prot · G5096 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:6 1 § Upplästes följande inkomna skrivelser: , Jag anhåller om entledigande från uppdraget som suppleanti finansutskottet. Jag anhåller om entledigande från uppdraget som ledamot iskatteutskottet. Jag anhåller om entledigande frånuppdraget som suppleant i kulturutskottet. Jag anhåller om entledigande från uppdraget som suppleanti utbildningsutskottet. Jag anhåller om entledigande frånuppdraget som suppleant i jordbruksutskottet. Tisdaeenden ''' anhåller om entledigande frånuppdraget som suppleant i näringsut- 13 oktober1981 skottet. Kompletteringsval "' ""'S 2 § Anmälan om kompletteringsval till utskott partigrupp har på grund av uppkomna vakanser och avsägelser anmält nya representanter i vissa utskott. 1 enlighet med anmälan förklarade talmannenvalda till suppleant i finansutskottet () ledamot i skatteutskottet () suppleant I skatteutskottet () ledamot i utrikesutskottet () suppleant i utrikesutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () suppleant i trafikutskottet () suppleant i jordbruksutskottet () suppleant i näringsutskottet 80 () ledamot i civilutskottet () suppleant i civilutskottet () Om hanteringen av kärnkraftsavfall 3 § Svar på fråga 1981/82:3 om hanteringen avkärnkraftsavfall har - med uppgivande av attchefen för det franska bolaget har uttalat sig om säkerhetskraven vidupparbetningsanläggningen i - frågat mig om kommer att godtade franska bestämmelserna före eller ochhur detta i så fall påverkar de svenska säkerhetsbestämmelserna och driften avde svenska kärnkraftsreaktorerna. Med anledning av de avtal om upparbetning av använtkärnbränsle som träffats mellan och Cogéma svenska och den franska regeringen genomfört enskriftväxling i vilken överenskommelser träffats med syfte att reglera vissafrågor i samband med genomförandet av upparbetningsavtalet. a. att säkerhetsmyndigheterna på kärnkraftsområdet i de bådaländerna, när de anser att det behövs, skall kunna samråda i säkerhetsfrågor. Detta samråd syftar till att möjliggöra ömsesidiginformation om de praktiska formerna för tillämpning av resp. nationellabestämmelser inom följande områden: säkerhetsåtgärder och fysiskt skydd isamband med transport, kontroll av nukleärt material, civilrättsligt ansvar,säkerhet vid konditionering av avfallet. Enligt vad jag har erfarit pågårredan samråd inom vissa av de nämnda områdena. Inom ramen för detta samråd haringet framkommit som tyder på att säkerhetsmyndigheterna inte kommer att kunnaenas om vilka säkerhetskrav som skall gälla för verksamheten. Det som i dettasammanhang är av störst intresse är de krav som man från fransk sida kommer attställa på det använda kärnbränslet. Några definitiva krav har ännu inteformulerats. Vad som framkommit vid nämnda samråd visar att de kravsom de franska myndigheterna förväntas ställa kan godtas och samordnas med desvenska kraven. Jag finner inte några skäl att tro att de franska kraven kommeratt påverka driften av svenska kärnkraftsreaktorer. 3OSWALD (vpk): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministernför svaret på min fråga. Det är något uppseendeväckande att lämnarett frågesvar i sådana här allmänna ordalag, där han säger att det inte harframkommit något som tyder på att det inte skulle gå att samordna kraven 6 protokoll 1981/82:1-6 Om hanteringen av kärnkraftsavfall från med de svenska säkerhetsbestämmelserna. Dethandlar ju här, , faktiskt om krav på kontraktsändringar fråndet franska bolagets sida. Det är uppseendeväckande och inte något som man utanvidare kan avfärda. Vad det gäller är ju att Cogéma nu säger att man inte kanuppfylla kraven i detta kontrakt, som fortfarande inte är offentliggjort iSverige. Man säger: Vi kan inte garantera att det upparbetade avfall somåtersänds har den låga strålningshalt som står angiven i det ursprungligakontraktet. Man säger till svenska myndigheter att de måste godta de nyabestämmelserna, att det bör ske före eller, efter en respit,före . Och man ger sig