prot · G509138 · 1981-12-31 00:00:00 — Där kan man få fram uppgifter om att genomsnittsinvånaren i dagmåste leva på av den mat genomsnittsinvånaren fick . Ser man på utvecklingen framöver kan man klart konstateraatt den går mot en ökad obalans mellan tillgången på livsmedel och antaletmänniskor. Detta innebär att vi i även måstespela en aktiv roll i de internafionella förhandlingarna omlivsmedelsförsörjningen, inte minst när det gäller beredskapslagring förkatastrofinsatser. Program är en av de FN-institufioner som Sverigehar haft ett samarbete med för att se till att man kanaliserar detmultilaterala livsmedelsbiståndet. I flykting- och katastrofsammanhang i , ,, och många andra länder har man i samarbete med flyktingkommissariennått ut till enskilda människor långt från civilisation eller överfylldavaruhus. De tio miljoner flyktingar som finns i vår värld måste få veta att defattiga länderna även kan räkna med vår solidaritet. Vi måste ocksåframöver räcka ut handen till dessa människor. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall fill desocialdemokratiska yrkandena. 60 (): Jag är något förvånad över den debatt som harförts här . Utskottets ordförande har så klart redovisat moderatasamlingspartiets ställningstagande i frågan om åsidosättande av mänskhga fri-och rättigheter. Vi anser att det är en sådan sak som gör att man bör omprövabiståndet. Både och har ändå uttryckt sinförvåning över moderata samlingspartiets inställning. Det finns därför anledningatt understryka vikten av att det verkligen går att förankra biståndspolitikenhos dem som skall betala. I tider med ekonomiska problem och därmed också krav pånedskärningar i statens och kommunernas utgifter ökar den enskildes krav på attsamhället använder skattepengarna på ett vettigt och effekfivt sätt. Det ärfaktiskt många som anser att det är orimligt att vi skall lämna bistånd tillländer med regimer som inte respekterar grundläggande mänskliga rättigheter.Detsamma gäller bidrag till länder som genomför anfallskrig eller hållertrupper på andra länders territorier. har ändock fidigare klart uttalat att ett avhuvudmålen för den svenska biståndspolitiken är att främja en demokratisksamhällsutveckling i mottagarlandet. Utskottet tillade dock försiktigtvis attmot bakgrund av den ekonomiska och sociala situationen i många "är det därför nödvändigt att ge demokratibegreppet en relafivt vidtolkning". Men utskottet fillade också som ett krav: "Kritik och avvikandemeningar bör kunna framföras utan risk för repressalier och övergrepp. "Jag ber att få hänvisa till utrikesutskottets betänkande 1978/79:1 s. 33, därdetta är klart utsagt. Det torde vara väl känt att de här kriterierna inte finnsi många mottagarländer - här har nämnts bl. a. ochVietnam. Detta har ändå inte påverkat den svenska biståndspolitiken i fråga omdessa länder, trots att utrikesutskottet - och även denna kammare - tidigareuttalat att ett avbrytande eller ett avvecklande av biståndet kan bli aktuelltpå grund av åtgärder i mottagarlandet, vilka mer eller mindre genomgripanderubbar förutsättningarna för utvecklingssamarbetet. Vi moderater anser att detfinns starka skäl att i sådana här fall verkligen ompröva biståndet. Ännu mera märkhgt är det, menar vi, att biståndspolifikeninte omprövas när det gäller länder som bedriver anfallskrig eller besätterandra länders territorium. Det bidrar definitivt inte till ätt stärkamänniskornas förståelse för biståndspolitiken, om vi underlåter att omprövaeller avbryta biståndet till länder som både åsidosätter rimliga anspråk pårespekt för grundläggande mänskliga rättigheter och dessutom för anfallskrig.Vissa erinringar har, enligt vad säger här , framförts tillVietnam, men de har tydligen inte påverkat utvecklingen där. För , som dessutom reagerat mot att vimoderater i reservation nr 5 följt upp uttalande , vill jagunderstryka att vi frånmoderat sida inte har krävt något avbrytande av svenskt bistånd. Viär medvetna om den långsiktiga