prot · G50938 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:38 Om åtgärder för att effektivisera mervärdebeskattningen Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen, 1 § Justerades protokollet förden 19 innevarande månad. 2 §Svar på interpellation 1981/82:31 om åtgärder för att effektiviseramervärdebeskattningen 1 Ekonomi- och budgetministern : har frågat mig om regeringen ärberedd att snabbt ändra sekretesslagen när det gäller uppgift om registreringför mervärdeskatt och om regeringen är beredd till krafttag för att fåmervärdebeskattningen att fungera effektivt, I proposition 1981/82:59, som lämnades tillriksdagen, har regeringen föreslagit en ändring i mervärdeskattelagen som gördet möjligt för länsstyrelserna att till en enskild lämna ut uppgifter urmervärdeskatteregistret om en skattskyldigs registreringsnummer, namn, adress,firma och verksamhet, påstår i interpellationen att det finnskatastrofala brister i mervärdeskattekontrollen, att processordningen ärineffektiv och att mervärdeskattereglerna lider av stora tekniskaofullkomligheter. Jag kan inte dela uppfattning, men det gårheller inte att förneka att mervärdeskatten, liksom all annan beskattning, harbrister. Det är inte fråga om några katastrofala brister, menregeringen är självfallet beredd att vidta alla rimliga åtgärder för attförbättra mervärdeskatten på de punkter där det behövs. 2 (); Jag ber att få tacka ekonomi- och budgetministern försvaret på min interpellation. Det är tyvärr inte ovanligt att det fuskas medmervärdeskatten. har det gått så långt att många fackliga organisationeranser att det är nödvändigt att Om åtgärder för att effektivisera mervärdebeskattningen de griperin och kollar att företagen verkligen fullgör sina mest grundläggandeskyldigheter. Det gäller särskilt när facket tecknar avtal medentreprenadfirmor eller när arbetsgivaren är på väg att anlita vissaentreprenörer. Men ibland hindrar de statliga bestämmelserna en rimlig insyn iföretagens affärer. I vissa delstater i har man lagar som kräver att allaföretag som är skyldiga att betala varuskatt skall sätta upp bevis på att de ärregistrerade som skattskyldiga. Företaget måste sätta sitt registreringsbevissynligt på väggen i affären eller på annan plats där de driver sin verksamhet.På det viset kan vem som helst se om de betalar mervärdeskatt. Här i är det nästan tvärtom. Det har t. ex.Kommunalarbetareförbundets sektion vid fåtterfara. tänkte arbetsgivaren där anlita vissaentreprenörer. Den fackliga organisationen ville då kolla att alla firmorna varregistrerade i momsregistret. Företagen bedrev en verksamhet som utan tvivelvar momspliktig, och enligt svensk lag är de då skyldiga att registrera sig imomsregistret hos . Därför frågade facket ; Finnsdessa firmor i registret? Vad säger då ? Jo, att det inte går attlämna ut sådana uppgifter, för det skulle strida mot sekretesslagen.Kommunalarbetarna överklagade till kammarrätten, men fick samma svar. Deöverklagade till regeringsrätten och fick även där samma förbluffande svar. Man frågar sig; Hur kan en företagare få sin personligaintegritet skadad, om skulle lämna ut en uppgift som bekräftaratt företagaren fullgör sina lagliga skyldigheter? Det hela blir ännu meraGrönköping, om man vet att man utan vidare kan få fram exakt denna uppgiftbakvägen - om man bara känner till hur man skall ta sig dit. I så fall ställer man bara frågan till påett annat sätt. I stället för att fråga om någon är registrerad förmervärdeskatt eller inte, så frågar man: Hur mycket mervärdeskatt har blivitfastställd för ett namngivet företag? Den uppgiften är offentlig. För samtligasom är registrerade i momsregistret skall nämligen skattens storlekfastställas. Även om skatten är noll skall den ändå fastställas för samtligasom är med i registret. Känner man bara till denna bakväg kan man utansvårighet få reda på om en företagare finns med i registret. Ställer man rakt på sak den begränsade frågan, om någon ärmed i registret, så sluter sig som en