prot · G50924 · 1981-12-31 00:00:00 — I avvaktan på att regeringen tarställning till ytterligare medel ärdet viktigt att dessa möjligheter utnyttjas. Detta kommer säkerligen ^atl ledatill att ett rätt så stort antal ungdomar bereds möjligheter antingen tillarbetsmarknadsutbildning eller till beredskapsarbeten, och med den påfyllningsom regeringen sedan kommer att ge hoppas vi att vi skall kunna klaraarbetslösheten på ett något så när tillfredsställande sätt. 87 (); De socialdemokratiska ledamöterna i socialutskottet har föreslagit attbarnbidragen höjs med . i stället för den momssänkning somregeringen föreslagit och som från början var tänkt att bli men som genommoderaternas benägna medverkan blivit bara 2 ^%. För en barnfamilj är enhöjning av barnbidraget med . för varje barn väl så bra som enmomssänkning. Barnfamiljernahar kommit i kläm genom regeringens olika ^sparpaket. De har mer än andra fåttkänna på de neddragningar som förekommer och som kommer att följa under nästaår. Bara några exempel; höjda hyror, höjda skatter, höjda avgifter,^borttagning av matsubventioner. Listan skulle kunna göras betydligt längre.Barnfamiljerna ser inget slut på det elände som de borgerliga regeringarnaställt till med. Därtillkommer den starkt ökade arbetslösheten, rädslan för att familjefadern ellerfamiljemodern skall mista sitt jobb. Man känner osäkerhet för framtiden. Sådanär vardagen för många svenska barnfamiljer . Regeringenär en minoritetsregering med ett litet underlag i . Den tvingas alt tysig till får att få deras stöd. Det är som bestämmer.Deras inflytande har snarare ökat än minskat sedan de utträdde ur regeringen.Det är högerpolitik som regeringen tvingas följa. De sparplaner som regeringennu tvingas ta fram kommer att göra det ännu värre förbarnfamiljerna. Därför är momssänkningen bara en ^Döbelnsmedicin, somgör morgondagen än värre. För attkompensera barnfamiljerna mot de prisstegringar som skett har visocialdemokrater föreslagit alt barnbidraget skall höjas med , välmedvetna om att detta inte är tillräckligt - det hade behövts mer. Vi anseremellertid att det är bättre att höja barnbidraget än att sänka momsen. Det ärsärskilt de höjda livsmedelspriserna som väger tungt i barnfamiljernasbudgetar. Därför är vår reservation viktig. Den höga inflationstakten har gåttilla åt barnfamiljernas ekonomi. Därom torde alla kunna vara överens. Herrtalman^!^ Med hänsyn till att debatten pågått så här länge nöjer jag mig medalt yrka bifall till reservationen. Onsdagen den 11 november1981 88 ^ROMANUS(fp); Jag skall liksom den föregående talaren kommentera socialutskottetsbelänkande nr 10 som behandlas. I detta betänkande behandlar utskottet detsocialdemokratiska förslaget om höjning av barnbidraget. Som sammanhänger det med förslaget om sänkt mervärdeskatt. Det är detsocialdemokratiska alternativet. majoritet säger kan vi inte både sänka momsen och höja barnbidragen.Med hänvisning till den debatt som förts tidigare yrkar jag därför bifall tillutskottets förslag, som innebär avslag på den socialdemokratiska motionen. Jag hållerinte med om den beskrivning av det ekonomiska lägel och den ekonomiskapolitiken som gav. Men jag tror att kammarens ledamöter ursäktarmig om jag inte återupprepar den debatt som förts . Jag nöjer migmed att hänvisa till vad som framförts tidigare från vårt håll och yrkar bifalltill utskottets hemställan. Onsdagen den 11 november1981 89 () replik; Jag tror att kammarens ledamöter ursäktar ^Romanus för att hanhar den uppfattningen, men vi socialdemokrater anser ^atl verkligheten är sådansom jag beskrev den. 90 ^GADD ^(s): Ekonomisk-politiska debatter i riksdagar trista. De är tristadärför att det som sägs lätt uppfattas som tekniskt och utan närmare anknytningtill de livsbetingelser och problem som människorna brottas med. Det är syndoch det är farligt, eftersom tilltron till den demokratiska beslutsprocessenminskar om de förtroendevalda-politikerna inte uppfattas ägna sig åtväsentligheter. Dagensdebatt