prot · G50922 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:22 Omsvenskt initiativ till stöd för vissa grekiska flyktingar 1 § Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1981/82:45 om svenskt initiativ tillstöd för vissa grekiska flyktingar har frågat mig omregeringen är beredd att ta initiativ som kan bidra till att lösa frågan omrepatriering, dvs. återförande till hemlandet, av de flyktingar som lämnadeGrekland efter inbördeskrigets slut och har levt i olikaösteuropeiska stater. Det rör sig här om ett flyktingproblem med många aspekter,Det kompliceras av att mer än tre decennier gått sedan dessa människor lämnadeGrekland. Den avgångna grekiska regeringen ansåg altproblemet måste lösas genom gradvis repatriering baserad på individuellaansökningar. Enligt officiella siffror återvände på detta sätt drygt 25 000 personer för atl stanna för gott iGrekland. Ca 27 000 människor beviljades temporärauppehållstillstånd. förde den grekiska regeringen förhandlingar meden rad östeuropeiska stater om hur intjänade socialförsäkringsförmåner skullekunna överföras till . En överenskommelse om detta har ingåtts medBulgarien. Det är uppenbart att detta är enfråga som måste lösas av den grekiska regeringen i samverkan med de stater ivilka de berörda flyktingarna är bosatta. 2ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); Herr talman! Jag tackar utrikesministern försvaret. Anledningen till min fråga är att jag ville belysa den dramatiska situationsom tusentals grekiska politiska flyktingar beflnner sig i på grund av en Om utvecklingen av BC-stridsmedel påtvingadexil, som har varat . Det handlar om de grekiska politiskaflyktingar som flydde lill olika socialistiska länder efter det militäranederlaget i inbördeskriget för . De är nu spridda över nästanalla socialistiska länder i . Dessa människor har godtyckligt och ofrivilligt berövatssitt grekiska ;arskap med stöd av undantagslagar som är avskaffade förlänge sedan. Trots detta har de inte möjligheter att återvända till sitthemland. har t. o. m. mänga ansökningar om tillstånd för kortvarigaeller tillfälliga besök avslagits. Även om de grekiska politiska flyktingarnasproblem inte kan betraktas som ett av de största eller mest akutaflyktingproblemen, handlar det i alla fall om 30 000 människor som beflnner sigi en tragisk situation. Utrikesministern säger i sitt svar att den avgångnagrekiska regeringen har sökt lösa detta problem genom att bevilja gradvisrepatriering baserad på individuella ansökningar. Det är riktigt att ungefär 30000 redan har återvänt till följd av den metoden. Men har lösningenmed individuella ansökningar inneburit att ytterligare 30 000 inte kanåtervända. Det är inte ett administrativt problem utan framför allt ettpolitiskt sådant. Min kirhoppning var att den svenske utrikesministern ochden skulle ta alla nödvändiga initiativ för att positivtkunna bidra till denna frågas lösning. Utrikesministerns svar inger inte sådanaförhoppningar. Han säger att det uteslutande är ett problem som måste lösasgenom förhandlingar mellan den grekiska regeringen och berörda stater. Jaganser fortfarande att det finns stort utrymme för visst initiativ från densvenske utrikesrriinistern. Och jag kan inte se att det finns någon anledning tillatt inte ta ett initiativ. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1981/82:47 om utvecklingen av BC-stridsmedel har frågat mig hurregeringen bedömer utvecklingen inom BC-stridsmedelsområdet och vad den anserom den kubanska regeringens uppgifter att utsätts för biologisk krigföringfrån . Användningen av kemiska och biologiska vapen är förbjudenenligt en internationell överenskommelse som träffades 1925, det s. k.Genéveproto-kollet. I fråga om biologiska vapen är det dessutom enligt ettavtal förbjudet att utveckla, tillverka och lagra sådana vapen. Trots det i Genéveprotokollet gällande förbudet motanvändning av kemiska vapen anses stora lager av sådana vapen finnas isupermakternas arsenaler. Det finns inom detta område