mussla - med hänvisningtill behovet av sekretess. Ställer man däremot en mer långtgående fråga, hurmycket den och den personen betalar i mervärdeskatt, då öppnar siglänsstyrelsen fullständigt. Man lämnar ut uppgift om hur mycket mervärdeskatten person eller firma har betalat, och dessutom får man på köpet klart för sigom vederbörande finns med i registret eller inte. Sedan jag framställde min interpellation har regeringenlagt fram en proposition, som föreslår att i fortsättningen skalllämna ut uppgift om skattskyldigs registreringsnummer, namn, adress, firma ochverksamhet. Det är utmärkt att nu har tagit detta initiativ. jagnoterar alt regeringen inte helt vill slopa sekretessen. Man säger att om detfinns anledning att tro att den registrerade lider men av att en uppgift röjs,så skall den inte lämnas ut. Jag har litet svårt att se att det egentligen kanfinnas några integritetsskäl för att en länsstyrelse skall vägra att säga omnågon är registrerad för mervärdeskatt. Men den frågan prövas nu avskatteutskottet, och vi får väl se om skatteutskottet kan hitta något rimligtskäl för att en sådan uppgift skall gömmas undan offentligheten. I den andra delen av min interpellation går jag in påfrågan: Vad vill regeringen göra för att få mervärdebeskattningen effektiv? Jagtillät mig också att säga att det finns katastrofala brister imomskonlrollen. vill inte använda starka ord här. Det finnsbrister, menar han, men de är inte katastrofala. Jag står för egen del fast vid det uttryck som jaganvände. Men jag skall inte söka strid med om huruvida man skallanvända ordet katastrofal eller inte. Vad jag däremot gärna vill ha är endiskussion om vad som kan göras för att rätta till de brister som ävenbudgelministern erkänner finns. Vi häri dag över 400 000 som skall redovisa moms. Ungefärhälften av dem har en så kort redovisningstid som , och det gör detsvårare för skattemyndigheterna att göra rimlighetsbedömningar. Det kan blistora variationer i momsen , och det gör det vanskligare att snabbtbedöma om storleken på skatten verkar rimlig. får momsenheterna inungefär 1,2 miljoner deklarafioner. De flesta blanketterna stoppas ner ibyrålådorna utan närmare granskning. Momsenheterna är så överlupna av attadministrera skatten och att tolka de krångliga reglerna, att resurserna för enoffensiv granskning är synnerligen begränsade. Läget blev inte bättre av att vi 1979 fick bestämmelsen omfiktiv moms. Den fiktiva momsen har lett till en missbrukskarusell utan like.Tidningen har intervjuat skattefolk på i , och desäger; Denna lag gjorde att det blev lättare att råna staten än att råna enbank. Siffrorna från visar att statensåterbetalning av moms har stigit drastiskt . Återbetalningensandel av inbetald moms har ökat till . Vi härpå 235 000 kravpå återbetalningar till ett belopp på sammanlagt 24 500 milj. kr. Hur mycket avdetta hinner myndigheterna med att granska? För att kolla löntagarnas deklarationer har vi i Sverigeen väldig apparat som gör en genomgång av miljontals detaljer. Den kontrollenhar nog inte sitt motstycke någon annanstans i världen. Men när det gällermomskontrollen ligger vi långt efter andra länder. Jämför med t. ex. -för att inte tala om ! Det är inte så att momsen är ensjälvkontrolle-rande skatt. Snarare kan man säga att momsen i stort sett är enokontrollerad skaft. Därför är det i grunden vilseledande att säga som RolfWirtén gjorde i sitt svar till mig, att "mervärdeskatten, liksom all annanbeskattning, har brister". får ju inte blunda för att det ärmycket sämre ställt med Om åtgärder för att effektivisera mervärdebeskattningen Nr 38 kontrollen av momsen än medkontrollen av löntagarnas inkomstskatter. Fredappnden Insikten om detta borde vara enutgångspunkt, när arbetar med program för att komma till rätta medskattefusk och skatteflykt. Om åtgärder för att effektivisera mervärdebeskattningen 3Ekonomi- och budgetministern '; Det är bra att är nöjd medsvaret på den första frågan, och därför har jag kanske inte så stor anledningatt