borde i stället ha avlyssnats av alla röstberättigade. Bakom begrepp sombasbelopp och besparingar, sysselsättning och indexreglering av skatter, avdragoch subventioner döljer sig viktiga förutsättningar för att levnadsförhållandenaoch livskvaliteten för de breda lagren skall förbli acceptabla. Detär verkligen inte ointressant för den vanliga människan ^atl politiken^omhänderhas av förtroendevalda som tar till vara de breda lagrens egentligaintressen. Den regeringsom nu har är en svag regering. Den beslår av och ,och den kan inte genomföra någon som helst åtgärd utan stöd från åtminstone ettannat parti i . Frågan är då bara vilket parti regeringssidan väljeratt stödja sig på. Förraåret dikterade moderata samlingspartiet helt och hållet den dåvarande^trepartiregeringens skattepolitik. Utvecklingen gick så långt alt denregeringen antydde en skatteomläggning som skulle ha lett till skattehöjningarför inkomsttagare med inkomster upp till ca . kunde det bli tal om en sänkning. Så blir det närmoderaterna bestämmer. Efter detatt LO med hjälp av fakta som fanns att tillgå i officiell statistik klargjortvad det rörde sig om höll inte ^trepartiregeringen längre. Det inre trycketblev så stort att regeringen sprack, och mittenpartierna valde att demonstrerasin frigörelse från genom att helt och hållet acceptera densocialdemokratiska oppositionens skattemotion frän . Detta var positivt,tycker naturligtvis vi socialdemokrater. Men trotsatt lämnat regeringen ha^r^ deras inflytande inte minskat.Erfarenheterna från arbetet inom finansutskottet bekräftar den moderatariksdagsgruppens närmast ^hypnotiska kraft i förhållande till mittenpartierna.Finansutskottets betänkande 1981/82:1, som nu behandlar, komverkligen till under födslovåndor. Iett sista desperat försök att finna en ekonomisk-politisk mittenlinje införvalet försökte utskottets ordförande och hans tappra liberala ^supplikant att förmå moderaternaacceptera en skrivning där moderata samlingspartiets krav på nedskärningar istatens budget på 12 miljarder uppfattades som "ettönskvärt mål". Men inför ^Tobissons svarta blick föll liberalen^Enlund alldeles samman och accepterade ^atl detta moderata krav blev identisktmed finansutskottets majoritets. 12 000miljoner skall bort . Så nu stundar hårda tider för de breda lagren.Ett sparmål på den nivån kommer att tvinga fram kraftiga försämringar för vårapensionärer. Det måste komma att leda till hårdhänta prutningar på slödel tillboendel, till vården och tillomvårdnaden. Vad det nu gäller är inte åtgärder för att få ordning på landetsfinanser. Vad det har blivit fråga om är ett systematiskt nedrivande av det sombrukar kallas vår sociala trygghet. Moderaternaär, herr talman, värda en eloge. De har lyckats regera utan att längresitta i regeringen och därmed utan att ha ansvar för den politik som regeringenför. Jagvill ge ett par exempel på klart reaktionära värderingar som styrt regeringensbeslut och som fått finansutskottets borgerliga majoritets stöd. I densocialdemokratiska partimotionen satte vi oss emot ^atl villkoren för kreditköpmed ^s. k. kontokort återigen gjordes förmånliga. Med de avdragsregler somavser räntekostnader oavsett vilka lån det gäller gynnas höginkomstlagarna påett omotiverat och stötande sätt. Dessutom lockas människor ^atl förköpa sigdärför att kontokorten stimulerar till oöverlagda beslut. Speciellt ungamänniskor utan erfarenhet att planera sin ekonomi och som har behovav att skaffa sig kapitalvaror vid exempelvis bosättning utsätts genom kontokortshandelnför alldeles onödiga frestelser. Personliga tragedier är inte längre ovanliga idetta sammanhang. Förett år sedan förmåddes regeringen att disciplinera kontokortshandeln genom att25 % av lånet måste amorteras senast efter det ^atl köpet gjorts. Nutas den bestämmelsen bort. Fältet är åter fritt. Man gör detta som de^s. k. bosättningslånen skall försvinna. Det går attse det här som en detalj - som en fråga som inte borde ägnas störreuppmärksamhet. Men som ett