viskall spara. Och vilka är det som skall spara? Det är de arbetande. Enannan del som jag tycker är utmanande i regeringens proposition är förslagen omnya avstängningsregler. Vi tycker atf de är i princip förkastliga. Att just ,i det här läget med ökad arbetslöshet och svagt utbud av lediga platser,förlänga avsfängningstiderna är egentligen en social utmaning. Självförvålladarbetslöshet är ett diskutabelt begrepp, som man bör gå litet djupare in iinnan man ändrar reglerna. De föreslagna ändringarna kommer med all sannolikhetatt öka utslagningen och utsorteringen från arbetsmarknaden. Det är bara ettsätt. Att de som inte finner sig fill rätta på arbetsmarknaden skallsållas ut med regler som är strängare kan inte vara solidariskt. Dessamänniskor kommer aft hamna någon annanstans i den sociala kvarnen i -kanske det blir hos kommunen. Medersättningsreglerna följer även bidragen fill arbetsmarknadsutbildning. Fördem som inte är berättigade till arbetslöshetskassans understöd uppgårutbildningsbidraget till . Det föreslås bli 165 kr.Höjningen motsvarar den stimulantia som togs bort . AMU-elevernahar krävt en högre ersättning. Föregående år krävde de enhöjning med . Vpk har föreslagit att utbildningsbidraget fill AMU skallfastställas till . Det vore en rimlig åtgärd i dagens läge. Ävendet kontanta arbetsmarknadsstödet bör höjas. Enligt regeringens förslag ökasdet med . för dem som har fyllt . Vi vill gå längre. I hkhet medföregående år vill vi att stödet skall utgå med . Dennapolitik - i prakfiken en social nedrustning med ärkekonservativa drag - är, somjag sade tidigare, hatad på arbetsplatserna. Mängder av uttalanden ochprotestlistor med krav på ett stopp för denna sociala nedrustning finns hosdepartement, partikansher och fackföreningar. och dessförbund samt fill TCO har kommit krav på politisk generalstrejk mot den löntagarfientligapolitiken, främst mot införandet av karensdagar inom sjukförsäkringen men ävenmot försämrad arbetslöshetsersättning. En politisk proteststrejk skulle utgöra ett mycketallvarligt nederlag för den borgerliga regeringen. Det som har räddat regeringenundan en sådan massiv protestyttring är LO-ledningen, som har avstått från attutlysa en politisk strejk. En politisk strejk har även sitt klara berättigandedäri atf den lönfagarfiéntiiga politiken har Svenska arbetsgivareföreningensåsom pådrivare. Vpk för sin del uttalar aft de borgerliga regeringarna välhar kvalificerat sig för en polifisk strejk. Jag yrkar med detta bifall fill motion 2386på samfiiga punkter utom vad gäller dagpenningbeloppef fill A-kassan ochstatsbidragsreglerna, där reservationerna 1 och 2 tillfredsställer vpk:smotionsyrkande. Jag yrkar i dessa delar bifall till reservationerna 1 och 2. 62ELVER (): Debatten har tenderat aft bli enarbetsmarknadspolitisk och sysselsättningspolitisk debatt. Jag skall intefördjupa mig i den, delvis av två skäl. Det ena är aft vi hade en mycketingående sådan debatt . Det andra är aft den diskussionen återkommeri samband med att kammaren far ställning till regeringenskompletteringsproposifion. Huvudpunkterna i det regeringsförslag som vi nu behandlarom förändringar vid.arbetslöshet är dels förbättringar av ersättningen vidarbetslöshet, dels förändringar av statsbidraget till A-kassorna. Påarbetslöshetskassornas fonder ställs nu betydligt lägre krav, medan reglerna omavstängning från rätt till arbetslöshetsersättningen skärps. Därutöver tarutskottet initiativ till att medge en extra utbetalningsperiod för A-kassorna: Både av betänkandet och av debatten framgår attmotsättningar råder i två stora frågor. Det gäller dels nivån påersättningsbeloppen, dels dessutom reglerna för statsstödet fill A-kassorna. Frånsett de här punkterna harsocialdemokraterna i utskottet på väsentliga områden givitregeringspropositionen sitt stöd och har på fem centrala områden sällat sigtill utskottsmajorifeten. Socialdemokraterna är i princip med på attavstängningsreglerna skall skärpas, även om man infe går hka långt som regeringen. Socialdemokraterna är helt med på att kassornas fondkravskall sänkas. Socialdemokraterna är med på det förslag som haraktualiserats vid utskottsbehandlingen