prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — Gäller frågan däremotvad regeringen har för grundläggande orsaker till att inte föreslå riksdagenatt ytterligare höja utgiftsramen för omkostnader och andra löner än läkarlöneroch därigenom göra vårdplatsstängningarna onödiga, så vill jag svara följande:Det viktigaste skälet är naturligtvis atl regeringen inte kan tillåta hur storakostnadsökningar som helst på det statliga undervisningssjukhuset, eftersomdessa kostnadsökningar kan betyda minskat ekonomiskt utrymme för andraangelägna sjukvårdsändamål. Under arbetet inom HS 90 - hälso- och sjukvård inför90-talet - har det tagits fram utgångspunkter och riktlinjer för det fortsattaarbetet. Enligt detta bör speciell uppmärksamhet ägnas möjligheterna ochkonsekvenserna av att begränsa lånssjukvården för att öka förutsättningarna attinom snäva personella och finansiella resursramar säkerställa en planeradutbyggnad av primärvården. Enligt ett färdigställt s. k. kameralbokslut vidsjukhuset utnyttjades omkring färre än beräknat vid Akademiskasjukhuset under /81. Detta kan vara ett tecken på att sjukhusetär överdimensionerat på ett oekonomiskt sätt. Men även om så inte är fallet,anser jag atl direktionens beslut att stänga vissa vårdplatser är försvarligtså länge den s. k. länssjukvården vid sjukhuset begränsas i rimlig omfattning.Härigenom får vi en strukturförändring som renodlar sjukhusets roll somhögspecialiserat regionsjukhus och som länssjukhus åt läns landstingskommun. Några svåra sjukdomsfall som skall behandlas på Akademiskasjukhuset enligt gällande avtal eller regionvårdsplanering skall inte behövaavvisas. För dessa fall kommer det att finnas plats även i fortsättningen.Några uppsägningar av personal vid sjukhuset har inte skett. Strävan bör heltnaturligt vara att undvika uppsägningar också i fortsättningen. Personalen viden vårdavdelning som slängt bör i regel kunna omplaceras, och naturlig avgång,som del brukar kallas, bör kunna användas för att totalt sett minska personaleni erforderlig utsträckning. Jagar inte beredd alt f. n. föreslå regeringen något annatbeslut än det som jag har redogjort för och som föranletttilläggsbudgetproposilionen till . Därmed, herr talman, anser jag mig ha besvarat OswaldSöderqvisls frågor. Om verksamheten vid i 20OSWALD (vpk): Jag ber alt få tacka sjukvårdsministern försvaret på min interpellation. Det var ett elegant och välformulerat svar, och enligt vadsjukvårdsministern har sagt här finns del egentligen inga problem vidAkademiska sjukhuset. Det blir ingen försämring av vården. Det blir ingaavskedanden. Om verksamheten vid i Det finnsingen risk för att några svåra sjukdomsfall skall behöva avvisas. Men verkligheten är en annan, vilket jag skall återkommatill om . Först vill jag emellertid slå fast, som jag har gjorttidigare i debatter om den här frågan i , att vi här har verkningarna aven borgerlig sjukvårdspolitik och en borgerlig politik inom den offentliga sektorn.Den offentliga sektorn skall skäras ned enligt de borgerliga regeringarnasprogram, oavsett vilken sammansättning de har. Det är klara och entydigapolitiska beslut. Man prioriterar kostnader i samhället. Man väljer vad manvill satsa på och vad man inte vill satsa på. Man bestämmer sig för vad manskall skära ned på. Dessa politiska beslut drabbar lill slut någon når dekommer ut i verklighetens samhälle. I det hår fallet slår de mot sjukvården.Detta giiller naturligtvis inte bara , men just talar vi omsjukvården där. Det slår mot barnsjukvården, och det slår mot annansjukvård. Del blir sämre möjligheter, det blir längre köer osv. Det är viktigt atl hålla detta i minnet i de tekniska diskussioner som förs i detta sammanhang. Del är alltså egentligen inga budgettekniska frågor eller sjukvårdstekniska frågor, ulan det är ren och omedelbar borgerlig politik, där man väljer att skära ned pä den offentliga sektorn och låta ett ekonomiskt krisläge hårdast slå mot dem som är raest drabbade förut. Man skär inte ned på militärutgifterna