flera tecken som geranledning till oro. Ett sådant är amerikanska senatens beslut att bevilja medelför utrustning till en anläggning för tillverkning av binär nervgasammunition. Det ärvidare känt alt sovjetisk trupp har hög beredskap för kemiskkrigföring. finns del uppgifter som givit upphov tillmisstankar om tillverkning av biologiska vapen. Det har också förekommitrapporter om användning av kemiska eller biologiska vapen, t. ex. i Kampuchea.Det har inte kunnat fastställas om misstankarna är befogade. Beträffande uppgifterna om alt har utsatts förbiologisk krigföring från , gör man från officiellt kubanskt håll gällandeatl förorsakat ett antal i förekommande virusepidemier.Från amerikansk sida har man tillbakavisat dessa påståenden och förklarat attvarje uppgift om att skulle vara engagerade iB-vapenkrigföring mot saknar all grund. Jag vill även nämna att både och harskrivit på den s. k. B-vapenkonventionen. har därför möjlighet att begärakonsultationer för att klarlägga frågan. har såvitt jag vet inteutnyttjat denna möjlighet. Några belägg för de kubanska påståendena har sålunda inteframkommit. Det är därför enligt regeringens uppfattning inte möjligt alt f. n.göra en sakligt välgrundad bedömning av uppgifternas sanningshalt. Om utvecklingen av BC-stridsmedel 4OSWALD (vpk); Jag tackar utrikesminstern för svaret på min fråga. Såväl jag som utrikesministern, som har följt den härfrågan , är allvarligt oroade över denna utveckling påBC-stridsmedelsområdet. Jag bedömer det som positivt att utrikesministern, ochnaturligtvis också regeringen, ser så allvarligt på denna fråga. Som det sägs i svaret, är dessa vapen några av de få motvilka man har undertecknat konventioner om förbud. Trots detta har alltså, somvi vet, sådana här stridsmedel kommit till användning åtskilliga gånger.Vietnamkriget är ett känt exempel, och har vi fåttrapporter dels från , där man anklagar för att ha använtBC-stridsmedel, dels från , där man nu har lagt fram många anklagelser motUSA om den biologiska krigföringen mot . Det har alltså gälltvirussjukdomar av olika slag på tobak och sockerrör, mot husdjur och ävenmänniskor. Man har framför allt talat om epidemier av gula febern och senast enögonsjukdom, som man menar på ett oförklarligt sätt har uppkommit. Det sägs också i svaret att det är svårt att fastställaanvändningen av sådana här vapen. Och det är just det som är det otäcka medvapnen - de kan användas på ett sådant sätt och fä sådana verkningar att det ärväldigt svårt att klart fastställa om det är fråga om vanliga epidemier ellerom del på något sätt skett en spridning av någon annan makt. När det gäller det kubanska fallet finns det ocksärapporter ifrån sida. De kommer som vanligt från ärliga människor,avhoppade CIA-tjänstemän och andra, som för ganska länge sedan har gått ut ochtalat om att den biologiska krigföringen mot har pågått ,faktiskt ända 11 protokoll 1981/82:20-22 Om de politiska förhållandena i De påstår klart och tydligt all det i delta fallhar förts ett krig mot . Jag tycker också atl det finns all anledning alt la ganskaallvarligt på den kubanska regeringens påstående. Det nämns i svaret att kan begära konsultationer.Självfallet borde man då göra det, om man nu har möjlighet att få den här sakenklarlagd, och det tillkommer atl ta ställning lill delta. Men när del gäller den övergripande frågan, dvs. delfaktum att vi vet, såsom också sägs i svaret, att det pågår upprustning, attstormakterna har satsat på delta, skulle jag vilja fråga utrikesministern; Harregeringen för avsikt att ta några initiativ i den här frågan? Vill regeringenta upp den exempelvis i internationella fora som FN eller på annat sätt? Detvore intressant att få veta det. har ju undertecknat det härinternationella fördraget och har därför skyldighet att följa upp saken. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:56 om de politiska förhållandena i har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta med anledning av dödsdomarna och terrorn motcivilbefolkningen i . Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifter omförhållandena i provinsen . Allvarliga oroligheter inträffade iprovinsen . Dessa krävde ett stort antal dödsoffer blandcivilbefolkningen. Sedan des;; har stora arméförband varitstationerade i Baluchistan. I frågan talas om tvångsrekrytering av pakistanskamedborgare till den brittiska armén. Jag är inte säker på vad . Möjligtvis avses rekrytering av frivilliga till den omanska armén ivilken brittiska instruktörer ingår. De nio dödsdomarna i Baluchistan, varav en redan ärverkställd, är delvis en följd av ett attentat mot en omanskrekryteringsofficer . De närmare omständigheterna rörandevissa av fallen är dock oklara. Den larsjälvfallet avstånd från all politisk förföljelse. Regeringen arbetar ocksåsedan länge bl. a. i olika FN-organ för att begränsa och avskaffaanvändningen av dödsstraff. 6 EVAHJELMSTRÖM (vpk); Jag tackar för svaret på min fråga. Situationen i Pakistanär inte bara alarmerande, som jag framhöll i min fråga. Den är rent katastrofal. Jag har här en hel bunt med protestskrivelserfrån , samtliga märkta "brådskande". Därpåvisar man hur fackföreningsmanniskor, journalister och politisktoppositionella antingen mördas eller torteras eller kastas i fängelse. Manhugger hiinderna av dem - uppräkningen av de ohyggligheter som pågår i landetskulle kunna göras lång. skrivs, med rätta, spaltkilometer om situationen iIran, men frågan är om inte situationen i kan betecknas som likaallvarlig. Därför förvånar mig svar, och det gör mig faktisktbeklämd. Jag anser nämligen inte att han svarat på min fråga, om han är bereddatl ta avstånd från den terror mot civilbefolkningen som förekommer i Pakistan.Beror det möjligen på atl efter händelserna i Afghanistanåterupptagit militärhjälpen till del landet? 1 årets budgetproposition sågs visserligen all politiskapartier i opposition mot regimen i har förbjudits och all press- ochyttrandefriheten har beskurits, och man skall därför dra ner pä biståndet. Menman säger atl detta bistånd skall ersättas med samarbete i andra former. Dåfrågar man sig naturligtvis oroligt, vilka dessa kan länkas vara. Min fråga gäller främst situationen som helhet i Pakistan.1 det avseendet är som sagt regeringens tystnad beklämmande. Men min frågagäller också de nio studenter som dömdes lill döden. Enligt AmnestyInternational skedde delta på helt felaktiga grunder, och del är vad jagåsyftar med min fråga. Sedan jag framställde den första gången har en avdödsdomarna redan verkställts. Jag tycker alt det kan finnas skäl för OlaUllsten alt bestämt la avstånd från detta, liksom man har gjort från Amnestyssida och med tanke på vad som påvisats från FN-organssida, når man bl. a. harbeskrivit atl över 800 människor har mördats av regimen . Om de politiska förhållandena i Det avståndstagande som mot den terror och förföljelse som kan förekomma i finns idel svar som jag läste upp. och jag kan bara hänvisa till det. Dessutom tror jag alt det voreklokt för egen trovärdighet om hon inte försökte rikta denbeskyllningen mot den att vi skulle avstå från atl geullryck för vad vi tycker om terror i olika länder bara därför att denamerikanska regeringen skulle ogilla det. Den sortens agerande vore den svenskaregeringen, för att inte säga det parti som jag representerar, helt främmande. 8 EVAHJELMSTRÖM (vpk): Herr tal man! Då måste jag ställa frågan vad OlaUllstenavser med det näst sisla stycket i svaret, där han tar upp de niodödsdomarna i Baluchistan och säger atl de är en följd av ett attentat mot enomansk rekryleringsofficer och att de närmare omständigheterna rörande vissa avfallen skulle vara oklara. Det räcker med att man sätter sig in i del material somAmnesty gett ut och det material som även FN har plockat fram för att se attdessa dödsdomar är Om tillgodoseende av vissa jämställdhetskrav i byggnads-och planlagstiftningen rentpolitiska och en ren terror riktad mot befolkningen för att försöka lystaoppositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:64 