prot · G509156 · 1981-12-31 00:00:00 — talar om ekonomin, och jag har sagt fillhenne att ni har ställt till med en besvärlig ekonomisk situation i vårt land.Jag skulle därför vilja rekommendera er att ägna krafterna och bekymren åt denfrågan. Vi skall nog ta vårt ansvar, och vi är beredda att göra det. Jag har fidigare sagt - hörde väl infe hellerdet - aft er väg är kantad av svikna löften . Och det är tydligenhögsta moral att svika löften, medan det är omoraliskt att gå ut och klart ochkategoriskt säga: Dessa fyra punkter kommer vi att hålla fast vid, de är våravallöften. Det är tydligen omoraliskt. Men vi ser det så aft vi har förtroendeför väljarna, och Ändringar i sjukförsäkringen m. m. väljarna skall veta vad det är vi lägger på bordet framfördem. En risig proposition har inte blivit ettdugg bättre och inte mera begriplig efter aft vi har hört . 28 (vpk) replik: säger att det är viktigt aftspara för att vi skall få det bättre sedan. Men var skall vi spara? Detär det som är frågan, och där är vi oense. Jag har gett flera alternativ tillbesparingar, och det enklaste sättet aft spara är att slopa , somredan har kostat stora pengar och kommer aft göra det i fortsättningen. 29 MAJ () replik: har gett exempel på hur vikan spara, och det är ett ärligt besked, även om vi inte tycker att det är ettbra sätt att spara på. säger att hon har informerat denna kammare vidflera tillfällen . Ja, jag har sutfit här i kammaren hela fiden sedan kl.9, och jag har hört vad har sagt. Men det är vikfigt att honinformerar om de här sakerna också utanför denna kammare. säger: Vi står för dessa fyra punkter-som jagnämnde tidigare - i våra vallöften, och dem kommer vi att hålla. Men tala ocksåom hur ni tänker betala detta! Det tycker jag är viktigt. vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. Anf.30 (): Det är ett trist ämne som vi diskuterar i dagens debatt:försämringar för sjuka människor, för de utsatta grupperna, försämringar som ärgenomdrivna av en alltmer konservativ borgerlig regering. Det är trist, för detta hade varit otänkbart på det gamlabondeförbundets tid. Jag var med under koalitionsåren, och på den fiden slogbondeförbundet vakt om den sociala tryggheten för mindre inkomsttagare. Manslog vakt om samarbetet mellan arbetare och bönder, som har betytt mycket fördet här landet. genomdriver man - eller försöker i varje fall genomdriva -en klasslagstiftning, direkt riktad mot arbetarna. Encenterpartist som heter skrev i en fidning: "De av våra medlemmar som är enbart bönder ärknappast korttidssjuk-skrivna, eller de klarar sig ändå. I denna fråga bordealltså infe enbart våra bönder få bestämma partiefs politik, om vi vill haarbetarna kvar i partiet." Men lät man bönderna helt bestämma. Det är en annan typav bönder än , då man tänkte på hänsyn till och samarbete medandra grupper, såsom arbetarna. Det ärtrist också därför att detta hade varit otänkbart på den fid då folkpartiettyckte att den sociala liberalismen var vikfig, den sociala omsorg som S. A.Hedin lade grunden fill. Har ni märkt att numera talar folkpartisterna aldrig omsocialliberalism? är det "marknad" för hela slanten, och detsociala är långt borta. Man kan säga att vad som utkrävs av er frånmoderaternas sida, det är ett skålpund kött. Ni fick ju skriva under enförbindelse för aft få sitta kvar i regeringsställning, för att få klamra erfast där. Ni fick lova att ni skulle spara 12 miljarder, annars hade ni intefått bilda regering. Det är den utfästelsen ni nu försöker uppfylla. Det är frist också därför att detta visar hur ni harblivit helt beroende av moderata samlingspartiet. Det har på ett sätt också varit frist att lyssna filldebatten. , som varit socialminister och som iGustav och efterföljd byggde upp den modernasjukförsäkringen, som har fungerat väl, får nu se det verket rivas sönder. Mankunde uppleva kontrasten - om jag får säga så - mellan hans kunnighet ochlidelse för de människor som behöver samhällets stöd och det okunniga