polemisera på den punkten. Det har lagts fram ett förslag, och jagtycker ändå att det är litet djärvt att säga att det inte finns någraintegritetsskäl som motiverar att man gör en avvägning mellan vad som skalllämnas ut och vad som behöver vara sekretessbelagt, vet lika välsom jag att det alltid är en svår avvägning i sådana här frågor, Jag tror nogatt det är rimHgt att man prövar sig fram och ser vad som går att göra utan gör våld på denna viktiga princip. Den andra frågan som har ställt handlar omatt det finns brister i momssystemet och om vad vi från regeringens sida villgöra åt detta. Här finns det till att börja med skäl att påpeka att vi vidflera tillfällen har gjort förstärkningar i skattesystemet som helhet för attmotverka skatteflykt och skattefusk. Jag skall inte gå in på den debatten i heladess vidd, eftersom det inte finns anledning att på grund av den här frågangöra det, utan jag skall begränsa mig ftll frågan om momskontrollen. Men låtmig ändå säga, , att det inte är så att kontrollen avmervärdeskatten i det här avseendet innebär större problem än andra kontroller.Man måste nog snarare säga att den med sin enklare utformning har en hel delpositivt i sig. När det gäller resurstilldelningen vill jag gärna påminnaom att medel under det här budgetåret har anvisats motsvarande 27 tjänster i detre storstadslänen. Vidare har lämnat ett förslag om bemanningpå mervärdeskatteenheterna, ett nytt ADB-system när det gäller mervärdeskatten,förbättrade kontrollrutiner, utökat informafionsutbyte mellan olika delar avskatteförvaltningen och andra åtgärder. Här har alltså gjorts mycket, och jaghar redan sagt i mitt svar att med den inriktning jag har när det gäller attförsöka förbättra våra möjhgheter att förhindra skatteflykt och skattefuskkommer jag - det kan jag försäkra - att fortsätta att flytta frampositionerna, så att vi inte behöver se detta som ett växande problem. Att detkommer att bli ett problem tror jag vi måste inse, i och med att vi har ett såstort skatteuttag i det svenska samhället. Vi kan inte komma förbi allasvårigheter, men vi skall försöka förbättra systemet steg för steg, och kan vihjälpas åt med det så är det bra. Anf.4 (): När det gäller integritetsskälen skall jag inte säga attjag överblickar situationen så i detalj att jag kan utesluta varje tänkbarmöjlighet till att integritetsfrågor kan komma upp. Vi får väl se omskatteutskottet kan hitta några skäl att göra undantag från integritetsynpunkt.Hittar man vid utskottetsprövning sådana skäl är jag beredd att stödja skyddet för enskilda personersintegritet. Men i stort sett finns det ingenting att slå vakt om när det gällerfrågan om vem som är registrerad för moms eller inte. Sedan är jag oroad över att budgetministern slätar överproblemen med just momsen. I och för sig kan man säga att vi har problem medskattekontroll över hela fältet, och det är rimligt att budgetministern äroroad över det, men jag vill bestämt påstå att momsen erbjuder störreproblem än t. ex. än löntagarnas inkomstskatt. Det borde inte vara särskilt svårt att komma överens omatt det förhåller sig så, . Är inte alls oroad över attandelen återbetalad moms stiger så oerhört snabbt? Inte kan det väl vararimligt att skall vara återbetalningsdel i det här sammanhanget? Närdet gäller den speciella frågan om fiktiv moms vet vi, att det på den punktenförekommer ett mycket stort missbruk. Det kan ju inte varaomedveten om. När det sedan gäller frågan om hur många som arbetar medmomsen, är det f. n. ungefär 360 handläggare och ca 280 biträden. Det finns,som var inne på, ett förslag att utöka personalen, förbättra dentekniska utrustningen och dessutom försöka integrera momsen och inkomstskattenför att lättare kunna göra avstämningar av om de gjorda redovisningarna verkarrimliga. Men om man går igenom vilka brister som finns iutgångsläget, kan man snabbt konstatera att dessa åtgärder inte kommer atträcka. Inte ens en fördubbling av tjänsterna skulle vara tillräcklig för attklara av