om tätare utbetalning av statsstödetfill kassorna. Socialdemokraterna är vidare med på regler som hindraröverkompensation när en arbetslös har rätt fill både kassaersättning ochpension. Socialdemokraterna godtar en jämkning av reglerna förutbildningsbidrag till deltagare som har rätt fill ersättning från A-kassa. På de här fem punkterna där det råder samstämmighetmarkeras också skillnaden gentemot- kommunisterna. holmgångmed LO-ledningen understryker de skillnader som finns. När def gäller avstängningsreglerna delarsocialdemokraterna och övriga partier i utskottet den uppfattningen att de böromformas så atf de främjar att den arbetslöse håller kontakt medarbetsförmedlingen. Def jag nu sagt markerar aft i de vikfiga principielladelarna är utskottet ense med regeringen om dess förslag fill förändringar.Debatten har då kommit att handla om ersättningsnivån och statsbidragetsstorlek. Det framgår f. ö. av både dagens diskussion och den som förtsparallellt med riksdagsbehandlingen. Att återföra statsbidragets nivå till läge menarvi från utskotts-majoriteten är ganska rimligt. Kritiken med påstående om attarbetslöshetsersättningen har urholkats återkommer ofta i debattinläggen. Somsagts redan , får vi inte glömma bort att den största ochallvarligaste eftersläpningen skedde , dvs. under densocialdemokrafiska regeringstiden. När det gäller spännvidden gentemot sjukförsäkringen måsteockså påminnas om att det varit en klar skillnad i ersättningsnivåerna.F. ö. öppnas nu möjligheten för kassorna atf ge ut högre ersättning än detangivna beloppet. Den indignation som präglat debatten kan ge intryck av attdef skulle handla om gigantiska avgiftshöjningar. Vi har i betänkandet på s. 9,som kammaren kan ta del av, visat på en utveckling som generellt sett innebäratt medlemsavgifterna till A-kassan har kunnat sänkas, infe bara ireella termer utan också i nominella tal, ner till som lägst 3 å . Även om def skulle bli en fördubbling av den avgiften och med beaktandeav kassor som därmed får en månadsavgift på , innebär en utökadavgiftshöjning enligt regeringsförslaget en mycket måttlig kostnad, som därtillfår dras av vid deklarationen. visar en uppställning i utskottsbetänkandet atttillväxten i fonderna varit mycket kraftig. Många kassor harfördubblat eller flerdubblat sitt fondbelopp. Från utskottets sida har vi ändå velat vara lyhörda för depåpekanden som kommit från A-kassornas samorganisafion när det gälleromställningssvårigheter, och med undantag av moderata samlingspartiefsledamöter medger utskottet den extra betalningstermin som jag inledningsvisnämnde. Detta får ses som ett uttryck för atf vi, i en omställningsperiod sominnebär påfrestningar, från sida är beredda aft underlätta en sådanförändring. Socialdemokraterna har gjort en stor poäng av attregeringens förslag skulle medföra en stor övervältring på såväl enskildaarbetstagare som löntagarkollektivet. Men också socialdemokraterna lever underde matematiska lagarna, och av den anslagsförstärkning om 1 200 milj. kr. somsocialdemokraterna föreslår skulle 670 milj. kr. tas ut via arbetsgivaravgiftsmedel. Här finns det anledning att resa frågetecken. Den höjningav arbetsmarknadsavgiften som socialdemokraterna föreslår innebär ettöveruttag på många . uttaxeraden vägen, och här uppstår komplikationer för den enskilde arbetstagaren,eftersom ett sådant uttag kommer att räknas av vid löneförhandlingarna. Ävenöm man skulle acceptera socialdemokraternas finansiering, uppkommerfrågan: Ärdet nödvändigt att uttaxera uppemot 800 milj. kr. mer än vad den aktuellaavgiften kräver, och detta alldeles särskilt med tanke på aft socialdemokraternaär medvetna om att detta kommer att avräknas i en lönerörelse? De ca 1,5miljarder kronor som socialdemokraterna på det här sättet taxerar ut extra avde svenska löntagarna måste ändå läggas in i bilden för atf vi skall kunna göraen jämförande och rättvis bedömning. Såen kort kommentar till ytterligare ett par motioner som behandlas ibetänkandet. Mofionen1963 av m. fl. gäller rätt fill ersättning när problemuppstår med barnomsorgen för arbetslös sökande. Defta är ett återkommandeyrkande som har väckts