inriktningen av biståndspolitiken, men vi anseratt bör reagera genom att sänka eller frysa anslagen, alternativtsuccessivt avveckla dem. Vi har från moderata samlingspartiet fört fram förslag somsyftar till att öka återflödet av det svenska biståndet. a. menar vi attSIDA särskilt bör uppmärksamma möjligheterna att öka kontakterna mellan svensktnäringsliv och länder med hög årlig landram men med låg import från Sverige.Det finns också mottagarländer som har en viss industriell utveckling och somborde har relativt goda möjligheter att tillgodogöra sig import av svenskaprodukter. Utskottsmajoriteten konstaterar att en ökning av bindningsgradenmedför prakfiska och andra nackdelar. Ja, det kan kanske medföra problem ivissa fall, men det är här i högsta grad fråga om en viljeinriktning. Vi fårinte vara så bundna till önskemålet om obundet bistånd att vi bortser från debetydande fördelar som ett ökat återflöde skulle ha för svensk ekonomi. Vårmöjlighet att på ge varaktig hjälp till utvecklingsländerna är ihög grad beroende av att vi får ordning i vår ekonomi och balans i vårautrikesaffärer. Det gäller även om förhållandena i den svenska ekonomin inte ärsådana att jag skulle vilja jämföra dem med vad som gäller i . Det är naturligtvis inte bra om var tredje biståndskronaär en lånad krona, även om, som vice ordföranden i utskottet uttryckte det , det inte är klart utsagt vart lånade pengar går i olika sammanhang. Ett ökat återflöde skulle utan tvivel verksamt bidra fillatt öka förståelsen för vår biståndspolitik. Vi har trots allt en vidinternationella jämförelser mycket låg bindningsgrad. I flera motionsyrkanden,bl. a. i den moderata partimotionen, förordas också en ökad användning avsvenska varor, när det gäller livsmedelsbiståndet. Vi har från moderata samlingspartiet bl. a. föreslagit ettökat utnyttjande av svenskt spannmål inom ramen för det bundna biståndet. Viavser då inte bara spannmålsleveranser för katastrofbistånd, utan också att enökad andel av det svenska spannmålsöverskottet skall ingå som ett naturligt ledi vår biståndspolitik. Inom jordbruket ser man det utan tvivel också som någotav ett rättvisekrav gentemot andra näringar att jordbruksprodukter i störreutsträckning tas med i biståndet. Och det vore märkligt om inte detta skullekunna lösas på ett för alla parter tillfredsställande sätt i en värld, därsvälten är ett ständigt problem på så många håll. Vi har pä den här punkten inte framställt några yrkanden,men genom en markering i ett särskilt yttrande har vi understrukit vikten avatt öka andelen av spannmål i biståndet; och behoven finns. Det framgår bl. a.av ett citat ur -I- Ländlicher Raum 1/82 i senaste numret avRapport från SIDA. Under rubriken: skriver man där bl. a.: "kommer även underåttiotalet att bli alltmer beroende av livsmedel från . Visserligen varvärldens livsmedelsproduktion högre 1981 ängenomsnittet förde tretidigare åren. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Ändå sjönkproduktionen per capita med . kan 15procent av världens livsmedelsproduktion komma att bli amerikansk, mot 2procent och ." Jag menar att detta citat visar att det finns allanledning att på ett bättre sätt än fidigare söka utnyttja svenskt spannmål ibiståndspolitiken. Också var i sitt anförande inne på denbrist på livsmedel som råder runt om i vår värld. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillsamtliga moderatreservationer som behandlas i utrikesutskottets betänkande nr20. 