problemen. Av de 400 000 som är momsredovisningsskyldiga blir i dagungefär 1 000 föremål för taxeringsrevision, och det är dessutom ofta intefråga om den djupare kontroll, den grundliga genomgång, som skulle varanödvändig i många fall. Och detta är ett dilemma. Vi kan öka antalet tjänstemän,förbättra utrustningen, förbättra utbildningen, förenkla mervärdeskatten osv.Vi kan säkert vinna en hel del genom sådana förfaranden. Ändå är det minuppfattning att inte ens allt detta kommer att räcka fill, utan det behövsdessutom en klar och långsikfig inriktning av arbetet. Därför bör man strävaefter att ta ytterligare ett steg i reformeringen av inkomstskatten. Då skullevi kunna övergå till en definitiv källskatt om , och därmed ocksåkunna överföra kontrollresurser avseende de bokföringsplikfiga och demomsredovisningsskyldiga. De resurserna binds upp av den utomordentligtingående detaljkontrollen av löntagarnas inkomstskatt, av kontrollen av attderas blanketter är korrekt ifyllda osv. Vi måste alltså , , ha siktetinställt på att föra över en större del av resurserna fill kontroll av deskattekällor där de verkligt stora pengarna rinner undan, I detta sammanhang ärmomsen något att mycket allvarligt beakta . Om åtgärder för att effektivisera mervärdebeskattningen 7 protokoll 1981/82:37-38 Om åtgärder för att effektivisera mervärdebeskattningen 5Ekonomi- och budgetministern ; Vi är överens i själva sakfrågan när detgäller att angripa problemen. Det är mera en fråga om hur man skall göra det.Där tycker jag inte heller att interpellantens synpunkter skiljer sig särskiltmycket från de synpunkter som jag har gett i det här svaret och i andradebatter om denna fråga. Det är i hög grad en resursfråga. Därför har vi vidtagitspeciella förstärkningar på kontrollområdet över huvud taget och särskilt påmomssidan, som jag har redovisat. Vi håller på att utrusta den tekniskaapparaten för att få en bättre tingens ordning. Vi har också en samordning avresurserna på gång, som nämnt. Det äralltså fråga om ungefär samma grepp. Beträffande den fiktiva momsen har jag gettmervärdeskatteutredningen i uppdrag att på nytt se på det problemet. Vi fårlåta utredningen arbeta och se vad det leder till. Det är ofta en statistisk lögn när man talar om denfiktiva momsen som en total flyktvolym. Det är ju så - och det kännernaturligtvis väl till - att om man gör avlyftet av produktion påexport är det en helt legal återbetalning som sker. Det rör sig om mycket storavolymer, och vi skall komma ihåg att där ligger den tunga delen i den härstatistiken. Sedan kan det finnas fuskföreteelser - det vet vi om. Dåhar det dess bättre visat sig att man från kontrollmyndigheternassida upptäckt saken, även om det självfallet inte gäller allt. Men vi har ivarje fall ett uppmärksammat fall som visar att kontrollsidan fungerar. Det taren innan man upptäcker sådant här, men slår man till. Vi får inte sätta likhetstecken mellan utbetalningarna förfiktiv moms och skattefusk eller skatteflykt- så är det naturligtvis inte. Ochjag tror inte heller att menar det. Men det blir ofta så att manförsöker förstora problemet till att vara enbart ett skattefuskproblem. Det ärdet inte. 6 JANBERGQVIST (s); Jag vill citera något som står iriksskatteverkets , som är från aprili år; "Kontrollfunktionen för momsen måste anses ha varitunderdimensione-rad ända sedan skatten infördes. De resonemang som då fördes omatt skatten var självkontrollerande har visat sig vara orealistiska. Det fåranses vara otillfredsställande att huvuddelen av de skattskyldiga, dvs. de somregelmässigt avlämnar positiva deklarationer, i många fall inte blir föremålför någon systematisk kontroll." Mycket av det som RolfWirtén här har sagt kan jag instämmai. Men det är på en punkt som han gör mig oroad, nämligen när han förnekar attproblemen beträffande mervärdeskattekontrollen skulle vara större änbeträffande kontrollen av löntagarnas inkomstdeklarationer. Det är heltuppenbart - och jag tror att ekonomi- och budgetministern kommer