prot · G509160 · 1981-12-31 00:00:00 — Från vpk:s sidahar vi lagt fram förslag om att def skall vara ordentligasäkerhetsanordningar i våra kärnkraftverk. Då avser vi infe de"filterkammare" som har nämnts i regeringens propositioner både förraåret och det här året. De är snarare att befrakta som ett slags utblåsnings-eller avlastningsventiler. De har ingenting med säkerhet att göra. Skall man haanordningar av detta slag, skall def vara enligt det förslag som.vi tydligtredovisat i en mofiori . Det skall vara flera omgångar filter,vattenbassänger, reningsanordningar och annat, så atf man kan garantera ätt sålitet radioaktivitet som möjligt läcker ut. Det blir dyra anordningar- dekommer att kosta mycket pengar. Men kärnkraften skall belastas med kostnadernaför de säkerhetsåtgärder som är mofiverade. Vi är alltså för säkerhetsanordningar, men infe sådana somnämns i regeringens propositioner och , utan betydligt merutvecklade och komplicerade anläggningar. Och de bör införas vid alla svenskakärnkraftverk. Avfallsproblemafiken har vi diskuterat åtskilliga gånger,i interpellationsdebatter, vid frågestunder och i sådana här energidebatter.Vpk har fillbaka drivit linjen atf vi infe skall ha någonupparbetning av avfallet från de svenska reaktorerna. Avfallet bör tas om hand- vi är givetvis tvungna atf göra def - men def skall infe sändas till någraupparbetnings-procedurer, då man också i def fallet skulle bidra fill spridningav plutonium och annat högakfivt avfall. säger man att har full kontroll över sittplutonium. Det togs också upp i nedrustningsdebatten i går. vet viatt vi kan gå in i kontraktet med franska Cogéma och tydligt och klart läsa atfCogéma i upparbetningen har rätt fill ett ganska stort svinn av plutonium.Cogéma har också rätt att köpa det plutonium som man har upparbetat från def svenskakärnkraftsavfallet, bara man betalar världsmarknadspriset. Men det är ingen som. går in i en debatt om Cogémaavtalef, för det är fortfarande hemligstämplatav regeringen, trofs aft def finns i hur många upplagor som helst ute i defsvenska samhället. Def står alltså i kontraktet atf franska Cogéma har rättaft köpa plutonium från det svenska kärnkraftsavfallet, bara man betalar världsmarknadspriset. Det vore ganska intressant att höra vad de partier som förespråkar kärnkraft anser om detta svenska deltagande i spridningen av vapenplutonium över världen. Vi är alltså emot: upparbetning, och vi kommer att varadet också i fortsättningen. Jag vill, herr talman, slutligen ta upp några litet merudda saker; Jag har från min egen horisont i väckt ett par mofioner omenergiproblematiken. Det gäller, som jag redan har nämnt. Forsmark ochtillvaratagandet av spillvärme vid de stora industrier som finns i ochHallstavik i . Vi har möjligheter atf på ett helt annat sätt än tatill vara spillvärme från sådana industrier. Defta har jag velat framhålla,eftersom def har spekulerats mycket i atf man skulle kunna använda spillvärmefrån Forsmark. Def är bra mycket bättre aft satsa på atf ta fill varaspillvärme från skogsindustrin än spillvärme från kärnkraftverk, somförhoppningsvis skall läggas ned . Jag har också tagit upp frågan om den svenskaoljeförsörjningen. Den får vi återkomma till i tofalförsvarsdebatfen nästavecka. Men det är alldeles klart atf def behövs ytterligare statliga insatserpå oljelagringsområdet. Det finns behov av oljelagringsrum. Ur den synpunktenär i fortfarande aktuellt och gångbart. Def finnsingen anledning att fill privata oljefirmor överlåta lagringen av den svenskaberedskapsoljan. Vi har från slutet av 1970-talef mycket dåliga erfarenheter avhur denna lagring har gått fill. Jag kan som exempel nämna . Denutbyggnad av oljelagringen på Upplandskusfen som. innebärär fortfarande, enligt vår uppfattning, högaktuell. Slutligen vill jag säga några