om tillgodoseende av vissajämställdhetskrav i byggnads- och planlagstiftningen har frågat mig om jag avseratt ta några initiativ för att den nya skall tillgodose dekrav som kvinnorna ställer på såväl utformningen av som inflytandet översamhällsbyggandel. Som påpekar i sin fråga uppvaktades jag imaj månad av Föreningen byggforum, som då överlämnade en skrivelse medsynpunkter på den s. k. förslag till ny plan- och bygglag. Innehållet i skrivelsen - liksom övriga remissynpunkter -övervägs i arbetet med den nya som pågår inombostadsdepart-mentet. Inriktningen är alt en lagrådsremiss skall vara färdigunder . Jag är mot den bakgrunden inte beredd all nu redovisa hur manbör lösa de angelägna frågor som Föreningen byggforum tagit upp. Rentallmänt vill jag understryka atl det självfallet är regeringens ambition attäven inom detta område aktivt driva jåmställdhetsarbetet vidare. 10CECILIA JENSFELT (c): Jag tackar bostadsministern för det positivasvaret på min fråga. Bakgrunden lill min fråga är att dagens storskaligasamhälle har formats av män för atl i första hand passa för friska,förvärvsarbetande män, som kopplar av allt ansvar och alla bekymmer för hem ochbarn och som kan köra långa vägar med bil för att komma till arbetet och köravidare för att idka fritidsintressen, osv. Vardagsfunktionerna harblivitsträngt åtskilda och binds samman med en omfattande transportapparat. Det måste självfallet till varje pris förhindras attmorgondagens samhälle byggs på så ensidiga erfarenheter, att det bara passarför den här typen av människor. Morgondagens samhälle måste bli ett helhetens samhälle,där våra vardagsfunktioner är väl samlade i såväl tid som rum. Barnen måstefinnas med mitt i vardagen. Kvinnor och män måste kunna förvärvsarbeta på likavillkor. Bostäder, arbetsplatser och service måste ligga nära varandra.Allsidiga lokalsamhällen som ger såväl barn som vuxna en trygg miljö ochgemenskap måste vara målsättningen. Jag tror, herr talman, inte att detta samhälle kan bliverklighet om inte kvinnornas erfarenheter av vardagslivet kommer med isamhällsplaneringen - vikliga erfarenheter från vardagslivet. Kvinnornas och männens erfarenheter av vardagslivet ärhögst olika . herr talman, alldeles nödvändigt alt man ger ettklart uttryck för hur oerhört viktigt det är atl dessa erfarenheter frånsplittring mellan arbete, omsorg, boende och fritid kommer med i de avgörandebesluten om samhällets fortsatta utformning. Jag kommer att följa frågans behandling genomlagrådsremissen med stort intresse. Överläggningen var härmed avslutad. Om förutsättningarna för helårsboende i vissa fritidsboendeområden 6 § Svar på fråga 1981/82:72 om förutsättningarna förhelårsboende i vissa fritidsboendeområden har frågat vilka åtgärderregeringen avser vidta för alt skapa förutsättningar för helårsboende iattraktiva fritidsboen-deområden. har i ett delbetänkande bl. a.föreslagit alt kommunerna skall ges möjlighet att införa förvärvsprövning inomområden där de permanent boende har svårt att till rimligt pris få tag i enbostad på grund av konkurrens från fritidsboende. De problem som ligger bakom delta förslag är angelägna attlösa, även om de bara berör ett fåtal platser i landet och är mindreakuta än då utredningen tillsattes. Efterfrågan på permanenlhus förfritidsboende har minskat och prisutvecklingen stagnerat. Betydande invändningar mot kommitténs förslag harframkommit vid remissbehandlingen, även om behovet av åtgärder framhålls avflertalet remissinstanser. Frågan om vilka åtgärder som börvidtas för atl motverka omvandling av helårsbostäder till fritidsbostäderbehöver studeras ytterligare. Detta kommer att ske inom motbakgrund av bl. a. dagens förändrade situation och delbetänkandelsremissutfall. Anf.12 (): Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret på minfråga, även om det kanske inte ger mer än just det som pressmeddelandet somskickades ut gav. Bakgrunden tillfrågan är inte minst den rubrikpressmeddelandet hade, att man inte skall byråkratisera