symtom är dock regeringens samtidiga borttagande avbosättningslånen - med sin klara sociala inriktning - och frisläppandet avkontokortshandeln värt att notera. Änallvarligare, och politiskt intressantare, är regeringens cynism när det gällerberäkningen av basbeloppet och dess inverkan på pensionerna. Ur mångasynpunkter är pensionärerna försvarslösa. De kan inte hota med att strejka omde inte får igenom sina krav. De kan inte känna trygghet om inte värdet avpensionerna står sig. Därför var ATP ^värdesäkrat. Därför har bl. a.statstjänarnas pensioner ^värdesäkrats. Denregering som vi nu har slår alla rekord när det gäller kontinuerligamisslyckanden i fråga om att hålla priserna stabila. Man skulle kunna tro atten sådan regering vore särskilt intresserad av alt garantera pensionernasvärde. Så är inte fallet. fann man på att la bort Onsdagen den 11 november1981 Onsdagen den 11 november1981 energiprisökningarna frånberäknandet av basbeloppet. Dessutom försvann effekten av höjningar avindirekta skatter. Det här skulle vara en "måttlig" begränsning avpensionsförmånerna, enligt dåvarande ekonomiministern . Låt ossgranska begreppet måttlig i sammanhanget. Arbetskamrater till mig inom ^TCO-Shar gett mig ett exempel på vad som redan har skett och vad som skulle kommaatt ske om den i proposition 30 aviserade förändringen av basbeloppteknikenkommer till stånd. har pensionärerna fått kompensation så fortbasbeloppet ökat med 3 ^%. skulle justeringarna endast ske en gång om åretoavsett prisernas utveckling. Vad blir effekten? Låt oss sehur en assistent i ett statligt verk drabbas av de borgerligas omtanke. Hurstort värde fanns det i omtanke om statstjänstemännen, blandvilka så många ^Iradilionellt stött just ? Assistent-gruppenmotsvarar dem som tidigare kallades kanslister och kontorsskrivare vid decentrala verken. 1 assistentgruppen återfinns också arbetsförmedlare vid delokala arbetsförmedlingarna. I pensionfick denna grupp . När den borgerligariksdagsmajoriteten drev igenom de ändrade principerna för beräkning avbasbeloppet kom det att leda till att dessa pensioner t. o. ^m. oktober 1981reducerats av vad de med tidigare beräkningar skulle ha varit. Ipengar innebär det . Genomförsnu också den reform som aviseras i proposition 30, och som mer i detaljbehandlas i proposition 52, skall förändringar i basbeloppet endast ske en gångper år. Genomförs den reformen blir verkningarna betydande. Låt oss,^herrtalman, anta att prisstegringarna blir 10 ^%. Del är en siffrasom tidigare nämnts i debatten. I ett sådant fall kommer den pensionär somuppgifterna gäller att ha berövats ytterligare . Sammantaget innebär det en minskad pension för en statstjänare i helt normalainkomstlägen på . Det är en pensionssänkning om . Tidigarehette det att statens kaka var liten men säker. Under de borgerliga åren har vifått lära oss ^atl den är säker-den blir bara mindre och mindre.Speciellt gäller det statens egna pensionärer. Detta är slötande. Självfalletstöder vi socialdemokrater inte den här politiken. Jag tar för givet att såvälLO som TCO kommer att agera kraftfullt för att med fackliga medel ta tillbakadet som deras pensionärer har berövats. Såväl som ^Feldthar deklarerat att en socialdemokratisk regering efter nästa val ser det somytterst viktigt att ge pensionärerna tillbaka det som de nu berövas. Det ärinte våra gamla som skall betala de borgerliga regeringarnas ekonomiskamisslyckanden. Visocialdemokrater inser mycket väl att kraftfulla åtgärder måste till för att fåordning i rikets affärer igen. Men följer man den väg som borgerligheten slogin på - när sysselsättningspolitiken gav upp strävandena att hållafolk i arbete - blir det just de allra svagaste som drabbas. Denstrukturpolitik som vår nuvarande regering för ser tydligen pensionärerna somrikets syndabockar. När man sänker deras standard och berövar dem derastrygghet är det något annat än ekonomisk balans i rikets affärer man är uteefter. Man vill rasera välfärdssamhället. och hans