prat frånregeringsbänken som vi sedan undfägnades med. Också det är ett belägg förregeringsmakfens förfall i . satte in debatten i ett historisktperspektiv, med utgångspunkt i den svenska sjukförsäkringens framväxt. Mittperspektiv, herr talman, blir kortare. Det börjar 1976. Vi kan utan ettspår av glädje konstatera att det vi varnade för i valrörelsen bit för bithar besannats. Så härsade jag i en debatt med inför valet : "Vi klarade 242 000 nya jobb . Men ännusnabbare kan man missa 242 000 nya jobb, om man förfaller till en ansvarslös ekonomiskpolifik. Vi klarade omfattande reformer. Men lika snabbt kan mantvingas att riva upp en mängd reformer." - Lyssna , ,för ni glömde att lyssna 1976! - "Se er om i världen. Det finns länder därman tvingas att acceptera massarbetslöshet, där man tvingas skära nerlevnadsstandarden, där man tvingas riva upp reformerna när krisprogrammenavlöser varandra och i deras spår följer de sociala motsättningarna och densociala oron. Det är för övrigt i länder där man har prövat med borgerligväxling vid makten. Och där ställer de till det. Detta vill vi infe ha i vårt land. Därför säger vi nejtill era löften utan täckning. Därför säger vi nej när ni vill gå ut och lånatill skattesänkningar, när ni vill låna i främmande land till era överbud föratt sfimulera privatkonsumtion när vi under högkonjunkturen måste samla iladorna, betala våra skulder och lägga grunden fill vår styrka för att mötanästa gång kapitalisterna i världen ställer till med kris. Låt icke denna splittrade skara experimentera medtryggheten. Låt icke de borgerliga undergräva vår starka ekonomi och därmedäventyra jobben." De borgerliga partierna fick emellertid chansen. Delyckades undergräva den starka ekonomin och förstöra de sundastatsfinanserna. Utgifterna ökade i snabbare takt än någonsin förr, trots aftman svek många Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Vi minns ju hur de satt i TV, , med stora skyltar där de lovade . i vårdnadsbidragtill varje barn. Det har vi infe sett röken av. Ändå ökade utgifterna i snabbare takt än någonsin, och statsinkomsternastod still, minskade i fasta priser. Då blir det stora underskott. Statsutgifterna rakade i höjden som en följd avinflationen. var det dålig tillväxt i ekonomin och därmed ogynnsamutveckling av skafteunderlaget. Då blir det naturligtvis stora underskott istatsbudgeten. Till slut utvecklas detta till en ond cirkel. Därfillbidrar kostnaderna för räntor på sfafiskulden, ju större underskott, ju störrelån och ju större räntor. Budgetunderskottet har under de borgerligaregeringarnas tid tjugodubblats - från , den kanskestarkast balanserade budgeten i , fill ca 75 000 milj. kr., det värstabudgetunderskottet i . Räntan på statsskulden är nu större än helaanslaget till folkpensionerna. Vi socialdemokrater varnade enträget för dennaökning av budgetunderskottet, lade fram förslag till förbättring år efter år.Länge beskylldes vi av denna anledning för vidskepelse, för att vi inte begrepmoderna teorier för ekonomisk politik. Men vi visste aft sunda statsfinanser är en förutsättningför den sociala tryggheten, eller, som sade i slutdebatten i före valet : "att låna pengar för att sänka skattensom den borgerhga oppositionen rekommenderar, har vi aldrig fallit för. Varför?Pengar i statskassan ger oss möjligheter att hålla våra löften till folkpensionärernaom bättre pensioner. Vi kan inte ge dem pensioner om vi inte har pengar. Svikerstatskassans tillgångar, så är det inte mycket värt att ge löften tillpensionärerna. Pengar i statskassan ger oss möjligheter att fortsätta med dendemokratiska undervisning som ger alla ungdomar, oavsett föräldrarnasförmögenhet en chans att bryta sin egen bana här i livet. Pengar i statskassanär grundvalen för aft ge människor arbete. Starka statsfinanser ger oss chansenatt ge de fattiga kommunerna ett handtag. Starka statsfinanser ger ossmöjligheten att föra vår självständiga neutralitetspolitik kompletterad med ettförsvar av