ord om vindkraft, som jagtidigare har berört litet grand. Vi har två prototyper i drift.Karlskronavarvet och Mekaniska Werkstad har dessutom byggt upp enmycket stor kapacitet och ett mycket stort yrkeskunnande på.deffa område. Viser nu framför oss den stora risken att denna kapacitet, defta yrkeskunnandeoch dessa erfarenheter kommer aft nedrustas, eftersom def infe skall görasnågra ytterligare beställningar av vindkraftverk förrän man har gjort enutvärdering . fick vi också larmsignaler om att den ordersom har fått från på vindkraftverk till är ifarozonen. Def vore ytterligt lämpligt, att den svenska statsmakten gick in ochräddade denna kapacitet åt . Vindkraften är en energikälla som allt flerstater satsar oerhört mycket på. Vi har varit i främsta ledet i detta fall. Vikommer att, om vi väntar till 1985, halka tillbaka till en ömklig köpositionnär det gäller vindkraffskunnande. Det är märkhgt att man inte inser defta ochär villig att satsa på denna energikälla, som verkligen är en framtidskälla ochsom det nu finns alldeles tillräckligt med utvärderingar om och erfarenheter avför att kunna driva i stor skala. Jag villmed detta, herr talman, yrka bifall fill samfiiga vpk-mofioner. ,dén 28 maj 1982:- 12NILS () replik: På en punkt har mig, och jag försfår aft det naturligtvis beror på aft jag haruttryckt mig otydligt - vad annars? Jag har sagt att vår linje beträffandeslutförvaring av avfallet är att def skall slutförvaras utan föregåendeupparbetning. Men jag har sagt, med anledning av de mera bestämda påståendensom hävdar i centerreservafionen, att om nu klart skulledeklarera att en sådan förvaring skall ske, vore def att strypa deforskningsinsatser som pågår när det gäller att göra plutoniet oanvändbart somvapenplutonium - en forskning som vi naturligtvis vill stödja; Jag menadealltså aft därmed skulle ha petat i forskningsprogrammet. Jag harinte yttrat mig om Asea-Atom i det sammanhanget. fog i inledningen av sitt anförande uppen väsentlig fråga, nämligen sysselsättningen, som ju berör oss alla. Vilkajobb har räddats? Ja, vi lever i en värld där vi måstekonkurrera på världsmarknaden. Jag vill erinra om vad jag sade tidigare,nämligen att vid ett modernt malmbaserat stålverk är energikostnaderna likahöga som arbetskraftskostnaderna. Skall vi alltså rädda några jobb, måste vivara mycket ömsinta när det gäller energikostnaderna. Vi kan inte dra på ossenergi till vilka kostnader som helst. 13 PER () replik: Jag vet inte om det är direkt meningsfulltatt gå in i polemik med , men ett missförstånd som han gjordesig skyldig till måste jag ändå rätta. Moderata samlingspartiet har inteförordat att vi skall bygga ut två huvudälvar. Vad vi har förordat är däremotatt vi skall se fill aft vi får den vattenkraft som en överväldigande majoriteti riksdag har beslutat om . Eller annorlunda uttryckt: Vi hartagit inititativ i för att tillse att inte också vattenkraftsmåletoffras på def politiska tricksandefs ahare. Def är nämligen så, OswaldSöderqvist, att tillbedjan till och räcker lika litet somcenterpartistiskt önsketänkande för atf klara ekonomin och jobben. Skulle enutbyggnad av vattenkraften dessutom leda till atf elströmmen blir billigare,som befarar, tror jag att detta är en konsekvens som svenskindustri är beredd att ta med en viss tillförsikt. 