t. ex. Dessa tänker man inte minska, och efter den senaste tidens affärer på den sidan lär vi få höra talas om en höjning av mililärkostnaderna, kanske med åtskilliga miljoner. Detta sagt som en parentes. ' har vi i fått en debatt om delta. Jag är inteden första som vill gå fram och slå mot som sjukvårdsminister.Hon har fått la över dessa beslut från andra sjukvårdsministrar. är detmånga borgerliga politiker, framför allt i , som gråter krokodiltåraroch talar om vårt sjukhus och sådana saker, trots att de själva tidigare varitmed om att fatta beslut som fått just dessa effekter. Jag vill alltså interikta mig enbart mot sjukvårdsminister i just den här regeringen. Sedan detta om sluten och öppen vård. Det är svårt för migatt veta vad regeringen menar med sina beslut, som det talas om iinterpellationssvaret. Jag vet inte om de har syftat till en minskning av denslutna vården. Vad som verkligen inträffar är att det blir en minskning av denslutna vården. Oavsett vad regeringen syftat till, så blir resultatet enminskning av den slutna vården. blir det ingen satsning på den öppnavården för att kompensera minskningen av den slutna vården, om nu detta skullevara möjligt, vilket del inte är - man kan inte ersätta det ena med det andra. Nå, tillbaka till verkligheten igen! Omkring 200arbetstillfällen kommer lill att börja med att försvinna vid Akademiskasjukhuset. Det betyder att nästan 200 vårdplatser kommer att försvinna vidsjukhuset före den . Det blir inga avskedanden, säger . detblir del inte. Många av dessa anställda går på korttidsförordnanden ellervikariat. De har alltså kortsiktiga anställningsförhållanden. Det är bara detgamla vanliga, att k. naturliga avgången verka - denna förskönande omskrivning som vi alltidanvänder när vi avskedar och sparkar folk. Fakta år och resultatetblir att människor blir ulan jobb. En annan effekt av detta är all del ökar arbetsbördan fördem som finns kvar. Sjukvårdspersonalen i allmänhet är redan myckel hårt slitenoch har en tung arbetsbörda. I och med detta kommer pressen på dem som finnskvar att öka oerhört mycket. Det betyder i sin tur naturligtvis, när man redanhar avdelningar med överbekiggning. atl vi får en ytterligare sämre vård ochsämre möjligheter att la hand om folk. Slutligen något om delta med liikarlönerna. som det talasom här och som varit uppe i dessa sammanhang. är del de facto så,vilket också framgår av interpellationssvaret, all 5 milj. kr. tas bort frånlåkarlöneansla-get. Vad får då delta för effekter? Enligt vad som sagts frånläkarhåll kommer det kanske att betyda att 60 läkartjänster försvinner. Det gårju inte att driva sjukvård på ett stort sjukhus med högspecialiseradeavdelningar utan läkare. Del skulle vara intressant all få en precisering påden punkten och få höra hur sjukvårdsministem bedömer den här nedskärningen avlåkarlöneanslaget. Kommer det inte alt få några effekter alls? Enligt läkarnasorganisationer -jag kan bara hänvisa till dem - kommer del som sagt all betydaalt uppemot 60 tjänster försvinner. Det kan vara intressant att få höra hursjukvårdsministem ser på detta. Slutsatsen av allt del härar, som jag kan sedel, ingentingannat än att vi får sämre vård, alt vi får ökad arbetslöshet, atl vi fårenkapitalförstöring-något som det har talats mycket om i andra sammanhang isamhället - om man låter stora välförsedda avdelningar med modern och finutrustning och inte utnyttjar dessa resurser, på grund av atl man intekan hålla med personal, läkare och annat. Det är en kapitalförstöring av allragrövsta slag. Men det är som jag inledningsvis sade den synliga och alltmerlydliga effekten av borgeriig politik - man skär ned på den offentliga sektornnär man skall ta itu med ekonomiska krissituationer i samhället. Om verksamheten vid i 21Förste vice talmannen (): Lål mig först slå fast alt det inte är frågaom mer pengar från staten: Ett enigt landsting har anslagit de medel som skullebehövas. Vad del är fråga om är en vidgning av ramarna. Min avsikt var alt inte delta i den