erforderlig styrka. Pengar i statskassan garanterarvälfärdspolitiken. Jag tror alla försfår aft den fattiga individen lever iotrygghet och blir sedd över axeln. Samma förhållande gäller för en nation. värld där åtskilliga länder har sett sin ekonomi raserad och förstörd harvår nation kunnat glädja sig åt en stark ekonomi. Vi är respekterade iomvärlden. Starka statsfinanser i dagens konjunkturläge garanterar stabilitet inationen. Regeringen" - den socialdemokratiska - "har avvisatopposifionens politik om löften, överbud, skaftesänkningar utan ekonomisktäckning. Regeringen vägrar aft äventyra den starka ställning vi har i dag.Oppositionens" - den borgerliga oppositionens - "ekonomiska polifikoch synen på finanspolitiken från det hållet har ett inslag utav - efter osssyndafloden." Men så koni då dess värre syndafloden. Statsfinansernaraserades snabbt av den borgerliga regeringen. Långbänken om energipolitikenkostade oss mångdubbelt den besparing som vi diskuterar . Där saft leende, och miljarderna bladades ut fill densom villeställa upp i kön. Och så växte underskottet. Man insåg val aft någonfingmåste göras. Då ville de borgerhga infe höja skatterna, och de kunde inte ökatillväxten. Alltså måste de dra ner på statens utgifter. Dennanedskärningspolitik har fått verka , och vi kan konstatera tvåsaker. För det första: Nedskärningspolitiken har misslyckats isitt syfte att förbättra ekonomin. Det är patetiskt att höra de borgerliga efter sitt tillträde: skall vi sätta i gång med att sanera ekonomin.Ekonomin har ju blivit sämre. förbjude att ni får hålla på i sexår till - då har vi väl ingen ekonomi kvar alls. Tillväxten fortsätter aft varadålig, investeringarna minskar katastrofalf, arbetslösheten ökar och är denhögsta vi har haft sedan vi fick statistik, budgetunderskottet är, som jag harsagt, det högsta i - det är inget annat land som har av BNP ibudgetunderskott. För det andra: Regeringens utgiftsnedskärningar innebärett klart fördelningspolitiskt val. Vi har byggt upp den sociala tryggheten ochvälfärdspolifiken här i landet i första hand för att stödja svagare grupper.När utgifterna skärs ned på dessa områden, drabbar det självfallet i förstahand de svagare grupperna. Detta är enkel logik. Det innebär aft man i förstahand låter bördorna bäras av dem som sämst förmår klara dem. Regeringenförnekar det här förhållandet ihärdigt. Man försöker t. o. m. undanhållaallmänheten material, som utarbetats av regeringens egna experter, material somredovisar att det är barnfamiljerna, pensionärerna och de sjuka som drabbas.Det försöker man gömma undan. Men går skam på torra land, då dessapromemorior blir offentliga. De egna utredningarna visar således att det iförsta hand är barnfamiljer, låginkomsttagare och pensionärer som drabbas avnedskärningspolifiken. Därmed ökar ofrånkomligen klyftorna i samhället. Det här är emellertid inte en fråga om statistik ellerpromemorior. Det är en fråga om hur människor faktiskt har det och hur deupplever en regerings förmåga att uppfylla sina löften. Ta pensionärerna t. ex. Alla partier lovade dem dyrt ochheligt - 1976, 1979 - aft de skulle få kompensation för prisstegringarna. Deborgerhga partierna svek det löftet. Sedan har de ändrat reglerna så att denåterstående kompensationen bara kommer en gång , och vidare har dekommunala bostadstilläggen försämrats, så att många pensionärer fick ut mindrepengar . De flesta som har KBT mister . Därfill harde fått vidkännas försämringar när det gäller kostnaderna för sjukvård,läkemedel och mycket annat. En vanlig pensionär kan på det här sättet ha gåttmiste om rätt många tusenlappar , som han eller hon känt sig berätfigadtill. kan man ju säga - och med rätta - att pensionärer ärett förnöjsamt släkte. Och ni har trots allt inte rivit upp densocialdemokrafiska regeringens plan för en årlig förbättring avpensionstillskotten. Det har ni inte vågat göra. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. 