att finna detom han sätter sig ner i lugn och ro och går igenom problemen med de ansvarigatjänstemännen och myndigheterna - att de resurser vi förfogar över när detgäller att kontrollera löntagarnas deklarationer internationellt sett kanske ärutan motstycke. Man hittar kanske inte något annat land där det finns en sånoggrann kontroll av att deklarationsblanketterna är som de skall, medan vidäremot ligger långt efter andra länder när det gäller att kontrolleramervärdeskatten. Vi behöver bara gå över sundet till för att finna enhelt annan organisation och en mycket stor skillnad beträffande effektiviteten.Går vi sedan till finner vi att skillnaden är som . Fundera pådetta, herr ekonomi- och budgetminister! Ett erkännande av att problemet på momssidan är större ännär det gäller att kontrollera löntagarnas inkomstdeklarationer leder tillslutsatsen att siktet i den fortsatta skattereformeringen bör vara inställt påen sådan förändring att resurser kan föras över från kontrollen av de sexmiljonerna deklarationsblanketter på inkomstskattesidan till debokföringsskyldiga och dem som är skyldiga att redovisa moms. Om skatteutjämningen mellan kommunerna Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1981/82:63 om skatteutjämningen mellan kommunerna 7Ekonomi- och budgetministern ; har frågat mig om jag är bereddatt utvidga direktiven för kommunala grundgarantiutredningen (B 1980:02) så attutredningens prioriteringar också skall omfatta avståndens ochsysselsätt-ningsålgärdernas betydelse för merkostnad i norrlänen samtom den av Svenska kommunförbundets sex nordligaste länsavdelningar presenteradeutredningen i övrigt kommer att föranleda någon åtgärd från regeringens sida. De nämnda länsavdelningarna presenterade sin utredning förkommunministern och mig vid en uppvaktning och överlämnadesamtidigt en skrivelse i ärendet fill regeringen. Regeringen har föreskrivit attlänsavdelningarnas skrivelse skall överlämnas till den kommunalagrundgarantiutredningen. Den kommunala grundgarantiutredningen har enligtdirektiven fått i uppdrag alt göra en översyn av statistik och kalkylmetoderför grundgarantin i skatteuljämningssystemet. Uppdraget skall i första handomfatta samtliga faktorer som ingår i grundgarantin. Utredaren skall ocksåundersöka om det kan anses lämpligt att införa ytterligare faktorer förbestämmande av grundgarantin. Länsavdelningarnas krav om att avståndens betydelse skallbeaktas i skatteutjämningssystemet är ett klart exempel på faktorer som kanundersökas av grundgarantiutredningen. (1978/79:95) om den Om skatteutjämningen mellan kommunerna kommunalaekonomin anfördes att sysselsättningsläget i kommunerna påverkarskatteunderlagets storlek och befolkningsförändringarna och att dessa effekteräven i fortsättningen kommer att beaktas i skatteutjämningssystemet. I övrigt- framhölls det i propositionen - torde det vara svårt att beräkna och väga ini systemet effekterna av olika sysselsättningsgrad i kommunerna. Vidriksdagsbehandlingen av det nya skatteutjämningssystemet gjordes ingaerinringar mot detta uttalande. När resultatet föreligger från den tekniska genomgång somgrundgarantiutredningen skall göra kommer det att finnas underlag för attbedöma vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas i fråga omskatteutjämningssystemet. 8ARNE (); Jag ber att få tacka ekonomi- ochbudgetministern for svaret. Det är glädjande att regeringen, redan dagen efter det attjag framställde min interpellation, beslöt att överlämna den utredning jagomnämner - från sex nordligaste länsavdelningar - tillgrundgarantiutredningen. Utredningen från länsavdelningarvisar, som jag påpekade i interpellafionen, hur skatteutjämningsreformhar bidragit till att ytterligare öka obalansen kommunalskattemässigt mellankommuner i och kommuner i övriga delar av landet. Jag hade i min första fråga uttalat önskemål om attutredningens bevisföring skulle få tas upp av grundgarantiutredningen. Det ärnu effektuerat av regeringen, och jag gläds över den framgången