härinlerpellationsdebatten, utan avvakta tilläggsbudgetpropositionen och motionerautifrån den. Men det förekommer sådana uttalanden i interpellationssvaret altjag har sett mig föranledd att begära ordet. Det gäller generellt sett priorileringsresonemangelbeträffande öppen resp. sluten vård. Jag skall inte ta upp det , utan jagskall främst uppehålla mig vid några andra frågor. Statsrådet anförde i sillinterpellationssvar alt omkring 5 000 färre vårddagar än beräknat utnyttjadesvid under förra budgetåret. "Detta kan", sägerstatsrådet, "vara ett tecken på atl sjukhuset är överdimensionerat på ettoekonomiskt sätt." Men del beror ju, fru statsråd, främst på dennedskärning av antalet vårdplatser Om verksamheten vid i sompåbörjades för att man skulle försöka anpassa vården till dereellt sett lägre ekonomiska ramarna. F. ö. gäller ju i stort att de planeradebesöken vid sjukhusen har minskat, därför att de akuta besöken har lagt beslagpå allt fler vårdplatser. Detta har naturligtvis lett till längre köer vidmånga kliniker. Det kan snart visa sig vara en mycket dålig ekonomi, därför attmånga av dessa patienter i stället riskerar att komma in som akutfall och ibetydligt sämre skick än de skulle ha varit om de hade fått komma . "Men", säger statsrådet vidare, "även om så inte är fallet anserjag att direktionens beslut att stänga vissa vårdplatser är försvarligt i denmån den s. k. länssjukvården vid sjukhuset begränsas i rimlig omfattning.Härigenom fås en strukturförändring som renodlar sjukhusets roll somhögspecialiserat regionsjukhus och som länssjukhus åt länslandstingskommun." Men skall det bli något sammanhang i det resonemanget,måste statsrådet med "den s. k. länssjukvården" avse den s. k.utomlänssjukvården eller den frivilliga kvoten, som statsrådet i andrasammanhang har kallat den. Den skall alltså begränsas. Statsrådet säger vidare: "Några svåra sjukdomsfall, som skall behandlas påAkademiska sjukhuset enligt gällande avtal eller regionvårdsplanering skallinte behöva avvisas. För dessa fall kommer det atl finnas plats även ifortsättningen." Men vad innebär då den s. k. utomlänsvården, varspatienter tydligen utan vidare skall kunna avvisas? Till stor del är det delsfråga om vård av patienter med sådana sjukdomar som är så sällsynta eller såextremt resurskrävande att det bara finns vårdmöjligheter på några få håll ivårt land - det gäller t. ex. brännskador -, dels en del resurskrävande ellersärskilt kompetenskrävande behandlingar som man inte behärskade närregionsjukvårdsavtalen skrevs - på områden där man gjortstora medicinska framsteg och som innebär att man kan rädda liveller rädda människor från kanske livslång invaliditet. Det kan vara sällsyntatarmsjukdomar, sällsynta cancersjukdomar hos barn eller vuxna, kompliceradekirurgiska ingrepp, såsom kärlkirurgi. Det kan vara barnleukemi ochvuxenleukemi som behandlas på kliniker vid . Dessakliniker kallas inte regionkliniker. Men det är bara de stora regionsjukhusen -och inte ens alla dessa - som har de erforderliga resurserna. En del avutomlänsvården vid gäller vidare hjärtkirurgi förpatienter från hela övre , därför att inte har denspecialiteten. Menar statsrådet på fullt allvar att läkarna skall sortera bortdessa svårt sjuka patienter och säga; Ni är utomlänspatienter, ni får finna eri att vara utan vård. Eller tror statsrådet att den planerade utbyggnaden avden öppna vården kan ta hand om de hår patienterna? Eller menar statsrådet attövriga landsting skall bygga upp parallella vårdresurser på de här områdena?Jag är mycket angelägen om att få ett svar på delta. Jag vore, liksom , också mycketintresserad av statsrådets syn på hur nedskärningen av läkarlönerna medsammanlagt 10 milj. kr. skall gå lill. Summan blir nämligen 10miljoner om man jämför med förra årets bokslut. Naturlig avgång, som statsrådetgenerellt hänvisar till, kan väl inte gärna komma i fråga. Det skulle dels inte räckatill, dels slå fullständigt blint och lamslå en lång rad kliniker; kanske t. o.tn. tvinga dem att stänga. Jag