5 protokoll 1981/82:156-157 Ändringar i sjukförsäkringen m. m. I stort fungerar ännu den socialdemokratiskavälfärdspolitiken för de gamla. För pensionärerna är det heller inte bara, eller kanskeens i första hand, en fråga om pengar. Jag har märkt när jag talar medpensionärerna att det är känslan av orättfärdighet som är bittrast. Många gamlasäger ungefär så här: Vi har jobbat ett långt liv och känt oss trygga för vårålderdom, därför aft vi litat på att ett givet ord håller. visar det sig attde borgerliga partierna, så fort de kommer till makten, struntar i sina löftentill oss pensionärer. Så får man infe behandla gammalt folk. Nej, säger vi. Det är därför vår ordhållighef gentemotfolkpensionärerna inte bara har en materiell innebörd. Den har faktiskt ocksåen morahsk dimension som gäller politikens trovärdighet i en demokrati. Eller fa de arbetslösa. De borgerliga partiernasnedskärningar drabbar i första hand den grupp som inte fått ordentligt fotfästepå arbetsmarknaden: kvinnorna, ungdomarna, de handikappade. För det första har regeringen sänkt sina ambitioner påarbetsmarknads-pohtikens område, därför att man tycker att det kostar förmycket. Vi skulle kunna ha 30 000-40 000 färre arbetslösa här i landet, omregeringen vore beredd till samma insats som . I stället kan vii läsa i tidningarna om hur antalet beredskapsarbeten för ungdomari vissa kommuner halveras. Många unga människor får sina drömmar om framtidensfäckta på det här sättet. De borgerliga partiernas nedskärningar drabbar även direktdem som drivs ut i arbetslösheten. Kontantersättningen till de arbetslösa hargradvis urholkats. För många grupper kommer ersättningen, om följerregeringens förslag , inte att uppgå till mer än hälften av dentidigare lönen. Jag kunde fa liknande exempel när det gäller dehandikappade och när det gäller barnfamiljerna. Regeringens nedskärningspolitikdrabbar de svagare grupperna i samhället. gäller det de sjuka. ledamöter har fåttsig tillsänt ett gemensamt uttalande av i ,Kommunaltjänstemannakartellen, och . Det är ett unikt uttalande, därför aft helatjänstemanna- och arbetarvärlden har ställt upp, utom de bäst ställda. Jaguppmanar ledamöter aft läsa det noga. Där säger man:"Regeringens förslag är en eftergift åt illa underbyggda arbefsgivarkravoch ett öppet ställningstagande mot löntagarna. Utöver de ofta påpekadeorättvisor som blir följden av regeringsförslaget ökar också kraftigt riskenför en konfrontation på arbetsmarknaden." Det är en utmärkt sammanfattningav vad det är fråga om. Då säger man från en del borgerhgt håll att det spelaringen roll vad löntagarorganisationerna säger- fackliga organisationer angriperman ju nu vilt för allting. Det är medlemmarna och verkligheten det gäller,sade någon på betryggande kritsfrecksrandigt avstånd från vanliga löntagaresverklighet. Låt mig då ta någraexempel från verkligheten. Närdebatten om sjukförsäkringen bröt ut råkade jag befinna mig på Arendalsvarvef iGöteborg. Det var kallt och blåsigt. Högt uppe på en byggplattform stodbyggnadsarbetare, bl. a. klubbordföranden , som jag hoppas kommerfill , i blåsten och jobbade. De sade till mig: Om vi blirförkylda med litet feber, måste vi stanna hemma. Annars får vi lunginflammationnär vi står här uppe i kyla. De som arbetar på kontoret och blirlitet förkylda kan gå till jobbet ändå. Men det är vi, och bara vi, sade han,som drabbas av försämringarna. skrev förefagsläkare, , att ettinförande av karensdagar i sjukförsäkringen huvudsakligen drabbar en bestämdsocialgrupp eller klass. beskriver de sjukdomsbilder som drabbargruvarbetarna. Det är yrkesåkommor som eksem, kronisk luftrörskatarr, problemmed nacke, hals, landryggen, det är olyckor, yrkesskador, klämskador och annat.I många fall rör det sig om problem som kräver just korttidsfrånvaro, problemsom inte har sin motsvarighet på kontorsarbetsplatserna. avslutar sinartikel: "Jag är helt övertygad om att ett sådant här genuint orättvistförslag inte på något sätt kan bidra till att lösa ekonomiska kris.Tvärtom! Det