prot · G50912 · 1981-12-31 00:00:00 — Man harvisserligen fått in några förfrågningar, men de ungdomar som kunnat placerasmed stöd av bidragen har varit ytterst få. Antalet varsel ligger fortkirande på en hög nivå i lånet.Vid utgången av var antalet varslade personer i länet I 468under del att motsvarande siffra är sedan var endast 91. en ökning med16 gånger. I denna siffra ingår att 952 nu var uppsagda mot 87 sedanoch atl 516 var permitlerade mot endast 4 . Således en mycketmarkant försämring av läget underdel . Antalet arbetslösa kvinnor ilänet har ökat med 1 030 till 2 940 . Om vi sedan ser på antaletsysselsatta i beredskapsarbeten, har nivån kunnat höjas med 178 arbeten till538 på ett år- men, som sagt. detta år otillräckligt och kan inte upprätthållasmed nuvarande medelstilldelning. Antalet elever i arbetsmarknadsutbildning harmåst minskas från 1 858 vid septembers utgång lill I 330 vid samma tidi år, en minskning med 528 . Samhällets hållning till de arbetslösa år annan änunder kriserna . Det år helt vedertaget att allamedborgare hår i landet, också de arbetslösa, måste tillförsäkras engrundförsörjning. En sådan försörjning kostar samhället betydande belopp ulanalt någon nyttig produktiv insats görs för dessa medel. Är det då inteförnuftigare all dessa medel i stället används för atl tillskapa nyttigaarbeten inom samhället? All inte använda de pengar som ändå måste utbetalas pådelta sätt är ju slöseri. är det demoraliserande för människorna altla emot understöd utan atl få arbeta, närde kan och vill delta. Därför år delnödvändigt all AMS får förstärkta resurser att inför en svårarbelslöshetsvinler sälta i gång fler beredskapsarbeten och mera utbildning.Beredskapsarbeten kan f. ö. bli en sista utväg för hårt trängda kommuner ochlandsting att få nödvändiga arbeten utförda, till vilka de inte hartillgång till erforderliga medel. Det är uppenbart att mera pengar till AMS för att lindraarbetslösheten endast är tillfälliga nödlösningar om än helt nödvändiga sådana.Vad som krävs är en långsiktigt planerad näringspolitik, som kan ge varaktigasysselsättningar åt människorna i de regioner där de bor och fortsättningsvisockså vill bo. De frågorna har vi från vpk tagit upp i andra sammanhang ochskall inte upprepa här. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att lillarbetsmarknadsministern få ställa följande frågor: Ärarbetsmarknadsministern beredd att vidta åtgiirtler för atl skapa ökadsysselsättning inom län? i lån att få begärda resursförstiirk-ningar för atllindra arbetslösheten i lånet? Om svaret på fråga nr 1 blir ja.vilka åtgärder kan förväntas och när kan de komma att sältas in? 1981/82:59 av () tillarbetsmarknadsministern om arbelar-skyddsreglerna för ungdomars arbete inomsjukvården: i första hand 5kap. 1-5 S. och kungörelsen om anlitande av minderåriga i arbetslivet (AFS1980:13) innehåller en rad regler lill skydd för ungdom iarbetslivet. Grundtanken år att barn och ungdom inte genom arbete skallutsättas för risker för olycksfall, överansträngning eller annan menliginverkan på hälsa och kroppsutveckling. Dessa regler är naturligtvis nödvändiga och över lagmycket vårdefulla för unga förvärvsarbetande. innebär de ocksåbegränsningar som försvårar för ungdom att få förvärvsarbete. Deltaåren beklaglig, men i allmänhet oundviklig konsekvens. I vissa fall kan dock en alltför stelbent tillämpning avföreskrifterna leda till nackdelar för ungdomarna som förefaller överstigafördelarna. Exempel på detta står att finna inom bl. a. vårdområdet. Ungdomars arbete inom vårdområdet begränsas dels av attstora sektorer är helt undantagna, dels av att särskilda arbetstidsbestämmelsergäller och dels av regler om särskilda