mittenkamrater kapitulerade för ^Tobissons moderater ifinansutskottet och av regeringen beställde ytterligare inskränkningar om 12miljarder kronor redan nästa budgetår, kan man bara konstatera att det blirhårda tider för pensionärer och barnfamiljer och ytterligare bördor för bådadessa grupper när det gäller boendekostnaderna. Birgit^Friggebos och ^Tobissons meningsutbyte tidigare i den här debatten barabekräftar hur illa mittens politik ligger. ^Miltenpartierna har bara ^atlkapitulera för tryck, om de vill hålla fast vid ^"blockpoliliken".Vi socialdemokrater har i våra motioner och i reservationen tillfinansutskottets betänkande medvetet satsat på att ge människorna chansen attgenom arbete föra ut ur krisen. Om dennaskillnad mellan borgerlighet och socialdemokrati kommer den politiska kampenatt stå fram till valet . Här ikammaren har vi socialdemokrater bara att yrka bifall till vår reservation,fogad till finansutskottets betänkande nr 1. Onsdagen den 11 november1981 91 (): Jag skall i mitt inlägg i korthet behandla de frågor som visocialdemokrater tar upp i reservationerna 6 och 8, som är fogade ^fillskatteutskottets betänkande och som berör ändrade procentsatser för insättningpå skogskonto resp. skogsvårdsavgiften. Undersenare år har vi vid åtskilliga tillfällen haft anledning att diskuteraproblemet med bristen i utbudet av virkesråvara. Vi har haft anledning att göradet då vi fått larmrapporter om att vår skogsindustri inte kunnat utnyttja sinproduktionskapacitet på grund av virkesbrist och vi därvid kunnat konstateramiljardförluster i exportinkomster. Vi har haft anledning göra det då viuppmärksammats på att sågverks- och massaindustrin runt om i landet varslat om^permitteringar och driftinskränkningar på grund av virkesbrist och då vi harhaft att ta ställning till nedläggningar av skogsindustrier, varvid osäkerhetenom tillgång till virkesråvara varit ett tungt vägande skäl till nedläggning. Vi har vidalla dessa tillfällen varit eniga om att åtgärder måste vidtas för att förmå depassiva skogsägarna att börja avverka. Men tyvärr har enigheten inte varit likastor när vi haft att ta ställning till ^vUka åtgärder som måste till för attklara denna målsättning. Deborgerliga regeringarna har hyllat den principen att om vi bara ger skogsägarnaekonomiska stimulanser, ökar intresset för avverkning. Våren1979 föreslogs ändringar i skogsbeskattningsreglerna, innebärande attskogsägarna fick betydande generella avdragsmöjligheter. Onsdagen den 11 november1981 Ipropositionen sades del visserligen alt ändringarna av reglerna var av tekniskkaraktär, men i debatten framhävdes att ändringarna också skulle få^avverkningshöjande effekter. Någon sådan effekt har inte kunnat uppmätas. Samtidigtändrades reglerna för förelagsbeskattning, så att ytterligare möjligheter gavstill inkomstutjämning även för skogsägarna. Detta gav inte heller någon mätbareffekt på avverkningarna. Såfick vi förslaget om extra avdrag vid ^skogsultag i syfte alt stimulera deenskilda skogsägarna till ökade avverkningar. måste man fråga sig;Var finns effekten av den åtgärden? Våren1980 behandlades ett nytt förslag ^lill stimulansåtgärder. Det innebar vidgademöjligheter till avsättning på skogskonto. Syftet var än en gång att stimuleratill ökade avverkningar. Nuhar vi återigen ett förslag om utvidgade möjligheter till insättning påskogskonto. Förslaget innebär rätt tillinsättning av hela köpeskillingen för avverkningsrätten och till insättning av75 % av köpeskillingen för leveransvirke och värdet av egna uttag. Förslagetkommer från ^virkesförsörjningsutredningen, ^dår de borgerliga ledamöternaföreslår denna ökade ^insältningsratt. Jaghar svårt att förstå att man med det här förslaget skall kunna förmå dehittills passiva skogsägarna att börja avverka. De har ju inte tidigareavverkat och har således rimligen betydande utrymmen för avsättningar enligtföretagsbeskattnings- och skogskontoreglerna. Skogsägarnatillhör de få inkomstgrupper som har haft en god inkomstutveckling