61HANS i (vpk): I motion 301 föreslår vi från vänsterpartietkommunisterna att beslutar om katastrofbistånd med 5 milj. kr. tillDemokratiska republiken och att detta bistånd kanaliseras överbefrielserörelsen . Vi kräver också att gör ett uttalande attSverige inte skall ha någon beröring med den internationella organisationenIGGI, for . I det första fallet - när det gäller katastrofbistånd -avstyrker utskottet vårt förslag med mofiveringen att man inte på förhand kanbinda sig för att katastrofbistånd skall utgå med ett visst belopp och att maninte har gjort som vi föreslår tidigare. Skall man aldrig göra någonting som man intehar gjort tidigare i den här , har det svenska folket och inga andrafolk heller något nytt att vänta av den här församlingen. Men frågan kan välinte gälla vad som har gjorts tidigare, utan den måste väl i första hand gällavad man vill med sin politik och vad man avser att genomföra. Att hänvisa tillatt man inte har gjort en viss sak tidigare är ju inte något sakargument,möjligen ett procedurargument. Jag kan tänka mig att det bakom formuleringen om att maninte har gjort så här förr - om man ger den en välvillig tolkning - finns entanke om att det på förhand är svårt att bedöma behoven, att man inte vet varkatastrofbiståndet behövs bäst osv. Det är en rimlig tanke om det är såutskottet resonerar, men man uttrycker sig inte så. När det gäller är det permanenta hjälpbehovetverkligen känt. Man behöver inte tvivla på om katastrofbistånd behövs ellerinte. Utskottet skriver självt i betänkandet att rapporter om en hotandeförsörjningskris har inkommit och att man inte med det tidigare biståndet har nåttut till de mest avlägsna områdena på . Det finns enligt alla kända bedömningar ett stort behov avhjälp till . Och det hjälpbehovet kommer att öka så länge denindonesiska regeringen fortsätter sitt utrotningskrig mot befolkningen. En allmänuppfattning bland kännare av är att medvetet försökerframkalla svält på ön, därför att man helt enkelt vill byta ut befolkningen.Man försöker svälta ihjäl den. Alla tillgängliga rapporter visar att minst 100000 - kanske 200 000 - har mött döden genom svält på grund av det utrotningskrigsom förs på ön. Därför borde man redan nu kunna besluta om att gekatastrofbistånd i enlighet med vpk-mofionens krav, i stället för att hänvisatill att man aldrig har gjort så . Sedan till frågan om kanaliseringen över Fretilin,befrielserörelsen. Jag behöver inte orda om befrielserörelsens betydelse. Vårmotion är väl motiverad på den punkten, och befrielserörelsen är också omnämndi utskottsbetänkandet - alla vet vad det handlar om. Det är också välkänt attFretilin har gjort klart att man är redo att ta emot och distribuera sådantbistånd som man får direkt. Och det vore dubbelt angeläget att ge Fretilinbistånd. Utskottet säger ju att det är svårt att komma fram med hjälp till deavslägsna och illa utsatta delarna, där hjäpbehoven är störst, och det är deområdena, i de otillgänghga bergen, som just Fretihn behärskar. Hjälp överFrefilin skulle alltså göra att man kunde nå dit man inte når . Utskottets eget resonemang när man avstyrker vår motion äregentligen ett argument för att fillstyrka den. När de gäller biståndet till Fretilin säger utskottetockså att de av fastlagda principerna för stöd till befrielserörelserinte är uppfyllda när det gäller Frefihn, nämligen att FN med svensk anslutninginte har uttalat sig för att sådant stöd kan ges. Med kännedom om den förändradeställningstagande när det gäller Östfimor och röstningen i FN om rätt till självständighetför , där avstod, är det klart att det så länge den nuvaranderegeringen sitter inte kan bli fråga om någon sådan anslutning till stöd förFretilin, även om FN i övrigt skulle rösta för det. svansar i den härfrågan bakom den internationella imperiahsmen, bakom och . Jag tycker att det vore bättre att nu från sidase till det verkliga, akuta behovet - var hjälpen behövs och vem som kandistribuera den, och då borde man rösta för vår mofion. . Så, herr talman, övertill frågan om anslutning till IGGI, den internationella stödorganisationenför den indonesiska regeringen, där den har s. k.observatörstatus. När vi säger att borde avlägsna sig från den härstödgruppen säger utskottet att man inte bör uttala att skall lämnaorganisationen, eftersom observatörskapet inte innebär någrabiståndsförpliktelser. Men vi har aldrig hävdat att det är av det skälet manborde hoppa av, utan det är därför att den indonesiska regeringen är svårtkomprometterad genom sin folkmordspolifik på . Att ställa upp i eninternationell stödorganisafion är ett slags erkännande av den regeringen ochdess handlande. Men det är väl med det här som med IDB, deninteramerikanska : medlemskapet är att anse som en draghjälp imarknadsföringen för svensk industri. Kan man vara med i IDB, som i huvudsakstöder blodsregimer i , kan man naturligtvis vara .med i denindonesiska organisationen, som stöder blodsregimen i . Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. logiskt,om man ser det från regeringens ståndpunkt. Bara det gynnar affärerna är detbra. Det är en blodsregim det gäller. hari februari lämnat en rapport där man berättar om oerhörda dåd. T. o. m.den av de indonesiska generalerna tillsatta marionettregeringen på Östtimorklagar över våldsregimen, över morden, den sexuella terrorn, den fysiskaterrorn, den psykiska terrorn och svältpolitiken. Det har gått så långt att deegna marionetterna i ett visst fall har fängslats för sin kritik. Det är verkligheten under den regering som nulyder under och som den genom sitt handlande stöder. Jag yrkar bifall till vpk-motionen 301. 62 HÄDARC ARS (fp): I den mörka bilden av världsekonomin finns,trots allt, några ljuspunkter. En sådan är att inte endast OPEC-länderna utanäven övriga som grupp lyckats öka sin andel av världshandeln under1970-talet. Detta är i första hand ett resultat av utvecklingen i vissau-länder. Det gäller främst de s. k. Nic-länderna, länder som ,, , och . Det gemensamma för dessa länder är att de avvisatsocialistiska lösningar på sina ekonomiska problem och satsat påmarknadsekonomi och industriell, exportinriktad expansion. Den positivautvecklingen har lett till att de ekonomiska förhållandena för flertaletmedborgare i dessa länder förbättrats. Detta framgår klart om man ser påstatistik över hur många hushåll som fått rinnande vatten, avlopp ochelektricitet, skaffat sig radioapparat, cykel och kylskåp och hur stor andel avbarnen som får skolundervisning och viss hälsovård. Detta innebär inte att det växande välståndet i dessaländer fördelats jämnt. I flera fall är det i stället så, att - liksom tidigarei de nu väletablerade industriländerna - förmögenhetsfördelningen snarareblivit ännu snedare. Men det har i dessa industrialiserade -till skillnad från i flertalet socialistiska - skapats tillgångar iform av kapital, utbildad arbetskraft och entreprenörskap som ger en grund förfortsatt ekonomisk utveckling och därigenom, , till ännu mer attfördela. Jag tycker att vi i vårt samarbete med och andraländer över huvud taget- och i det samarbetet ingår biståndssamarbetet som enviktig del - måste ta hänsyn till erfarenheterna av under vilka förutsättningaren självgenererande ekonomisk utveckling kan komma till stånd. Ett svenskt biståndspolitiskt mål är att stärka dendemokratiska utvecklingen i . Det är en stor och mycket svåruppgift. Den är stor, därför att pluralism och demokrati är ömtåliga blommorsom alltid i alla länder har svårt att slå rot och växa. Uppgiften är svår bl.a. därför att eventuella framgångar inte är så lätta att mäta. I en redovisningav resultatet av svenska u-landsinsatser är det enklare att i siffror angeantalet tillskapade vårdplatser eller nyvunna kilowattimmar än att mätainsatser för att t. ex. stärka från statsmakterna fristående föreningar elleroberoende tidningar. Därför framstår också vårt val av mottagarländer, våranvändning av länderobundna projektmedel och vårt sätt att kanalisera biståndetsom mycket betydelsefullt, också för våra möjligheter att i biståndsarbetetlägga ökad tonvikt vid att främja en demokratisk utveckling i världen. Vi är jusjälva övertygade om demokratins avgörande roll för att skapa samhällen prägladeav frihet och rättvisa, för respekt för människan - för varje enskild människa.Då är det också självklart att vi i vårt biståndsarbete fäster stor vikt vidden demokratiska utvecklingen -- eller åtminstone de långsiktigaförutsättningarna för demokratisk utveckling - i de länder med vilka visamarbetar. Vårt biståndsprogram är det främsta uttrycket för vårvilja att ändra missförhållandena i världen, att undsätta de mest utarmade ochlägga en grund för utveckling, internationell förståelse och fred. Därför ärbiståndsbudgetens storlek ett centralt mått på vår vilja till solidaritet. För mig och många i min generation var kravet på att vi iSverige via biståndsbudgeten skulle skänka av våra årliga inkomster tillu-hjälp en inspiration till polifiskt arbete. Det var en glädje när -på förslag av dåvarande biståndsministern - nådde det målet. Det ären heder för regeringen att den också i nuvarande kärva tider har försvaratenprocentsregeln mot attacker från moderata samlingspartiet. U-hjälpen får inte minska. Vårt mål måste vara detmotsatta. Så snart de ekonomiska förutsättningarna medger det, måste biståndetsandel av våra resurser öka på nytt. Långsikfigt bör målet vara en fördubblingav den svenska u-hjälpen. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 63STURE (): När man har lyssnat på dagens debatt och vibörjar närma oss voteringen, kan man kosta på sig en liten fundering: Hurtänker egentligen göra i voteringen om ? Tänker de,sedan de har förlorat i kontrapropositionsvoteringarna mot ochfolkpartiets reservationer, i huvudvoteringen ställa upp för regeringspartierna?Gör de det är deras myckna tal om besparingar bara en tom demonstration. Detblir då bara en markering av att man vill bestraffa länder som ,, , och för att de händelsevis råkar hasocialistiska regeringar. I den ämnesfördelning som utrikesutskottetssocialdemokrater har gjort mellan sig har det fallit på min lott att redovisaen del synpunkter på biståndet till södra , Men först tänker jag heltkort kommentera situationen i , eftersom vi har en reservation iden frågan, reservation nr 26, Det västsahariska folkets kamp för nationellt oberoendemot den marockanska ockupationsmakten har pågått . Det var i slutetav som lämnade sin koloni och som Marockoinledde sin militära ockupation. utropade den nationellafrihetsrörelsen den Demokrafiska sahariska republiken, Maureta-nien,som i början gjorde gemensam sak med , har senare dragit sig Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Situationen för dagen är att Polisario behärskar störredelen av territorium förutom vissa befästa städer och en enklavi norra delen av landet som hålls av armé. Det är dock främst på detpolifiska planet som Polisario haft stora framgångar . En majoritet av OAU:s medlemmar har erkänt Demokratiskasahariska republiken, som accepterades som 51:amedlemsnation i OAU. Det har lett till en kris inom organisationen, eftersomMarocko och några andra stater hotar lämna OAU. Det är naturligtvis svårt att sia om den polifiska ochmilitära utvecklingen i . Polisario är dockmycket välorganiserat och har byggt upp en infrastruktur och en egenförvaltning som inger förtroende. Även på det internationella planet tordetrycket mot komma att öka. Svenskt katastrofbistånd har alltsedan 1976 kanaliseratstill de västsahariska flyktingar som i mycket stort antal lever i läger iTindoufområdet i sydvästra . har det statligasvenska biståndet slussats via Rädda barnen. Förra budgetåret anslogs 6 milj.kr. till inköp av tältmateriel, vattencisterner och tankbilar förvattentransporter. Vidare skedde speciella matleveranser på till ettvärde av över 1 milj. kr. Rent tekniskt sker leveranserna via Rödahalvmånen till flyktinglägren. För någon vecka sedan beslutade regeringen attav.katastrofmedel anslå över 7 milj. kr. till den internationellt ännu ejerkända västsahariska Röda Halvmånen. Det är mycket väl använda pengar. Visocialdemokrater har i reservation 26 pekat på möjligheten att kanaliserabistånd även direkt till Polisario. Det skulle självfallet innebära en politiskmarkering, som kunde påskynda utvecklingen mot en lösning av konflikten. Det ärvår förhoppning att den dagen inte skall vara alltför avlägsen då svensktbistånd skall gå direkt till