är därför bara att hoppas att det förpassas fill papperskorgen därdet hör hemma." - men det är väl inte ett program somregeringens ledamöter lyssnar på - skildrades förhållandena i ett slakteri. Desom jobbade där berättade att när de blir förkylda är de förbjudna att gå tilljobbet. De måste stanna hemma - av rena hälsoskäl alltså. De får ofta dessutomsmåskavanker i form av skärsår i sitt arbete, som är rätt påfrestande. Då måstede gå hem, det är regeln. Dessa grupper drabbas utomordendigt hårdhänt om maninför karensdagar i sjukförsäkringen. De kan ju inte gå till jobbet ens om deskulle vilja när de är sjuka, för det förbjuder reglerna på arbetsplatsen. Dessaenkla exempel visar med oerhörd tydlighet att det är fråga om enklasslagstiftning som ensidigt drabbar privatanställda arbetare inom industri,handel och byggande. I valplattform - ett något gulnatdokument - kan den som önskar läsa: "Kroppsarbetets nödvändighet ochbetydelse för välståndsutvecklingen måste klargöras och dess villkorförbättras." Defta vallöfte framstår i dagens perspektiv som ett rent hån.Om man inte med detta, att kroppsarbetets betydelse för välståndsutvecklingenmåste klargöras, avser aft det infe har någon betydelse, så att det inte görnågonting om man försämrar för dem som är löneansfällda. Löntagarorganisationernahar i sitt uttalande påpekat att sjukfrånvaron har minskat , vilket ioch för sig innebär en automatisk besparing, att förslaget strider mot om ersättning vid arbetsskada, att dess beräknade besparingseffektär starkt överdriven, men att den enskilde kan drabbas av inkomstbortfall påflera , utöver de reallöneförsämringar som löntagarnadrabbats av . Ändringari sjukförsäkringen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. SvenAspling och klarlagt på ett utomordentligt sätt i dagens debatt. När de borgerliga parfierna likväl, trots alla dessaargument, vill hålla fast vid sitt förslag, tyder detta enligt min mening på enreaktionär halsstarrighet och en näsfan total okänslighet för vad vanligaarbetare och tjänstemän upplever sorn viktigt. Man talar om förhållanden iandra länder med ekonomiska svårigheter. Ett sådant land är . I Hollandavgick de socialdemokratiska ledamöterna av regeringen härförleden hellre änatt godta en försämring av sjukförsäkringens ersättningsnivå. Men jag talademed mina holländska vänner, som sade, att om någon hade vågat aktualisera ettinförande av karensdagar i hade det blivit näst intill revolution. Dethar inget borgerligt parti vågat där, utan det är såvitt jag vet unikt för desvenska borgerliga partierna att ge sig på arbetarklassen på det sättet. Löntagarorganisationerna påpekar, med all rätt, att ettinförande av karensdagar kommer att påtagligt försvåra avtalsrörelsen.Regeringen kräver att löntagarna skall vara återhållsamma i lönekraven. Sedanförsöker regeringen genomdriva försämringar i främst arbetarnas socialatrygghet. Därefter vill man med hjälp av arbetsgivarna tvinga andra grupper påarbetsmarknaden att försämra sin trygghet vid sjukdom. Ät detta vågar maningenting göra just nu utan man står och hejar på arbetsgivarna och utdelarmoralkakor till löntagarna. Men två av tre partier vill lagstifta mot rättenatt fritt träffa avtal om sjuklön. "Inget skulle allvarligare raseraförutsättningarna förfredhga förhållanden på arbetsmarknaden än sådanainskränkningar i avtalsfriheten", säger löntagarnas organisationersamfällt. Men ni talar inte ur skägget. Ett parti blinkar åt sina anhängare ochsäger: Vi skulle naturligtvis klippa till med en lag och upphäva den friaavtalsrätten - om vi fick, om vi hade chansen, om vi kommer åt. Det andrapartiet blinkar åt de andra och säger: Nej, vi rör aldrig den friaavtalsrätten. Det är självklart att regeringen genom sin halsstarrighetbäddar för en konfrontation på svensk arbetsmarknad i höstens avtalsrörelse. Så har argumenten för denna klasslagstiftning steg försteg smulats sönder. I sin nöd har då regeringens företrädare försökt ställasamhällsgrupp