hänsyn till vederbörandes fysiska ochpsykiska förutsättningar. Många elever vid gymnasieskolans vårdutbildning är bara 17år när de slutat skolan. Ungdomar som genomgått den nya 40-veckorskursen ärnormalt . Särreglerna för anställda gör atl dessaungdomar i alltför många fall inte kan beredas arbete inom sjukvården.Dispensmöjligheter finns visserligen, men utgången är sä osäker ochhandläggningen lar så lång lid att den unge ofta inte orkar vänta. I praktiken innebär detta att många ungdomar som genomgållvårdutbildning blir utestängda från atl utöva sitt yrke trots att det finnsett personalbehov. Mot den här bakgrunden finns det anledning att överväga omman inte borde se över reglerna, såvitt de avser ungdom med vårdutbildning somär fyllda . I första hand förefaller det vara arbetslidsregler som skullebehöva modifieras så att man kan tillämpa normala arbelslidsscheman också förden här gruppen. Med hänvisning till delta hemställer jag om kammarenstillstånd att till arbetsmarknadsministern få ställa följande fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd atl se över gällandearbelsskyddsreg-lerså att inte anställning inom sjukvården av 17-åringar medvårdutbildning försvåras i onödan? 1981/82:60 av () till arbetsmarknadsministernom byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark: och närmast följande åruppstår stora omstållningsproblem när byggnadsverksamheten vid kärnkraftverketi Forsmark trappas ned och slutligen upphör . 700 personer väntas bli friställda under 1982- under 1983ytterligare ca 450 personer och ca 300. Under samma lid skerockså begränsningar i delar av entreprenörsverksamheten, vilket berörytterligare ca 200 personer. Det drabbar i stor utsträckning anställda iserviceföretag, åkerier etc., varav omkring hälften är bosatta i lån. Byggnadsarbetena och driften av kraftverket sysselsätter omkring 2 300 personer. har kraftverksbyggetdominerat sysselsättningsutvecklingen i Norduppland och haft en positivinverkan på näringslivet och den kommunala expansionen i regionen. Samtidigthar regionen blivit starkt beroende av byggnadsarbetena i Forsmark. För attklara den stora omställningsprocess som uppstår när kraftverksbygget närmar sigsitt slut krävs en noggrann planering och extraordinära åtgärder med storainsatser från kraftbolag, kommuner, länsmyndigheter och staten. Ilänsstyrelsens planering har målsättningen varit att de som arbetarvid kraftverket och bor i regionen skall beredas möjlighet atl bo kvar ocharbeta där även efter det att kraftverket i Forsmark byggts färdigt. Av de undersökningar som gjortframgår all av den personal som kommer att friställas är omkring 900 personerbosatta inom länet. Av dessa bor ca 400 i kommun. 2()() i och100 i . Av de intervjuade berörda personerna angav atlde inte har några eller endast små möjligheter alt flytta från regionen. Denlånga byggnadstiden har gjort alt många anställda med sina familjer slagit signed i framförallt kommun. Många tidigare boende i kommunen fickockså jobb i Forsmark och har räknat med fast arbete där fram lill uppnåddpensionsålder. Ett flertal har varit sysselsatta i näringar somjord-och skogsbruk och fiske eller annan industri dårsysselsättningstillfällena starkt minskat under 197(l-talet. De som kommit frångruv- och stålindustrin har i rådande lågkonjunktur inte stora utsikter attkunna återgå till sina tidigare yrken. Huvudorsaken lill oviljan och de redovisade småmöjligheterna alt flytta är främst alt rekryteringen till Forsmark skett frånlokalbefolkningen. Över hälften av byggnadsarbetarna har bott iÖsthammars kommun. Ekonomiska orsaker inverkar också. av de svarandei undersökningen bor i egen villa. Det torde bli svårt fiir