själv rätten att därefter sändatillbaka avfallet i vilket skick som helst. År inte detta uppseendeväckande? Detta har kommit till allmänhetens kännedom, dels genomden presskonferens som alla känner till, åtminstone nere i , dels genomatt det gått skrivelser till , där frågan också har tagits upp iparlamentet av västtyska parlamentsledamöter. Men den svenskearbetsmarknadsministern är inte oroad. Jag frågar mig alltså: Har den ellerSKBF fått någon propå från Cogéma om de ändrade kraven? Har detta kommit framtill den på samma sätt som till de tyska myndigheterna? Detär den första och viktigaste frågan. Den andra frågan gäller kontraktet, som är helt öppet iFrankrike. Här i är kontraktsbestämmelserna hemligstämplade - de hällsså att säga formellt fortfarande undan offentlighetens ögon, fastän de ipraktiken redan är översatta och spridda vitt och brett. Men det är bekvämt;man slipper ju ta upp en debatt i sammanhanget, och man kan hänvisa till attdet finns sekretessbestämmelser. Jag tycker således att arbetsmarknadsministern skulle varaytterligt oroad. Det finns all anledning att svara på de här frågorna; Har densvenska regeringen fått sådana här propåer? Hur påverkar detta den fortsattadriften av reaktorerna? Det är ju uppenbart att KBS-1, som ligger till grundför villkorslagens bestämmelser om att ladda de reaktorer som det nu gällereller att eventuellt ladda de två återstående reaktorerna, är beroende av attCogéma vill ändra kontraktet. Vad har arbetsmarknadsministern att säga omdetta? Får jag först säga att samråd alltså redanpågår mellan de berörda myndigheterna, helt i enlighet med träffadeöverenskommelser. Det kanske också är skäl att erinra om att avtalet mellanSKBF och Cogéma ännu inte har utnyttjats. De första leveranserna av använtsvenskt kärnbränsle från svenska kärnkraftverk till La Hague är planerade attske . De leveranser som diskussionen nu gäller kommer sannoliktinte att ske förrän tidigast . Efter det att den presskonferens hölls som OswaldSöderqvist talar om, har franska nationalförsamlingen i början av denna månadbehandlat energifrå- gorna och fattat beslut om att fortsätta byggandet avupparbetningsanläggningen, som kallas UP 3 och skall upparbeta bl. a. detsvenska använda kärnbränslet. Nationalförsamlingen beslöt i enlighet medfranska regeringens förslag. Förutsättningar finns alltså för att ingångnaavtal skall hållas. På svensk sida råder det inte någon tvekan om att densvenska kärnkraftsindustrin skall kunna möta de krav pä det användakärnbränslet som Cogéma kan komma att ställa. Om hanteringen av kärnkraftsavfall 5OSWALD (vpk): Arbetsmarknadsministern svarar inte påfrågan. Det är ganska ointressant att vi ännu inte har tagit kontraktet i bruk.Det är ju fråga om vad som händer när vi en gång skall göra det. ställs detalltså från Cogéma krav på att få ändra kontraktsbestämmelserna. Har densvenska regeringen fått några propåer i den riktningen? Jag ber än en gång attfå svar på den frågan. Sedan hänvisar arbetsmarknadsministern tillUP3-anläggningen. Den skall byggas, har det franska parlamentet sagt. Samtidigthar man i tillsatt en kommission, med bred representation frånfackföreningar, regeringen, kärnkraftsindustrin m. fl. som skall utreda om UP 3verkligen skall byggas. Man har alltså ännu inte börjat bygga den anläggningsom skall ta emot det svenska kärnkraftsavfallet. Den socialistiskafackföreningen i varnar enständigt för att det kommer att blioerhörda demonstrationer m. m. om man börjar ta emot exempelvis svenskt kärnbränslesom skall upparbetas. Men den är inte orolig. Man skjuterdetta ifrån sig. Man tar inte upp det, utan man säger att det kommer att ordnasig. Jag vill fortfarande ha svar på de här frågorna: Har nifått någon skrivelse från Cogéma eller den franska regeringen om de ändradepropåerna? Hur tänker ni i så fall ställa er till dem? Är ni villiga - jag vetinte för vilken gång i ordningen den frågan ställs - att släppa hemligstämpelnnär det gäller det ursprungliga kontraktet, eftersom det nu är offentliggjort iFrankrike? Ni kan ju inte skylla på att det är fransmännen som vägrar attpublicera avtalet, för i finns det som offentlig handling. 