är alltså mycket tacksam för statsrådets syn påframför allt de här två frågorna: Vart skall utomlänspatienterna ta vägen? Hurskall nedskärningen av läkariönerna gå till? Jag skall försöka svara kortfattat innanOswald begär replik. har talat mycket om nedskärningen av denoffentliga sektorn. Jag utgår från att vi i och för sig inte skall ha någonekonomisk allmänpolitisk debatt här, men eftersom uttrycktsig på det sättet att de borgerliga partierna enbart talar om att skära ned denoffentliga sektorn, vill jag-för vilken gång i ordningen kan jag inteanmäla-bara återigen upprepa att det regeringen har sagt är att landslingeninte får expandera . Det, herr talman, är icke en nedskärning avvolymen, det är en nedskärning av takten. Det var dock en helt budgettekniskfråga. Sedan tog upp frågan om personalen. Detär en ständigt återkommande fråga i det här sammanhanget. Han påstod att nästan200 vårdplatser och 200 tjänster skulle försvinna vid . Jaggav i mitt svar siffran på hur många vårdplatser som man har behövtstänga. I dagens läge ser det inte ut som om man skulle behöva stänga flerplatser. Det är inte 200 platser, det är mindre än hälften. När det gäller tjänsterna vill jag upplysa atl normalt sett nyanställs ca 800 personer vid per år.Det är alltså en mycket stor arbetsplats. Därav kan, tror jag, OswaldSöderqvist själv förstå att det inte behövs några uppsägningar. Det ärytterligare anställningar utöver de 800 - semestervikarier, extra nattvak ochliknande - som kommer i fråga. På tjänster har man nyanställt ca 800personer . har slutit en ohelig allians medvpk. När det gäller ett par av de frågor som jag tror att både IngegerdTroedsson och ställt om de fem miljonerna till läkarlönervill jag påpeka, att den bokföringstransaktionen skedde efter mycket näraunderhandskontakt med direktionen vid sjukhuset, som sade att detta går altklara myckel bra om vi får de pengarna från läkaranslaget. Det är inte fråga omatt några 60 läkartjänster skall försvinna. Det är fråga om att bl. a. läkarnasfackförening har sagt att läkarna inte får ha så mycket övertid. ; Jag trodde att jag hade svarat många, mångagånger atl det här beslutet inte under några förhållanden får gå ut över denspecialiserade regionsjukvården - det finns ingen anledning till det. FrånAkademiska sjukhuset i har man också försäkrat att det inte kommer attgöra det. i är bl. a. ett högspecialiseratundervisningssjukhus, där man är nästan ensam i landet om vissa specialiteter.Den verksamheten skall fortsätta. Det är självklart att de människor sombehöver den vården skall få den där. Om verksamheten vid i Nr 20 Vad man får dra in det somjag brukar kalla för kvoten utanför den Fredaeenden vanliga lånssjukvården. Del brukarvara lättare för en del alt förstå vad jag Del är den frivilligalånssjukvården. Om verksamheten vid i 23OSWALD (vpk); Först litet om borgerlig sjukvårdspolitik.Jag tycker inte att man kan föra en sådan här debatt som kunde gälla vilketsjukhus som helst i landet - för det är säkert många län som är berörda - ulanall la in del stora sammanhang som vi alla vål känner till. Det är de facto såalt del är regeringens politiska beslut som börjar komma lill synes på allamöjliga ställen ute i landet. Även om statsrådet här säger atl det bara rör sigom , betyder det ändå i realiteten att vi får de effekter som jag nämnde.Och det har man vall. Det är alltså ett politiskt val som man har gjort. Detblir sämre vård, det blir mindre antal vårdplatser och del blir avskedanden avpersonal. Sedan kan man försöka all med olika tekniska finter föra bort deltaresultat från verkligheten. Men detta är följden av den borgerliga ekonomiskapolitiken. Vi skall inte ha någon ekonomisk debatt här , men det ärviktigt atl föra fram vad resultatet blir både i och på andra håll. Delär litet oärligt atl genom finter och annat försöka påslå atl del inte är frågaom några nedskärningar. Det är klart att det är del. Sedan några ord om vårdplatserna. Vi vet att del redan idet s. k. första steget, som nian