dessa att säljasina hus utan ekonomisk förlust. En stor del av personalen är villig all genomgåarbetsmarknadsutbildning för att skaffa sig ett annat yrke. Det är häradet atltillgången pä lediga platser inom andra yrkesområden i Norduppland år sä gottsom obefintlig. Del är ettstarkt kommunall intresse att de anställda och inom kommunen boende kan erbjudas arbete inom rimligt reseavstånd ochdärmed ges möjlighet att bo kvar. Genom den starka expansionen i Forsmark harde kommunala investeringarna i form av nya bostadsområden med vågar, belysning,vatten och avlopp, skolor, barndaghem, fritidslokaler m. ni. Omfärdigstållandet av kiirnkraftverket skulle innebära att större delen avarbetsstyrkan tvingas flytta, uppslår minskat underlag för den komiiiunalaverksamheten och därmed stora problem inom dessa områden. kommun harunder kunnat glädja sig ål en årlig befolkningsökning -senastebefolkningssiffran 21 118 personer. Det stämmerganska bra överens med de fastställda befolkningstalen och utgör ett välanpassat underlag för den konimunala och kommersiella verksamheten i kommunen. Problemen inför avvecklingen i Forsmark iir sålunda viilkända och behovet av åtgårder klarlagda. Många uppslag har också framtagits avframför allt lånsstyrelsen. Frågan om en hetvallenledning från Forsmark lill Stockholmhar långe diskuterats, men ån har inget beslut fattats om delta. Om denkommertill stånd kommer den tyvärr för sent för alt kunna suga upp deirarbetskraftsom börjar friställas . Likadant år det med det tilltänkta lagret förlågochmedelaklivt avfall från kärnkraftverken, som anses lämpligt att placera iForsmark. Båda dessa projekt skulle innebära flera hundra arbelstillfållen menligger tyvärr litet vål långt fram i tiden för att på rått sålt kompenseranedtrappningen av byggnadsverksamheten vid kraftverket. Förutsättningarna för ett serviceförelag förrevisionsarbetena vid har också studerats av en sårskildkonsult på uppdrag av . Den totala underhållsorganisalionenberäknas uppgå lill 300 anställda. Det största problemet år all finnasysselsättning mellan revisionsperioderna. Företagel skulle i så fall behövalämpliga delområden för sin verksamhet. Konsulten har också studeratmöjligheterna all engagera redan befintliga företag i regionen i del löpandeservicearbelet. Ett annat projekt som utretts av årspillvärmeutnyttjande i Forsmark för bl. a. fiskodling och växthus, som skullekunna sysselsätta ett antal personer. Problemet år viil hår alt kunna finnanågon intressent som är beredd att starta sådan verksamhet med de ekonomiskarisker som följer av de svårbedömda marknadsförutsättningarna. 1 lånsstyrelsens industriprogram för lån angesäven andra möjligheter lill sysselsättning når kraftverksbygget avslutats iForsmark. En åtgärd som föreslås är att Nordupplandskominunerna underavvecklingsperioden inplaceras i stödområde 4, bl. a. för atl möjliggörastatligt stöd för uppförande av kommunala industrilokaler och underlätta företagsetableringi området. Ökade statliga medel lill utvecklingsfonden vore önskvärt, liksommedel till det av start;ide regionala bolaget. Stora förhoppningarställdes i ett tidigare skede till det planerade oljelagret och industriområdeti . Detta prtijekt stoppades litet underligt av som del hette militäraskål. I det nu uppkomna läget bör tidigare beslut omprövas. I olika sammanhang har framförtstanken atl göra Norduppland till ett centrum för utveckling inom energiområdet.Forsmarksområdet med Forsmarks gamla bruk har ansetts lämpligt, med närhetentill bl. a. den solenergiforskning som bedrivs i . Ökade satsningarpå forskning och utveckling av nya alternativa energikällor behövs för attersatta kärnkraften när den avvecklas . De