fritidsboendet. Det ärnaturligtvis lätt att bakom en rubrik om byråkrati och krångel dölja olikaförhållanden för att inte behöva göra någonting åt de problem som förvisso är problemi många delar av landet. Det var väl också, utgår jag ifrån, för att försökaåstadkomma lösningar på dessa problem, som är stora inte minst i de områden somjag kommer ifrån, som man tillsatte fritidsboendekommittén. Särskilt ikommunerna i norra - där det är ont om arbete, där 12 protokoll 1981/82:20-22 Om förutsättningarna för helårsboende i vissa fritidsboendeområden a.har den högsta andelen pensionärer i landet och där man upplever ett tryck frånsommargäster som vill komma dit - blir det problem, och det är de bofastamänniskorna som får vara med och betala kalaset i form av försämrad service,kanske ökade skatter osv., för att man skall klara trycket från de människorsom vill bo i dessa områden på sin fritid. Och detta leder till att samhällendör ut och att problem skapas. Jag tycker det är ganska egendomligt att så kategorisktuttala att man lägger förslagen i papperskorgen, innan man har kunnat göra enordentlig analys av utfallet av remissomgången, som tydligen inte var avslutad,innan anmälde att man inte skulle göra någonting av det hela. Jag tycker det är litet svagt att man - kanske beroende påatt hade stämma - var rädd för de krafter somvill härja fritt på dessa områden och därför inte ville vidta åtgärder för attkomma till rätta med problemen. Bostadsministern svarar visserligen atl man kommer altvidta åtgärder, och då kanske min fråga kan bli: När avser regeringen att kommamed förslag för att motverka de negativa konsekvenser som belysts i samband medutredningens arbete? Sedan handlar det naturligtvis inte om byråkrati. Dethandlar om att människorna i en kommun skulle kunna få fastlägga i en plan altdet är så angeläget att ett visst område bevaras för årelruntboende att del ärönskvärt att man inför något slags förvärvsprövning. Det tycker jag intehandlar om byråkrati, utan det handlar om en decentralisering av verksamheten. Delförslaget från fritidsboendekommitténinnehöll frågor som rörde dels områden med fritidshus som omvandlas tillpermanenlhus, dels helårsbostäder som omvandlas till fritidshus. säger att det är konstigt att det gick såfort att göra ett uttalande i de här frågorna. Ja, det var möjligt att utifrånen genomgång av remissinstansernas svar konstatera att de var mycket kritiskamot de förslag fritidsboendekommittén hade lagt fram. Jag tycker att det är braatt man kan skapa klarhet på ett tidigt stadium i kontroversiella frågor, därdet pågår en mycket omfattande offentlig diskussion. Jag måste säga att vi måste vara vaksamma mot orimligtbyråkratiska regler och förslag, även om det finns angelägna frågor att lösa.Vi kan inte ha bestämmelser som inte går att förklara på ett rimligt sätt förallmänheten. Att begära bygglov utan att det vidtas någon som helst åtgärd i enbyggnad är något som får löjets skimmer över sig, och det ter sig alldelesobegripligt för människorna. Vi kan inte heller på allvar diskutera åtgärdersom kan aktualisera en kontroll av hur frekvent ett fritidshus används. Det konkreta förslag som rör främstaintresse har också bedömts kritiskt, även av de kommuner som berörs av frågan.Idet hela ingår att förvärvsprövning skulle vidtas vid alla typer avförsäljningar. Det äralltså min avsikt att ta upp den delen av de här frågorna. lämpligasteär väl att det sker i samband med att fritidsboendekommitténs slutbetänkandeskall behandlas. 