6 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Jag svarade på fråga redan i mitt första inlägg. Jagsade nämligen att samråd om säkerhetskraven pågår och att det från fransk sidaännu inte har framförts några definitiva krav. Av de kontakter som jag har haftframgår emellertid att man från svensk sida inte hyser några farhågor för attde säkerhetskrav som kan komma att preciseras inte skulle kunna uppfyllas. Vihar också från svensk sida all anledning att prioritera säkerhetsvillkor ochstimulera uppställandet av sådana. Beträffande kontraktet har jag bara att meddela att det äroch kommer att förbli hemligstämplat. Om hanteringen av kärnkraftsavfall 7OSWALD (vpk): Här lämnas samma undanglidande svar somalltid i dessa debatter. Faktum är att de svenska reaktorerna drivs på grundval avvillkorslagen, och den förutsätter en viss upparbetning - det var vad som lågtill grund för ullståndet att ladda. Det förutsattes också, som det sades då,att avfallet skulle återsändas till med en viss strålning, och detredovisades hur förvaringen av detta avfall skulle utförmas på grundval avuppgifterna om denna strålning. Om man nu ändrar förutsättningarna i detta mycket viktiga,hemligstämplade kontrakt och Cogéma säger- vilket är ett faktum - attföretaget kommer att äterleverera avfall med betydligt högre strålningpotentialän vad som står i det ursprungliga kontraktet, så kan jag inte förstå hurarbetsmarknadsministern och den kan vara sä föga oroliga.Bekymrar det inte er att ni helt plötsligt kan ställas inför faktum, att detinte finns något upparbetningsavtal som ni kan stödja er på? Utan ett sådantdrivs ju reaktorerna olagligt. Hur blir det när vi skall pröva de sex förstasvenska reaktorerna, som startades före villkorslagens tillkomst? De skall juprövas på samma villkor. Hur gör vi då? Den frågan borde oroa er mycket. Jag vill återigen erinra om att den franskanationalförsamlingen har sagt att man står fast vid ingångna internationellaavtal. Det är för mig viktigare än synpunkter. 9 (vpk): , det är ju faktiskt såatt den franska regeringen ännu inte har beslutat om man verkligen skall byggaanläggningen. Man har tillsatt en kommission för att utreda detta. Ni vet inteom det kommer att finnas någon anläggning som tar emot det svenska avfallet. Niborde alltså vara oerhört oroliga, och ni borde pressa på den franskaregeringen och Cogéma och fråga hur det verkligen blir. Håller detta kontrakteller skall vi slänga ut denna summa, 1,5 miljarder eller vad det snart rör sigom i pengar, som redan har satsats i det här företaget, utan att vi fåttnågonting tillbaka för det? Det är väldigt enkelt att som säga litar på den franska regeringen. Men den har ju faktiskt ännu inte bestämtsig, eftersom den har tillsatt en utredning. Vi vet alltså inte om anläggningenkommer att byggas. 4 §Svar på fråga 1981/82:15 om verksamheten vid riksyrkesskolan i har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta när det gäller omorganisationen av riksyrkesskolan iHedenäset. Frågan är ställd mot bakgrund av den oro som personal ochelever vid skolan känner på grund av uppgifter om förändrad organisationoch/eller nedläggning. Efter vad jag har inhämtat har den25 efter samråd med beslutat att de fyrakvarvarande riksyrkesskolorna successivt skall avvecklas som ungdomsskolor ochi tre av fallen ombildas till AMU-filialer. En sista intagning av elever får ske , och dessaelever beräknas avsluta sin utbildning . Allteftersom vakanseruppstår kommer nya elever att tas in enligt de bestämmelser som gäller för denvanliga aibetsmarknadsutbildningen. beslut innebär förriksyrkesskolan i att den ombildas till en AMU-filial, till vilkenungdomar med bl. a. sociala problem skall ha förtur. Förhandling enligt MBL har ägt rum mellan AMS, SÖ ochberörda arbetstagarorganisationer. Därvid meddelades att omorganisationen intemedför några omedelbara