flesta av de uppräknade projekten ger arbelstillfållenpå . För atl bereda de friställda arbeten när verksamheten niista årbörjar trappas ned behövs insatser med snabbare effekt. Tidigarekiggningochigångsättning av olika byggprojekt är därför nödvändiga. Hår kan nämnasbyggandet av en kvinnoklinik vid i , vårdcentraloch sjukhem för långtidsvården i , industrilokaler i bl. har diirulöver en mängdandra projekt som med kort varsel kan igångsättas - projekt som kan erbjudasysselsättning i avvaktan på att det klarnar i fråga om avfallslager ochhetvattenledning.' Det saknas således inte uppslag för atl reduceraverkningarna av nedtrappningen i Forsmark. Länsmyndigheter, ochkommunerna klarar dock inte ensamma av detta. Hjälp ifrån statens sida iirnödvändig. Extra medel från staten för att bemästra avvecklingsproblemen iForsmark måste till - extra medel för alt bekosta tidigareläggning av aktuellabyggnadsprojekt, utvidgade beredskapsarbeten, statligt stöd för byggandet avkommunala industrihus, satsning på ett energicenlrum i Norduppland m. m. Statenhar ett ansvar för all inte enskilda och kommuner hårt skall drabbas närverksamheten i Forsmark upphör. De sysselsättningsprojekt som här föreslagits kräverstatlig medverkan. Projekten berör olika departement. Frågan år om det intevore praktiskt atl man inom regeringens kansli tillsatte en arbetsgrupp för allhantera dessa frågor. För kommuner, landsting och länsmyndigheter vore del bramed en kontaktman eller arbetsgrupp som man kunde förhandla med. Vid fördröjningen av byggandet av i Forsmark 1977-1978utarbetade en statssekreterargrupp ett åtgärdspakel för atl lindra verkningarnaav nedtrappningen. Något liknande arrangemang även skulle underlättagenomförandet av de åtgärder som är nödvändiga för att bemästra det förväntadesvåra sysselsättningsläget i Norduppland. Prioriteringen mellan de olikaprojekten samt detaljfrågor bör dock ligga på lånsplanel. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta för att mildraverkningarna av nedtrappningen av byggnadsverksamheten i Forsmark? Vill arbetsmarknadsministern medverka till atl extrastatliga medel anslås för de olika projekt som angivits i interpellationen? Är statsrådet beredd tillsätta en deparlementalarbetsgrupp för atl samordna de statliga insatserna vid avvecklingen avkraftverksbygget? 1981/82:61 av () till bostadsministern omvillkoren för förvärv av hyresfastighet m. m.: I motionerna 1978/79:786 och 2624(s) föreslogs begära en översyn av förutsättningarna för tillståndtill förvärv av hyresfastighet m. m. enligt den s. k. hade i proposition 1978/79:164 anfört atl del kan finnas skålatl se över reglerna om förutsättningarna för tillstånd i syfte atl få enbättre kontroll av förvärv av hyresfastigheter. En sådan allmän översyn fick.enligt bostadsministern, ske när ytterligare erfarenheter vunnits av lagenstillåmpning. Civilutskotlet (CU 1978/79:38) avstyrkte motionerna. Dessmajoritet ansåg att det då. . inte fanns anledning att "genomett riksdagsbeslut" aktualisera en översyn. Socialdemokraterna i utskottetkrävde i en reservation atl skulle påkalla den begärda översynen. Vianförde alt del - sålunda i sak obestridda - utredningsbehovet var så starktatt ett initiativ borde tas. Vi noterade också att kraven påändringar stöddes av en stark opinion inom de grupper som har kommit i praktiskkontakt med svårigheterna. Vi konstaterade slutligen att bostads-ministernspassivitet endast kunde förklaras av en ovilja att ingripa mot missförhållandeni omsättningen av enskilda hyreshus-en ovilja som beror på att dessa husuppfattas som en handelsvara bland andra i en liberal marknadsekonomi. Bostadsministern har ännu inte aviserat den översyn