14 (): Bostadsministerns uttalande i det senasteinlägget tyder på att hon inte läst igenom de här förslagen helt och fullt. Qm vi skall börja med den fråga jag berörde mest såhandlar det inte om alla försäljningar, utan det handlar om att kommunen vidförsäljningar i sådana områden som bedöms som mycket attraktiva urfritidsboendesynpunkt skulle kunna i fullmäktige säga: Det här är ett sådantviktigt område att vi vill pröva de förvärv som sker för att vi skall kunnabehålla de aktuella fastigheterna för årelruntboende. Krångligare än så vardet inte. När det gäller den andra biten, om motsatt omvandling, ärdet tydligt att bostadsministern även där har missuppfattat saken.Utgångspunkten för förslagen var bl. a. att kommunerna skulle kunna ge möjligheteratt utveckla fritidsboendet, inte minst i tätorternas närhet, för att flermänniskor än som nuär fallet skulle kunna få tillgång till ett fritidshus ienklare former - utan att man ställer de höga krav som ställs på en delhåll. Utredningen har också sagt att det för de hus som redanflnns , avsedda att användas för årelruntboende - även om det kallasfritidsboende -inte finns några förslag i den här riktningen. Det handlar istället om sådana områden där det anses viktigt att ha kvar fritidsboendet,områden där husen är byggda som fritidsbostäder - kanske i enklare former. Dethandlar helt enkelt om att underlätta för kommunerna att få en bättreutveckling på det här området och inte att krångla till det. Om förutsättningarna för helårsboende i vissa fritidsboendeområden Ja, det är riktigt som sägeratt det inte var fråga om att pröva alla försäljningar i hela landet. Men detvar fråga om att pröva alla försäljningar i de områden som kommunerna väljerut, och det är en onödigt byråkratisk ordning. Även om jag kan instämma i denbeskrivning av problemen som fritidsboendekommittén och här också , så anser jag att man måste väga önskemålet om en rimligplaneringssituation för kommunerna emot byråkrati och även integritet när detgäller människornas boende. Det är det som har varit utgångspunkten vid minbedömning av förslagen och när jag har tagit del av remissinstansernassynpunkter. 16LENNART (); Om vi är överens om den beskrivning som jaghär har gjort och som fritidsboendekommittén också har gjort av svårigheternaoch nödvändigheten av att åtgärder vidtas, då är frågan bara denna: Kommerbostadsministern , som statsrådetsitter kvar som bostadsminister - det blir förhoppningsvis inte längre än framtill nästa val - att lägga fram några förslag som underlättar förhållandena för Om nya allmänna råd för trafikplanering demänniskor och de kommuner som upplever dessa problem? Kommer det något förslagi den riktningen, exempelvis ? Svaret på den frågan beror på närfritidsboendekommittén lämnar sill slutbetänkande och på den remisstid sombehövs för all bedöma de slutliga förslag som kommer fram. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:66 om nya allmänna råd förtraHkplane-ring har frågat mig närregeringen avser att medge att de nya allmänna råden för trafikplaneringmeddelas. har tillsammans med vägverket.Irafiksäkerhetsverket och utarbetat ett förslag lill Allmännaråd för planering av stadens trafiknät, del s. k. Förslaget harremissbehandlats genom försorg. Remisskritiken blevförhållandevis omfattande. Med anledning av denna kritik bestämde sig planverketefter samråd med och för alt seöver förslaget. Ett reviderat förslag överlämnades lill departementet den 30september 1981. Som påpekar skallTRÅD ersätta planverkets tidigare publikation i ämnet, den s. k. SCAFT 1968;Riktlinjer för stadsplanering med hänsyn till trafiksäkerhet. SCAFT har undersenare är utsatts för stark kritik. Jag anser att det är angeläget all SCAFT nuersätts och delar alltså uppfattning om atl det behövs nyaallmänna råd för trafikplaneringen. Del nya förslaget bereds f. n. inomregeringskansliet, och regeringen kommer att ta ställning till förslagetsnarast. 19CECILIA JENSFELT (c): Jag tackar bostadsministern för det positivasvaret på min fråga. Bakgrunden till min fråga år att jag är ytterst angelägenom att man får till stånd en bättre trafiksituation i och kanskefrämst dä i innerstaden. Alltför myckel bilar och bilavgaser utgör ettöverhängande hot mot säkerhet, sundhet och trevnad, vilket vi medborgare enligt9 § byggnad:;stadgan faktiskt har rätt att ha anspråk på. Jag tror inte att planverkets nya råd och riktlinjerensamma kan åstadkomma några förändringar. Däremot kan de medverka positivt irätt riktning.