konsekvenser för personalen vid men att denframtida verksamheten, och då främst konsekvenser för personalen, skall utredastillsammans med arbetstagarorganisationerna TCO, /SR och SF. Mot detta hadearbetstagarorganisationerna ingen erinran. Eleverna kan således slutföra sin utbildning, ochAMU-verksamheten kommer, enligt vad jag har inhämtat, även fortsättningsvis attbedrivas vid skolan. Om verksamheten vid riksyrkesskolan i 11KERSTIN (): Jag vill tacka arbetsmarknadsministern försvaret på min fråga. Arbetsmarknadsministern ger emellertid inte klart beskedom sin inställning. Han har tidigare här i kammaren talat om ett beslut attavveckla de s. k. riksyrkesskolorna. Det är emellertid inte riktigt attreferera till de förhållanden som rådde . Då fanns detalternativ för ungdom. Då kunde ungdomarna räkna med arbete eller plats igymnasieskolan. Det är en helt ny situation nu . Idagens läge behövs riksyrkesskolorna i allmänhet och den i isynnerhet. En arbetskraftsundersökning bekräftade att arbetslösheten bland ungdomar stigit till den utanjämförelse högsta nivån efter kriget. Värst drabbas tonåringarna och tonårsflickorna avarbetslösheten och därmed också av meningslösheten. INorrbotten har arbetslösheten nu "överskridit mardrömsgränsen", som Om verksamheten vid riksyrkesskolan i länetsstörsta dagstidning uttryckte det när länsarbetsnämndens senaste siffroroffentliggjordes. 10 000 människor är öppet arbetslösa, därav 4 000 ungdomarunder . I befinner vi oss och högst uppepå den s. k. ungdomspuckeln. Vi har rekordantal -4 375 16-åringar. Och iNorrbotten finns 910 16- och 17-åringar som inte har fått arbete ellerelevplats i gymnasieskola. I kommun, där ligger,är antalet arbetslösa 360. Två lediga jobb finns. I TornedalskommunernaHaparanda, och är totalt 1 738 personer öppet,arbetslösa.Ställ det i relation till antalet lediga jobb - som är 27! och förblöder påsin ungdom! Ungdomspropositionen och den s. k. ungdomsgarantin harmisslyckats. Att mot den bakgrunden tala om förändring av riksyrkesskolorsstatus är ett besynnerligt resonemang. Det är tvärtom så, att ungdomarna skullebehöva få mänga fler möjligheter till utbildning, gärna av praktisk art, såsomvid riksyrkesskolor. Det är många med mig som gärna önskar att statsrådet klartoch tydligt skulle säga ifrån att man i nuvarande läge inte skall tala om enförändring eller nedläggning av riksyrkesskolor som tar emot ungdomar från 16år. Riksyrkesskolorna - del finns bara fyra sådana i landet - år med lämpliginformation ett alternativ för 10 000-tals arbetslösa unga. Delar intestatsrådet den uppfattningen? Jag delar uppfattning att vimåste göra allt vad vi kan för att ge ungdomar utbildning och då framför alltutbildning i yrken som ger dem tryggt och varaktigt arbete efter skolan.Riksyrkesskolorna har varit bra i det avseendet, men de har också haft sinabegränsningar. Vad det är fråga om i - jag tycker det är skälatt vi har de riktiga proportionerna på den fråga som vi diskuterar just nuklara för oss - är en omorganisation som gör det möjligt för skolan att ocksåbredda sin utbildning och att ta in ungdomar och uppåt,alltså sådana ungdomar som kan få arbetsmarknadsutbildning. Min inställning, ,är att det är bra att man går in för den här omorganisationen. Det är ännubättre att inställningen är att undervisningen skall fortsätta vid . 13KERSTIN (): Jag framhärdar i mitt påstående attarbetsmarknadsministern inte ger klart besked om hur riksyrkesskolan skallombildas till filial och under vilket AMU-center den kommer att ligga. Vad skolan betyder för samhälle förstår var ochen som tänker på att den bereder jobb på hel- eller deltid för femtiotaletmänniskor. Hedenäsetskyrkby finns ca 600 invånare. Om riksyrkesskolan av en eller annan anledningskulle upphöra, finns det inte längre underlag för högstadium och service iform av affärer, post och bank. Jag vill också ställa den frågan tillarbetsmarknadsministern om inte dessa åtgärder rimmar väldigt illa medregeringsdeklarationens ord om att decentraliseringspolitiken