har genomfört, har försvunnit vårdplatser. Vivet också att genomförandel av andra steget, för att nu gå in litet mer pådetaljer, kommer att medföra all ytterligare vårdplatser försvinner. Det rörsig om 140 vårdplatser plus kanske ett 50-tal, alltså uppemot 200 platser. Ännuvet vi inte riktigt vilka verkningar detta kommer att få. Det är typiskt förden här affären alt effekterna av de förslag som lagts fram av regeringen ipropositioner och på annat sätt inte har klargjorts. Samma sak gäller naturligtvis frågan om läkarlönerna, därjag inte heller tycker att jag fick något tillfredsställande svar. Man får intebara tro eller tänka sig att del kanske blir så eller så. Tar man bort 5 milj.kr. från ett löneanslag, måste det ju få effekter. Läkarnas organisation harbedömt att anslagsnedskärningen kommer att få de myckel allvarliga konsekvensersom jag talade om förut. Mot slutet av sitt inkigg gick statsrådet in på detta om"frivillig vård". Den frågan var uppe vid statsrådets besök iUppsala. Då tillbakavisades statsrådets påstående bestämt och tydligt av justläkare vid . Det finns ingen sådan här frivillig vård somstatsrådet talar om. Chefen för sjukhusets medicinska klinikavfärdade del begreppet helt och hållet. Det är en helt nyuppfunnen term,säger han i ett svar i . Det finns ingafrivilliga vårdplatser, ulan om man gör dessa nedskärningar kommer de attdrabba också utomlånspalienler som år beroende av just den högspecialiseradevården på sjukhuset. Slutsatserna som jag framförde i mitt första anförandekvarstår. Det blir en försämring på alla möjliga håll. tekniskaspetsfundigheterlilltrots blir det en försämring av sjukvården-i del Nr 20 här falletvid , nästa gång kanske vid ett annat den 24 Förste vice talmannen (); Qf verksamheten Låt mig först säga alt ingen kan anklagastatsrådet jd Akademiska för vad som skrevs i budgetpropositionen ivåras. Del förslag som lades fram sjukhuset i Upp-av dåvarandehälsovårdsministern antogs också av en enig riksdag inklude- sala randedåvarande riksdagsman . Men förutsättningen för beslutet var altdet skulle medge en i stort sett oförändrad verksamhet, och del har visat sigatt man inte kan få det. Det finns alltså all anledning att ompröva beslutet. Statsrådet säger nu atl landstingen inte får expandera merän . Det år alldeles riktigt. Det har beslutat. Menutgångspunkten, som vi har diskuterat här, var en nedskärning av denverksamhet som bedrevs vid . visar det sig att det inteens med den vidgning av ramen som statsrådet är beredd att förorda går altundvika en nedskärning pä . säger statsrådet att detta inte skall gå ut över denspecialiserade regionsjukvården. Men platserna vid är juinte öronmärkta! Menar statsrådet verkligen att man skulle kunna skåra ned ensjättedel av den platser utan alt det på något vis skulledrabba regionpatienlerna? Och framför allt: Även om man skulle kunna göra såalt man undvek alt de som kallas regionpatienter drabbas, hur går det då medutomlänspatienterna? Jag har fortfarande inte fått något svar på den frågan.Avser statsrådet att rekommendera läkarna att inte följa medicinskaindikationer? Skall läkarna säga på följande sätt: Du lider av en sjukdom somhör lill den frivilliga utomlänssjukvården, den omfattas inte av regionsjuk-vårdsbegreppet- även om det kanske i själva verket rör sig om en ännu mer specialiserad vård.Därför att du har en sådan här sjukdom får du finna dig i att inte få någonvård. - Jag vill ha ett klart svar från statsrådet på denna fråga. Det är juindirekt vad statsrådet säger lill och läkarna där - altde skall tillämpa sådana regler. Sedan till läkarlönerna. Statsrådet säger atl direktionenhar sagt att det går alldeles utmärkt att genomföra förslaget. Vad jag förstårgår det över huvud taget inte alls. Statsrådets avsikt är att neddragningenskall drabba övertiden. Men tror statsrådet att läkarna rullar tummarna på dens. Övertiden beror väl på all det är utomordentligt viktigaläkaruppgifler som måste ulföras och att man då i vissa fall får betala förövertid. Hur