under en följd av år. Inom jämställdhetskommittén harfrågan diskuterats, och där anser man att saken bör utredas. Ett enigt utskottförutsätter atf en sådan utredning kommer fill stånd. Imotionen 1970 av krävs att information skall ges om aft det ärfullt möjligt att vara arbetslöshetsförsäkrad utan att vara fackligtorganiserad. Utskottet är inte berett atf föreslå några särskildainformationsåtgärder, men vill konstatera aft det är en uppgift och skyldighetför arbetsmarknadsverket att korrekt informera om försäkringen. Frågan behöverdärmed inte leda fill någon ytterligare åtgärd. Jag vill yrka bifall fill utskottets hemställan på samtliga punkter. 63 ()replik: började med att säga aft det har blivit enarbetsmarknads- och sysselsätfningspohtisk debatt och aft vi skall vänta medden. Det är kanske litet svårt att i en diskussion om arbetslöshetskassan ochkostnaderna för denna inte ta med frågor som direkt anknyter till detta område,och det gör naturligtvis sysselsättningsfrågorna. Att ytteriigare 25 000människor är arbetslösa den här månaden, jämfört med samma månad föregående år,är självfallet viktigt att framhålla i sammanhanget. Det kostar naturligtvisavsevärt mycket mera för statskassan när man ökar på arbetslösheten på dettasätt. Vidaresäger att det bara är ersättningsbeloppen och statsbidragen somvi inte är överens om. Det är naturligtvis inte på det sättet. Inte heller närdet gäller skärpningen av avstängningsreglerna är vi ense. Vi tycker att det ären åtgärd från utskotfsmajoritefens och regeringens sida som är väldigt onödig.Sannolikt bottnar den i, som jag sade fidigare, en idé om atf det här gälleratt med piskan se till att människorna tvingas ta de jobb som finns. Jag återgår till detta medersättningsbeloppet. def är anständigt att manförutom atf man blir arbetslös också skall behöva få sin standard sänkt med40-50 %? Tycker man inte från atf det är alldeles tillräckhgt attmänniskor hamnar i en synnerligen svår social situation, som def ju är närmänniskor blir av med sitt arbete? Skall man dessutom lägga ytterligare bördorpå dessa människors axlar genom aft fa bort den rätt till ersättning som deskulle behöva? Def gäller den ersättning från arbetslöshetskassorna på upp till280 kr. som man har begärt. är för htet. Men det ärdet belopp som man har stannat för och som kan anses vara det man i detta fallhar att gå efter. Inteheller frågan om statsbidragen är någonting som man kan vifta bort på det sättsom gör. Vad man här gör är att sänka ersättningsnivån från 90 %till . Man övervältrar alltså kostnader i storleksordningen 400-500 milj.kr. på de försäkrade. Det är en mycket konstig form av solidaritetshandling,som definitivt inte är något som socialdemokraterna ställer sig bakom. Därförsäger vi att vi kommer att förändra lagstiftningen på detta område när viåterkommer i regeringsställning. 64 (vpk) rephk: Arbetsmarknadsministern inledde infe, som tänkt var, den här debatten.Därför känner sig kanske litet tomhänt . harkanske inte förberett sig på något större försvar i detta avseende. Hanverkställer lydigt vad som står i propositionen. Han ser inget oroande i aftarbetslösheten stiger, att ersättningarna minskar. Det är tydligen helt i sinordning. Han har inget försvar för aft ersättningarna inte ligger på en rimlignivå eller för att statsbidragen skall minskas. Och varför skall de som inte ärarbetslösa, de som alltså har ett arbete, betala arbetslösheten? Inte hellerden gigantiska omfördelningspolifiken anser vara något problem. Jagföreslår atf utskottet funderar över sitt resonemang. Är det så atf det är dearbetande och inga andra som skall betala arbetslöshetsersättningen? Degenerösa subvenfionerna och skattelättnaderna när def gäller aktiespekulanternaär någonting som vi tydligen inte skall resonera om. Men det är ju det som denstora omfördelningsfrågan gäller. Det är i stort sett vad saken handlar om. Vadhänder.om A-kasseersätfningen höjs? Jo, då skall de arbetande betala. Och ärdet inte fråga om några småsummor- 7, 10, . i månaden.Det är en gigantiskomfördelningspolitik som håller på aft verkställas. Det kommer notiser dagefter dag om att en vanlig industriarbetare icke kan försörja en familj. Då är7 kr. Den borgerliga politiken presenterar nämligenfler 7-kronor. Defta vill alltså inte diskutera. Mendet allvarligaste är att människor blir arbetslösa och försätts i en ännu sämresituation än när de arbetar. Det tycker jag är frågor som utskottets talesmanbör kunna svara på. Eller känner ingen oro för den utveckling somnu pågår, ? 