på skolans områdekommer att fortsätta och att förslag "läggs fram om effektivareskolplanering, som bättre tillgodoser skilda förutsättningar i tätorter ochglesbygd, stärker det lokala inflytandet och ökar möjligheterna attupprätthålla mindre skolenheter". Om verksamheten vid riksyrkesskolan i Jag måste nästan svara med motfrågan omKerstin hörde mitt första svar. Det innebar nämligen att undervisningenfortsätter i och att det är fråga om en omorganisation och inte om ennedläggning av skolan. Omorganisationen innebär att verksamheten kan få enbredare bas. Sprid därför inte bilden att riksyrkesskolan i står infören nedläggning. Jag förstår att det skulle få svåra konsekvenser för Hedenäsetom det skedde. Därför är det glädjande att AMS och SÖ har fattat detta beslut. Det är så mycket besked jag kan ge, eftersombeslutsfattandet i dessa frågor ligger hos myndigheterna AMS och SÖ. Jag ärtill freds med att de kommit fram till detta beslut. 15 (): Jag framhärdar fortfarande i mitt påståendeatt jag inte fått klart besked. Jag hoppas att det är på det sättet somarbetsmarknadsministern säger, nämligen att det här kommer att leda till enpositiv utveckling. Oron bland personalen har emellertid varit stor, dä maninte kunnat få ordentliga besked och då man har en känsla av att myndigheternainte förstår de speciella förhållandena i den här tvåspråkiga bygden och vilkakonsekvenser det skulle få för framtiden, om skolan skulle administreras frånen enhet som ligger tiotals mil från orten. 16 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Låt mig bara igen understryka att det naturligtvis alltid blir vissaförändringar för personalen vid en omorganisation. Om detta förhandlade man vidöverläggningar mellan å ena sidan arbetstagarorganisationerna och å andrasidan AMS och SÖ. Man kom då fram till att en särskild arbetsgrupp skulle följaoch diskutera de frågor som rörde förändringar i personalensarbetsförhållanden. Med detta lät också personalorganisationerna sig nöja. Detär ett tecken så gott som något på att man har läget under kontroll. Om återupptagande av driften vid A B Eisers fabrik iSollefteå, m. m. 5 § Meddelande om svar på interpellationerna 1981/82:2,4,5,10,13, 20, 23, 25, 26 och 29 På grund av utrikes resa kommer följandeinterpellationer att besvaras . besvarasinterpellation nr 5 av om ett program för Norrbottensindustriella utveckling, nr 10 av om svenska företagsförsäljning på hemmamarknaden, nr 13 av om verksamheti , nr 20 av om verksamheten vid NJA, m. m., nr 23 av RaulBlucher om sysselsättningen i kommun, nr 25 av omverksamheten vid Domnarvets järnverk, m. m., nr 26 av om enstrukturplan för stålbranschen och den i går framställda interpellationen nr 29av om industriutvecklingen i och . besvaras interpellationerna nr 2 av OswaldSöderqvist om verksamheten vid , m. m. och nr 4 av verksamheten vid , m. m. 6 § Svar på fråga 1981/82:7 om återupptagande av driftenvid AB Eisers fabrik i , m. m. har frågat mig hur regeringeni dag bedömer möjligheterna till driftens återupptagande vid Eisers fabrik iSollefteå eller utsikterna att skaffa de avskedade nya arbeten. Driften vid AB Eisers enhet i är nedlagd ochpersonalen har efter uppsägning slutat vid företaget. Eiser har inte för avsiktatt på nytt uppta driften vid fabriken. Jag är starkt medveten om det svåra sysselsättningsläget iSollefteå. Jag förstår också den förtvivlan som uppstår när människor förlorarsina arbetstillfällen, men enligt min uppfattning kan dessa omständigheter interättfärdiga den olagliga ockupationen av Eisers fabrik i . Statsföretag har informerat mig om att omfattande arbetepågår för att till förlägga nya arbetstillfällen. , som är ett av delägt bolag, har hosregeringen ansökt om regionalpolitiskt stöd för en utbyggnad som jag bedömer kommeratt öka antalet sysselsättningstillfällen i kommunen. Jag är beredd attpositivt verka för detta och andra projekt som kan stärka sysselsättningen iSollefteå. 