undersenare år. Det är enligt vårt förmenande fel att vidta ytterligare åtgärder somekonomiskt gynnar skogsägarna. Deregler som finns för insättning pä skogskonton räcker mer än väl till för attåstadkomma den ^inkomstutjämnande effekt som är syftet med skogskontona. Ivår ^partimotion har vi föreslagit skogsvårdsåtgärder utöver regeringensförslag vilka dock i stort sett följer det förslag som en enig ^virkesförsörj^ningsutredninglagt fram. Detär obegripligt att inte regeringen i detta avseende följt virkesutredningensväl genomtänkta förslag i syfte att få fram mer virke ur skogen. Utredningensbedömning är att man för att få ett ökat ^råvaruuttag måste pröva samtliga deåtgärder som föreslagits. Vihar enligt vår uppfattning nu klara belägg för att ekonomiska stimulanser - somdessutom är ^fördelningspolitiskt oacceptabla - inte på långa vägar gettönskade effekter i form av ökat skogsuttag. Det borde därför vara naturligt attnu fullt ut satsa på de offensiva åtgärder som utredningen fullbordat. Regeringenhar i sin proposition inte föreslagit någon finansiering av sina förslag tillåtgärder inom skogsbruket. Del sägs bara att man avser alt återkomma därtill. Vi anser att riksdagenskall ha möjlighet att ta ställning till finansieringen vid samma tillfälle som den beslutar om åtgärdersom medför kostnader. Vår uppfattning är altett utvidgat stöd skall finansieras av skogsbruket den Vi föreslår därför en höjning av skogsvårdsavgiften^lill 1 ^%. en är helt enkelt nödvändig av såvälfördelningspolitiska skäl som ^statsfi- Vissa ^ekonomisk- politiska åtgärder Herr talman! Jag ber alt få yrka bifall ^lill de socialdemokratiska reservationerna6 och 8 i skatteutskottets betänkande 8. 92 WILHELMGUSTAFSSON (fp); Med hänsyn till den sena timmen skall jag nöja mig med att ge^utskoltsmajoritetens syn på en del av de reservationer som intehann beröra , när vi diskuterade skatteutskottets ställningstagandei de olika frågorna. CurtBoström har i sitt inlägg tagit upp förslagen till stimulansåtgärder för attöka virkesutbudet och motiverat de socialdemokratiska reservationerna 6 och 8.Jag vill bara säga ^atl de stimulanser vi har har visat sigotillräckliga, och vi är alla överens om att del är ytterst angeläget attförsöka höja avverkningsvolymen. ^Utskottsmajoriteten har ansett att man. genomatt ytterligare vidga uppskovsrätten enligt ^skogskontosyslemet, kan få ettökat virkesutbud. Det är därför vi tillstyrker propositionen och avstyrkersocialdemokraternas reservationer. Låt migsedan övergå till reservation 4.1 fem olika motioner - varav tvåfrån moderata företrädare, två från och en från - tarmotionärerna upp frågan om en helt genomförd individuell beskattning. Det ärgamla bekanta förslag som åter aktualiseras. I princip delar utskottetuppfattningen att man bör uppnå en helt individuell beskattning. Vi menar dockatt man har anledning att avvakta resultatet av ^familjelagssakkunnigasöverväganden, innan man lar ställning i denna fråga. Del lär inte dröjasärskilt länge innan deras betänkande ligger på bordet. Det är enligtutskottets mening inte lämpligt att då starta nya utredningar ochutvärderingar, som en del av motionärerna begär. Idet förslag till skattereform som , och socialdemokraternapresenterat lar man ^f. också bort en del ^sambeskattningseffekter avmakars ^B-inkomster genom att medge att . skall räknas som A-inkomst. är motsvarande belopp . av de problem med marginaleffekter som motionärerna talar om blir ocksåmindre när skattereformen genomförs. Jagyrkar avslag på reservation 4 liksom på motionerna 878, 1158 och 1527. Avslagyrkas också på motionen av om skattereduktion för den somanställer någon för vård av äldre anhörig och på motion omavdrag för kostnader för privat barntillsyn. I dessa fall gäller att^anhörigvårdskommittén resp. familjepolitiska kommittén utreder frågorna. Onsdagen den 11 november1981 1proposition 30 föreslås en del ändringar i reglerna om folkpensionärernasbeskattning. Del är fråga om att trappa av