iämnet som hon fann befogad . Det kan nu med ännu mindre trovärdighethävdas att ytterligare erfarenheter av lagtillåmpningen bör avvaktas. Deltaundanröjer alla eventuella tvivel på att bostadsministern och regeringen iövrigt i denna fråga hålls tillbaka av grundinställningen att bostaden år ochbör vara en handelsvara, för vars omsättning det inte bör läggas någramarknadsmäs-siga hinder. Hade man däremot även i sak ansett att bostaden skallanses som en social rättighet, skulle det inte föreligga några hinder förregeringen att starta den allmänna översyn av förutsättningarna för tillståndtill förvärv av hyreshus m. m. som vi tidigare begärl. har förhållandena kring Finansfaslighetsförvärv väckt berättigad uppmärksamhet. Dessa förhållanden rör såvälutformning och tillämpning av som andra frågor, bl. a. bankernasm. Erfarenheterna i denna del när det gäller lillståndsprocessenär redan nu överblickbara. Det förhållandet att andra aktiviteter i anslutningtill fastighetsförvärven kan kräva fortsatt granskning kan inte åberopas somett skäl atl ytterligare uppskjuta den av oss tidigare begärda översynen. Erfarenheterna i dessa sammanhang av kommunens behandlingav tillståndsfrågan är klart dokumenterade. De befäster den oro vi gav uttryckför i reservation till betänkandet CU 1978/79:38. dår vi noterade altoklarheter och brister i tillståndsförutsältningarna också återförs till dekommunala bedömningarna av om prövning skall påkallas eller inte. en osäkerhetsom förvärras av all regler saknas för den kommunala prövningen. Vi noteraderedan då att del förts fram den uppfattningen att kommunala beslut skulle kunna präglas av en partipolitiskt grundadåsikt all minsta möjliga intrång skall ske i en fri omsättning av åvenhyresfastigheter. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga bostadsministern: Når avser regeringen att initiera en allnkin översyn avförutsättningarna för tillstånd till förvärv av hyresfastighet m. ni. och effektiviteten i den prövning som förbehållits kommunen? Vill bostadsministern bekriifta åsikten att bostadenskall vara en social rättighet och inte en handelsvara? 33 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:61 av () tillindustriministern om statsbidrag till fortsalt texlilproduktion i : Larmrapporterna om problemen inomsvensk textilindustri kommer med jämna mellanrum. senast har vi nätts avbesked atl statsägda AB Eiser umgås med planer atl begränsa sin verksamhet inomCewilkokoncernen. Enligt uppgift är 178 arbetstillfällen vid i i fara. trots att produktionen är lönsam. Beklädnadsarbetarförbundel har uttalat sitt stöd förlöniagariigda företag. Jag villdärför fråga industriministern: Är indusiriniinistern beredd att medverka till attbårkraftiga enheter inom AB Eiser kan få leva vidare och att ett löntagarägttextilförelag kan få ekonomiskt stöd att driva textilproduktionen vidare iEnköping? 1981/82:62av () till försvarsministern om militär personals rätt tilltjänstledighet för offentligt uppdrag; Enligt tjånstereglemente förkrigsmakten får tjänstledighet inte vågras för offentligt uppdrag såsom bl. a.riksdagsman eller landstingsman. Tjänstledighet för fullgörande av vissafackliga uppdrag och deltagande i politiska eller fackliga organisationersdistrikts- och rikskongresser får inte heller vägras utan viktiga skål. Däremotfinns ingenting reglerat som ger motsvarande möjligheteratl fullgöra kommunalauppdrag. Delta lyder på en nedvärdering av lokall politiskt arbete somförekiller mycket otidsenlig. Är försvarsministern beredd alt la initiativ till enöversyn av TjRK i syfte alt införa en rått för militär personal till tjänstledighetför fullgörande av kommunalt uppdrag? 34 § Kammaren åtskildes .