skall man kunna göra denna nedskärning - som jag sade tidigare ärdel fråga om 10 milj. kr. i jämförelse med förra årets bokslut - når man harmindre än på sig för att göra den, när man vet all nedskärningeninte får gå ut över de läkare som är under utbildning, att avdelningsläkare ochbiträdande överläkare i allmänhet har sexårsförordnanden, att de överläkare somtillika är professorer sitter på statliga förordnanden och att de som skulleåterstå främst är de överläkare som inte är professorer samt vikarierandeläkare. Om verksamheten vid i som avolika skäl är mycket ojämnt fördelade på olika kliniker? Hur skall man kunna tabort motsvarande 60-70 sådana läkartjänster under det här budgetåret utan attdet märks på vården, utan att det leder till förlamande effekter på mångavårdavdelningar? Den ekvationen går över huvud taget inte ihop. Sedan sade statsrådet i sitt svar alt det visar sig inte behöver skära ned så många vårdplatser som man från början befarade.Det var då tal om att man skulle behöva skära bort av antaletvårdplatser. Men enligt vad jag har fått höra förbereder direktionen nu istället en minskning av antalet öppenvårdsbesök med 35 000 besök detta år föratt kunna klara budgetramarna. Jag kanske kunde få några synpunkter på vart depatienterna då skall ta vägen! Även om vårdcentralerna stod fixa och färdiga skullede inte kunna tillgodose det här vårdbehovet - man har inte medgivitlandstinget på långt när så mänga öppenvårdstjänster som skulle krävas för det. Till det sista vill jag bara säga atlöppenvården pä sjukhuset enligt den långsiktiga planeringen skall minska.Ingegerd uppgift om en minskning detta budgetår kan jag däremot intekommentera i sak -såvitt jag vet har den frågan ännu inte varit uppe idirektionen. vill jagsvara: Ja, det har försvunnitvårdplatser-det är vi helt ense om. Det har jag aldrig bestritt. Vad jag harförsökt säga - jag säger detta också till - är att det idebatten förekommit stora överdrifter när man talat om hur mångavårdplatser det skulle bli fråga om. När man sedan satt sig ned och varit litetfast och bestämd har man kunnat klara sig med en nedskärning som liggerunder 100 vårdplatser. Jag tycker att man skall ställa det i relation till attAkademiska sjukhuset är ett mycket stort sjukhus med mellan 1 300 och 1 400vårdplatser totalt. När det gäller antalet vårdplatser och vårddagar vill jagytterligare säga -jag trodde inte att jag skulle behöva förklara det - att detfinns två kategorier utomlänspatienter. Den ena är regionvårdspatienter. Sjukhuset har på grund avett avtal med landstingen inom denna sjukvårdsregion skyldighet all ta hand omde patienter som behöver sådan specialiserad vård att den inom denna region kanges endast vid . Dessa regionsjukvårdspatienter finns detfortfarande all möjlighet att ta hand om. Dessutom finns del all möjlighet attta hand om alla patienter som bor inom län. Detta är de två väsentligauppgifterna, herr talman, för i . Dessutom har man tagit emot s. k. utomlänspatienter frångrannlänen, som man icke har slutit avtal om att ta emot - det är den andrakategorin utomlänspatienter. Qm man minskar antalet platser måste det gälladem. Det är självklart, , att vi inte harnågra märken på sängarna som anger vilken typ av patient som skall ligga där.Men Troedssonvet nog också alt det här är litet grand även lek med ord. Man kan intebeställa en svårt sjuk från en speciell dag. Folk blir inte sjuka påbeställning. Här är det fråga om prognoser, som man får försökauppfylla och budgetera därefter. Det är i detta sammanhang en nödvändighet har detta klart för sig. 26 (vpk); Vårdplatser har försvunnit - det är viöverens om, säger statsrådet . Då måste man fråga sig: Var vårdas nude patienter som tidigare utnyttjat dessa vårdplatser? Och var skall depatienter vårdas som kommer att drabbas när ytterligare vårdplatser tas bort? Vi vet att det är överbeläggning pä de flesta avdelningarpå . Där ligger - som på många andra sjukhus i landet -folk i korridorerna då det år överbeläggning.