19 (vpk): Jag tackar för svaret. ställde jag en liknande fråga tillindustriministern. Då fick jag minsann inte ett så positivt svar beträffanderedovisningen av det som gjorts för sysselsättningen som när det gäller dagensexempel med Svenska Bromsbandsfabriken.Herr Åsling svarade: Såvitt jag har förstått har man inte lyckats placera allai annan sysselsättning, men i viss utsträckning har arbetsförmedlingensverksamhet lyckats. 1 själva verket var det en av 69 som hade fått jobb. Detbetydde dä att man i viss utsträckning hade lyckats. Dagens yttrande måste man tolka så, att industriministerninte är beredd att medverka till att få i gång Eiserfabriken i . Av de1 000 nya arbetstillfällen som tekosatsningen i skulle leda till finnsdet nu inte ett enda jobb kvar. meddelade Eiserledningen att omkring 700anställda skall bort i . De fackliga företrädarna var bestörta, för dehade inte fått någon information. Eiserledningen fortsatte tydligen att utmanade anställda. Hot om arbetslöshet, ständig oro blir till en psykisk press påde tekoanställda. Någon rejäl upplysning om vad som sker bakom det som synesske får inte de anställda. har ledningen hotat med att flytta jobbentill utlandet, där man har fabriker. ser vi alltså resultatet av en tekopolitik som saknarmotstycke i hållningslöshet. har den största tekoimporten per capita ivärlden. Ändå biter sig regeringen envist fast vid den nära nog heligafrihandelsprincipen, medan försörjningsberedskapen undermineras och tusentalsmänniskor ställs utan arbete. Vart har 30-procentiga mål nu tagitvägen? har konfektionsimporten ökat ytterligare ochutgör nu uppåt . genomförde tekoarbetarna i hela landet enaktion - en strejk-varvid man krävde en verklighetsanpassad handelspolitik.Bakgrunden var att man krävde att skulle vidta åtgärder för attreglera importen på ett bättre sätt. Om ingen ändring kommer till stånd hotaslandets försörjningsberedskap. Och detta har minsann en koppling tillsituationen i . Jag skull vilja ställa en följdfråga tillindustriministern: industriministern låta det som händer fortgåtills vi får bevittna ett 100-procentigt sammanbrott för svensk tekoindustri? Om återupptagande av driften vid A B Eisers fabrik iSollefteå, m. m. tar upp den här frågan meraur allmän branschsynpunkt, och jag kan dä svara att tekodelegationen, där jufacket är representerat, har avgett ett utlåtande beträffande utvecklingen inomtekoindustrin och föreslagit vissa åtgärder, som f. n. är föremål förregeringens ställningstagande. Jag vill inte föregripa detta, i synnerhet somjag inte är det för tekopolitiken ansvariga statsrådet: det är handelsministernsom har att svara för den. När det gäller den speciella frågan om det statligaföretaget agerande vill jag upplysningsvis meddela att i Eisers styrelseingår framstående företrädare för den fackliga rörelsen. De dispositioner somEiserledningen här företar måste ju rimligen ha varit föremål för styrelsensbehandling. Däremot är det självfallet ingenting som regeringen har anledningatt närmare ta ställning till. eftersom styrelsen och företagsled- Om återupptagande av driften vid A B Eisers fabrik iSollefteå, rn. ningen påsedvanligt sätt har att sköta den affärsmässiga verksamheten utifrån sinautgångspunkter. Får jagsedan säga beträffande den olagliga ockupationen avEisers fabrik i , att den är ytterligt beklaglig. För som gårblir situationen alltmer ohållbar. Det är i hög grad anmärkningsvärt attkommunstyrelsens majoritet har gett denna olagliga ockupation sitt stöd.Ockupationen har, kan jag försäkra , haft en bestämd effekt: denhar ökat svårigheterna för etablering av ny verksamhet i . Ju förrockupationen kan upphöra, desto bättre möjligheter har man att skapa nyaarbetstillfällen på orten. 21 (vpk): Jag vill säga till , som gärna seratt ockupationen i upphör; Se till att dessa kvinnor får arbete, ochockupafionen kommer att hävas! Det som har inträffat i visar att tekoindustrinskvinnor inte finner sig i den politik som f. n. förs. De vill försvara sittmänniskovärde och inte vara en konjunkturregulator i en sönderryckttekopolitik.