pensionärernas extra avdrag någotsnabbare och att tillämpa en i^ndelning av makars förmögenhet när det gälleratt beräkna ^förmögenhelsinverkan på det extra avdraget. Det rader enighet iutskottet om den snabbare ^avtrappningen, men socialdemokraterna har ireservation 5 motsatt sig förslaget om ^tudelning. Man gör det med motiveringen^atl det bryter mot ^sambeskatlningsprincipen och att regeln kan ge alltförstora förmåner åt pensionerade makar. Detexempel som anförs, nämligen att två pensionärsmakar kan äga förmögenhet upp^lill . av viss sammansättning utan att det extra avdraget minskas,är i och för sig korrekt, om man nämligen har huvudförmögenheten som enskuldfri villa. Inom ^utskottsmajoriteten menar vi dock ^atl det anförda är ettmycket extremt exempel. Pensionärsmakar med sådan förmögenhet har oftastinkomster i en omfattning som utesluter extra avdrag. Utskottet anser-och detgjorde också en enig utredning- att det är synnerligen otillfredsställande attbåda makarnas extra avdrag ^avtrappas mot en och samma förmögenhet. Jag yrkar avslag påreservation 5. Vpkhar i motion 1559 från förra yrkat att en pensionär utövergrundpension och pensionstillskott också skall kunna ha en sidoinkomst på 1 500kr. utan att beskattas, och i motion 58 från innevarande går vpk emotförslaget om en snabbare ^avtrappning av det extra avdraget. Utskottetmenar liksom utredningen om pensionärernas skattelättnader att nu gällanderegler för det extra avdraget ger skattelättnader i inkomstlägen som ärjämförbara med eller t. o. ^m. högre än dem som många ^heltidsarbetandebefinner sig i. Och det kan knappast anses befogat. Dessutom förskjuts den nivådå ^avtrappningen är slut allt högre upp i inkomstlägena i takt med attgrundpension och pensionstillskott ökas. En skattefri sidoinkomst är utskottetinte heller berett att tillstyrka. Jag yrkar avslag på debåda ^vpk-motionerna. Slutligennågra ord om socialdemokraternas reservation 9 om vinstkonto. Regeringensförslag om avsättning till ^räntelösa vinstkonton i haravstyrkts av utskottet sedan såväl moderater som socialdemokrater i motioneryrkat avslag på förslaget. ^Från'och sida anser vi attden föreslagna steriliseringen av vinster kunde ha haft god psykologiskinverkan på en kommande avtalsrörelse. Men i detta fall var del ju så, att^Herodes och blev vänner, och därmed föll förslaget. Socialdemokraternavill i stället genom en tillfällig beskattning beröva framgångsrika företag devinstökningar som överstiger nivå med mer än 5 milj. kr. De motiverar sitt förslag med all det är nödvändigt attmotverka uppkomsten av en vinstinflation som en följd av devalveringen. Vpkföreslår en skärpning av bolagsbeskattningen och en särskild omsättningsskattpå aktier. menar,liksom finansutskottet, att man inte har anledning att räkna med några större vinstökningar.Vinsterna kommer knappast att ^Nr 24 överstiga den nivå som medelgoda år uppvisadeunder 1970-talets första den ^Wirtén nämnde attnivån ligger vid ca 10 ^%. Det finns därför ingen anledning att bifallaförslaget om extra ^vinstbeskatl- ^"'^"S- Vissa ekonomisk- ^Utsko^tt^et vidhållerockså sin avvisande hållning ^lill^vpk;s förslag om skärpt politiska åtgärder bolagsbeskattning och omsättningsskatt påaktier. Dessa förslag har avvisats av ett enigt skatteutskott vid flera tidigaretillfällen, och någon anledning att ändraståndpunkt har utskottet inte funnit. Jag ber att få yrka avslag på reservation9 och på ^vpk-motion 58. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets hemställan i alla delar. 93 () replik; föreslagna och genomförda utökningar av möjligheterna tillavsättning på skogskonto har ju inte på något sätt medfört en ökning avavverkningarna. Därför är det för mig obegripligt att man fortsätter med sådanaåtgärder i stället för all ta fasta på vad som har föreslagits av^virkesförsörjningsutredningen. Enligt utredningens samstämmiga bedömningskulle det kunna bli en effekt i rätt riktning. Jag ser att rynkarpä näsan - möjligen har han reserverat sig.