medinterpellafionen. Ekonomi- och budgetministern säger att avståndensbetydelse - ett av de två nya inslag jag önskade föra in i utredningensbedömningar - kan undersökas av utredningen, Likaså säger statsrådet attsysselsättningsläget är en effekt som kan beaktas - däremot intesysselsättningsgraden i kommunerna. var det ett mellanting jag tog upp i interpellationen;de permanenta, strukturella skillnaderna i kommunalt engagemang försysselsättningen mellan de nordliga och de sydliga landsdelarna. Kostnadernaför helt nödvändiga sådana engagemang är mycket större i de norrländska kommunernaoch landstingen än vad de är i de syd- och mellansvenska delarna av landet. Jagvet inte om jag skall uppfatta svaret så att statsrådet anser det motiverat meden invägning av de skillnaderna i utredningens bedömning. Jag vore tacksam omstatsrådet kunde ge klarhet på den punkten. Avslutningsvis säger ekonomi- och budgetministern i svaretatt när resultatet föreligger från den tekniska genomgång som grundgarantiutredningenskall göra kommer det att finnas underlag för att bedöma de åtgärder som jagefterlyste i interpellationen - åtgärder från regeringens sida. vet jag inte hur snabbt grundgarantiutredningen kanarbeta, men klart är att det brådskar med att vidta åtgärder för att återställadet balansläge mellan landsdelarna som försköts genom reform. Jag skall nu presentera för statsrådet och regeringen enundersökning som jag gjort med hjälp av upplysningsijänsl och somvisar hur reform har vidgat obalansen till de norrländska landstingensoch kommunernas nackdel. reform var Norrlandslänens andel av dettotala statliga stödet till skatteutjämning , Efter den senastereformen går inte mycket mer än en tredjedel av stödmedlen till - bara35,, Jag kan också redovisa hur de fem Norrlandslänen hardrabbats av denna försämring; hade reform avskatleutjämnings-stödet i riket, är andelen . har fått sin andel minskad från tidigare10,till 1981, Jämtlandsläns andel har sjunkit från till , har drabbats hårdast, Y-läns andel avdet totala stödet har reducerats från till , har klarat sig bäst. Där har försämringenstannat vid minus - från fidigare till innevarande år. Lägger man till detta de besked som de sex länenskommunförbundsavdelningar redovisat i den utredning som jag hänvisade till iinterpellationen om hur kommunerna i norr tvingas höja sina skatter betydligtmer än syd- och mellansvenska kommuner, finner man att argumenten bör varatillräckligt starka för statsrådet och regeringen att säga att åtgärder måstevidtas mycket skyndsamt för att undvika att den regionala ojämlikheten, i vårtland ytterligare förstärks. Jag hoppas att det inte var regeringens avsikt medden senaste skatteutjämningsreformen att Norrlandskommunerna skulle förlora sinandel av skattestödsmedlen på det sätt som jag här har redovisat. Den pågående försämringen för norrlänens del när detgäller skatteutjämningen är ytterligare ett bevis på hur de regionalpolitiskareformer som vi byggde upp under socialdemokratins regeringsår nu stegvishåller på att raseras. voterade den borgerliga majoritetenhär i kammaren igenom en allvarlig försämring av det statliga lokaliseringsstödet.Hundratals miljoner drogs in av stödmedel. röstade samma borgerliga majoritet igenom ettregeringsförslag om att minska det utpräglat norrländska fraktstödet med drygt50 milj. kr. Det är en närmast katastrofal försämring för många små ochmedelstora företag i . Lägger vi till detta också den gradvisa försämring avskatteutjämningen som jag här redovisat, så får vi en helhetsbild av hur 1960-och 1970-talens regionalpolitiska reformarbete nu raseras på löpande band. Jag vill be statsrådet hälsa till regeringen att nutål inte mer av försämrande regionalpolitiska förändringar. Rekord iarbetslöshet, varsel och inskränkningar, neddragning av den allmänna servicenär bevis på Om skatteutjämningen mellan kommunerna Om skatteutjämningen mellan kommunerna hurNorrland nu gradvis håller på att förblöda på grund av den borgerligapolitiken.