65ELVER () replik: På fråga om jag inte känneroro över de svårigheter som finns på arbetsmarknaden är mitt svar obetingatjakande. Det är också skälet till atf vi i utskottet har medverkat fill att deregeringsförslag som har kommit, påfolkpartiinitiafiv bl. a., har lett fill attvi har dén största sysselsättningspolitiska satsningen . Är dettaicke ett uttryck för vår hållning och för vår strävan, så vet jag inte riktigtvad för slags bevisföring vi skall behöva fa till. Vi får infe glömma atf vi,trofs den svårighet vi har med vår arbetsmarknad, internationellt sett harlyckats att klara sysselsättningen hyggligt. Vi har fler sysselsatta änvi hade , då socialdemokraterna lämnade ifrån sigregeringsmakten. Vi har internationellt sett mycket låg arbetslöshet. Det finnsfyra gånger så många arbetslösa i det högerstyrda , det finns tre gångerså många i det socialdemokratiskt styrda och det finns fyra fem gångerså många arbetslösa i det kommunisfiska . Def är exempel som vi ioch för sig inte skall slå oss för bröstet över genom aft infe ha högaambifioner för egen del. Men det är ändå falande exempel på hur def ser ut ivår omvärld, och den är vi alltså infe oberoende av. Därför måste insatsernagöras så stora och med sådan ihärdighet. Jag fick inget svar av , som jag uppfattadeskulle svara för socialdemokraternas förslag till överuttag när det gällerfinansieringen av de höjda ersättningarna. Varför vill man uttaxera mer än vad som krävs för den aktuella utgiften? återkommer till att man skall riva upp ellerändra än def ena, än det andra. Det är naturligtvis ingenting nytt, och därförkan man ta det med viss ro. Jag förutsätter att inte vill riva uppallt som har kommit till stånd under den här riksdagsmajoritetens fid, alla deförslag som har kommit från regeringen och från folkpartihåll. Def är en radreformer som socialdemokraterna har gått emot. Som jag fidigare i kammaren harpekat på har man så att säga bedrivit ett systematiskt motstånd, men såsmåningom gett upp och ställt sig bakom förslagen. Def är möjligt att det kanvara så nu också. Vi får inte glömma att förslaget rörandearbetslöshetsersättningen gäller en höjning. Man får intrycket av atf det skulle röra sig om en sänkning. Det är en lång lidandetshistoria som det har påmints om här förut. Den stora eftersläpningen skeddemellan 1974 och 1977. Man kan naturligtvis beklaga att vi inte har lyckatshämta in den. Men def måste ändå uppfattas som nog så magstarkt när man frånLars Ulanders sida vill ge intryck av att detta har inträffat under de senastekvartalen. Den stora eftersläpningen skedde alltså . Det är ganska intressant att titta i tidigare utskottsbetänkanden. Närman avvisade höjningen av KAS-ersättningen, som då var ,sade den socialdemokratiska delen av nej till en sådan förändring. Dåhandlade def om atf höja 45 miljoner totalt. Defta skall ses mot den höjningman nu kräver. Jag vill än en gång yrka bifall fill utskottets hemsfällan. hari mitt första inlägg pekat på att socialdemokraterna på fem vitala Nr 161 områden stäher upp tillsammans med utskoftsmajoritefen. Skillnaden är inte Tisdaeen den så gigantisk som den kan framstå. 66 ()replik: Jag skall svara på resonemang om överuttaget. Det ärinte alls på def sättet som säger. Det här är precis sammaberäkning som man använde sig av vid skatteuppgörelsen mellan mittenpartiernaöch socialdemokraterna. Kom inte och påstå att detta är någon annan typ avberäkning än den! - Därmed har jag svarat på det. sade att eftersläpningen uppstod . Jag konstaterar-det har gjorts också vid något fidigare fillfälle här i kammaren -att densocialdemokratiska regeringen aldrig gick emotarbetslöshetskassornas samorganisations krav på kompensation för de arbetslösa.Däremot har def hänt saker efter 1976. Vadhar hänt mellan 1979 och ?