mot samhällsgrupp. Det kanske mest uppseendeväckande försöket ärFälldins påstående att denna försämring av sjukförsäkringen är nödvändig föratt vi skall får råd att bygga ut långvården. Låt mig härom säga: Kostnaden för långvården belastar intestatsbudgeten. Det är en fråga för landstingen, för de kommunala budgetarna.Deras möjligheter att bygga ut långvården på det sätt som är en nödvändigförutsättning för att de gamla skall kunna känna trygghet, beskär regeringengenom att ta pengar från kommunerna, konfiskera deras inkomster. Kommunernaberäknar att de borgerliga regeringarna tagit 10 000 milj. kr. frånlandefs kommuner och landsting. Den nedskärning som detta medfört har i höggrad drabbat de svagare grupperna i samhället. Vidare har regeringen beslutatatt den kommunala expansionstakfen skall begränsas till . Vi har avvisatdenna låga expansionstakt, just därför aft det i så hög grad skulle drabba ennödvändig utbyggnad av långvården. Upprikfigt sagt: Jag tycker det är lumpet attanvända människors behov av vård och omsorg som argument för enorättfärdig försämring av vanliga arbetares villkor när de blir sjuka. Det ärinfe vackert. har man i dagens debatt ytterligare ett nödargument.Man frågar: Vad är det socialdemokratiska alternativet? Så målar man uthemskheter. Vi har ett budgetalternativ som är starkare än ert. Vi täcker invåra löften. Då säger man att alternativet till detta är att höja momsen. Såsäger den ena centerpartisten efter den andra - ja, det är visst bara två. Mende har i alla fall talat om vilka hemskheter som drabbar medborgarna. Det ärsamma centerpartister som, när ni höjde momsen , sade att det inteskulle leda fill någonfing. Det var lätt som ett fjun att bära. Visst har vivarit beredda att låta bli den momssänkning som vi genomförde , för attpå ett ansvarsfullt sätt finansiera de sociala reformer som skall rivas upp.Det gäller värdesäkring, arbetslöshetsförsäkring, barnomsorg och sjukförsäkring- det är mycket. Momshöjningen ger ju betydligt mer pengar än vad ni får in påatt försämra sjukförsäkringen. Jag skulle vilja uttrycka det så här, eftersom ni hartagit upp denna debatt: Vi behöver alls icke höja momsen för att finansiera densjukförsäkring som vi vill ha. Vi har pekat på många andra ting. Vi har pekatpå att ni ger ut ett större belopp - 2 miljarder eller vad det är - isubventioner till kapitalägare via aktiesparfonder som det kallas. Genom enfullkomligt orimlig skaftesubvention av aktiesparande gör ni av med miljarder istatsinkomster. Det kan man ta till. Se bara på vad som har skett på ert egetlilla revir. talade om att det var bönder som klämde åtarbetare. Men jordägare och skogsägare klämmer inte åt sig själva. Ni sänkteskogsbeskatfningen - jag tror det var - med 700 miljoner. Då var detinte tal om budgetunderskott. Ni har infört alla möjliga bidrag påskogsområdet. Ni sänkte skogsvårdsavgiften från . Då var det infetal om budgetunderskott. Ni har betalat ut 4 000 miljoner tillSkogsägareföreningens bankrutterade företag. Ni har genomfört kraftigasänkningar av förmögenhetsskatten just för jordbrukare. Vi hade ett fall . hadetalat om för skogsägarna att överlåtelse av bl. a. skogsfastigheter skulle skefill pris som vida understeg marknadsvärdet. När det gick upp för LRF attgällande lagstiftning inte hade det innehåll som förbundet trodde och attskogsägarna alltså inte var berättigade till de skatteförmåner som man hadetänkt, började man idogt bearbeta statsmakterna. Man gick först upp tillbudgetdepartementet, som fill sin heder sade nej. Då gick man till utskottet,och där fick man gehör. Efter snabbehandling upphöjde den borgerligariksdagsmajoriteten LRF:s felaktiga råd fill lag. Det betydde skattesänkningför skogsägare med . Det är många sjuka som med sinatusenlappar i minskade förmåner får betala dessa fill enliten grupp skogsägare. Men om vibara håller oss till ert eget revir kan vi finna, att ni under de allra Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m.