återuppbyggnaden inom den självständigaDemokratiska sahariska republiken. Den internationella kris och det elände somskapas av den vita minoritetens rasistiska terror i södra har blivit någotav en permanent fråga i världspolifiken. Problemen i södra riskerardärmed att komma i bakgrunden för uppmärksamheten när det uppstår nya akutakriser i , i , i , i , i Poleneller som senast i Sydatlanten. Men detta att man bara tycks orka med att följa eninternationell fråga i taget, gör att alla vi som vill se en snabb förändring isödra aldrig får förtröttas i vårt agitafionsarbete och våra krav påsvenska initiativ. Ser vi bakåt har det skett betydande positivaförändringar i södra - förändringar som entydigt pekar mot att den vitarasistregimen i Sydafrikanska republiken går mot sin slutliga upplösning.Demokratiseringen i förde radikala afrikanskanationalister till ledningen i de nya staterna och Mogambique. Efter ettbrutalt inbördeskrig skedde en snabb och fredlig övergång fill afrikansktmajoritets- Ledarna i arbetar systemafiskt på attfrigöra landet från beroendet av . Genom ett begynnande regionaltsamarbete mellan frontstaterna - där också och spelar en viktigroll - söker de nu stärka sina bräckliga ekonomier och steg för steg skära avde ekonomiska banden med rasistregimen i söder. SWAPO:s militära aktioner mot de sydafrikanskaockupafionstrupperna i har ökat trycket mot , som försökervärja sig genom militära djupt in i och genom att utrusta UNITA:sgerillagrupper i södra och östra . Rasistregimen genomför också militäraaktioner djupt inne i Mogambique och ligger uppenbarligen bakom en delsabotagedåd i andra frontstater i syfte att försvaga deras ekonomier. Det svenska biståndet till frontstaterna ochnationaliströrelserna i södra har som ett huvudsyfte att stödja deraskamp mot den vita rasismen. Om utrikesutskottets förslag för nästa budgetår gårigenom i alla delar, kommer det samlade anslaget för detta ändamål att uppgåfill 1 415 milj. kr. Sannolikt kommer dock den summan att bli 40 milj. kr.lägre, om nu i andra hand stödjer c-fp-reservationerna när detgäller anslagen fill och Mogambique. Men det är ändå värt att notera atten så pass stor andel av den svenska biståndsbudgeten satsas i södra . T)'värr har ställt sig vid sidan av denhär polifiken. De moderata förslagen innebär att de vill spara inte mindre än262 milj. kr. på anslagen till södra . Dessa 262 milj. kr. spararmoderaterna på följande sätt: -36 milj. kr., -5 milj. kr.,Mogambique -62 milj. kr., -69 milj. kr., -20 milj. kr.,-10 milj. kr.-, humanitärt bistånd i södra -20 milj. kr. ochregionala insatser i södra 40 milj. kr. Detta att med mer än en kvarts miljard kronorvill dra ned det svenska biståndet till dem som för kampen mot de vitarasisterna är faktiskt ganska uppseendeväckande. Det uppfattas säkerligen avregimen i och av dess ambassad här i som ett tecken på attmoderaterna inte särskilt helhjärtat står bakom den svenska Sydafrikapolidken. Rasisterna i Sydafrikanska republiken har säkerligen ocksåmed tillfredsställelse noterat att vårt största borgerliga parti i sin motionsäger sig vilja minska biståndet till "mottagarländer ur kretsen avsocialistiska enpardsta-ter". Den karakterisdken gäller Mogambique,och och väl också . är bekymradeöver respekten för grundläggande mänskliga rätfigheter i dessa stater ochanför: "Moderata samlingspartiet anser att biståndet måste omprövas och isista hand avbrytas gentemot sådana länder." Det är i högsta grad cyniskt att applicera sådanareakdonära resonemang och sparprogram på de afrikanska frontstater som fören kamp på liv och död mot den vita rasismen i södra . Vi kan troligen vänta oss dramatiska händelser i södraAfrika , och det kan mycket väl bli nödvändigt att dryga utde reguljära anslagen dit med pengar från katastrofreserverna. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Det finns vissa förhoppningar om att de fem västligaländer som söker en förhandlingslösning i kommer att öka trycket motregimen i .