14IVAR () replik: På en punkt är jag djupt besviken på OswaldSöderqvist. Han sade att det inte har yttrats ett ord om sparande. Jag harstått här och talat och som huvudtema haft effektivareenergianvändning, och jag har betonat att hushållning med energi sannolikt ärden mest expansiva verksamhet som vi kan ägna oss åt. Vi kan bara ta exempletmed nu liggande värmeplan, där 400 000 m olja avses bli ersatt medhushållning och spillvärme . Det är alltså ett drastiskt exempelpå att det inte bara är kol, kärnkraft och liknande som kan ge resultat.Oljekonsumtionen hartrots allt minskat mer än beräknat. Även om def delvis förklaras av Nr 160 lågkonjunkturen,kvarstår en hushållningseffekt som är större än vad den prognosernagivit vid handen. I vad detgäller vindkraften har vi sagt nej till ytterligare forskningsmedel. Allas vårförhoppning är väl att det inom kraftindustrin, både inom och Energipolitikenutanför vårt land, skall finnas ett sådant intresse för den här verksamheten attvi kan få kontinuitet i den. 15 (vpk) replik: Def var bra att modifieradesitt uttalande om atf gå in och "peta" i olika saker. Han menade atfman inte skulle göra det med hänsyn till forskning när def gäller upparbetningoch sådant, vilket jag hade missuppfattat. Men jag kan inte hålla med honom isakfrågan, därför att det är ju just det man måste göra. Man måste gå in ochinte bara peta i det här, utan ta krafttag. Vad är det för fördelar med aftöver huvud taget få fram något fritt , om inte menaratt vi skall satsa på bridreaktorer? Någon annan, fredlig användning förplutonium finns det ju inte, utan i så fall ökar man bara möjligheterna tillspridning av kärnvapen. Därför tycker jag det är litet förvånande att säger aft vi skall avvakta forskningsresultaten. Vi behöver ingetplutonium, om det infe är så att inan avser att starta bridreaktorer. Till Per : Nej, det är nog infe så stor idé aft PerUnckel och jag debatterar, för han vill inte diskutera de väsentliga ochviktiga frågorna. Han lever i sin egen hlla marknadsekonomiska värld, där hanföljer storfinansens intentioner. För dem som driver på det här och vill tjänapengar ställer Per upp. Dem följer han - det är den vanligahögerpolitiken. Det är klart att Per hellre vill diskutera tekniskaanordningar och flyta omkring i debatten på det sättet, men han vill inte faupp de väsentliga resonemangen och vidkännas det som han sade här för två årsedan och som han nu har en helt motsatt uppfattning om. Då ville han stoppakolintroduktionen i med hjälp av kärnkraft. har han fåttkärnkraften, och är han beredd aft göra en storsatsning på introduktion avkol i . Det är bara ett exempel på hur miljövänlighet ochpositiva inställning till energisparande och annat, som de försökte ge sken av1979-1980, endast var en tunn fernissa. Till vill jag säga aftnär jag talade om de fre kärnkraftspartierna, så avsåg jag naturligtvis heltoch hållet de partier som jag vill kalla kärnkraftsparfier, dvs. moderatasamlingspartiet, och socialdemokraterna. Jag har inte tagit medcentern i resonemanget om energisparande och annat sådant. 16NILS () replik: Plutonium är användbart som kärnbränsle, ochdärmed tar man ut av energiinnehållet i det bränsle som manannars upparbetar. Det är ju en fredlig användning. Nr 160 Anf, 17 pgR () replik: Fredagenden Herr talman! de gamla traditionerna hos de 28 maj1982 kommunisfiska parfierna i sinagitafionskonst. -------------------- lögnen som ett politiskt vapen. Men det är sant att det är föga tvivel om på vilken sida omstaketet jag befinnermig i valet mellan ett kommunistiskt och ett marknadsekonomiskt system. Jagtröstar mig med att erfarenheterna hos folken världen över av de marknadsekonomiskasystemen torde fala till min favör. 18 (vpk) replik: Först fill Per : Ja, gå tillLafinamerika och fråga folken där vad de tycker om de marknadsekonomiskasystemen! Då får kanske Per svar som är något annorlunda än dem hanförväntar sig. Jag konstaterar än en gång att Per i den härdebatten har visat prov på en enastående politisk skamlöshet. Det han sade ifolkomröstningskampanjen 1979-1980 har han helt och hållet slängt över bord . Def var vad vi kunde vänta oss. Sedan hjälper def inte aft han försökerförgylla sitt framträdande med olika krampaktiga formuleringar för aft få defaft låta salongsfähigt. Def är avslöjande, och bockfoten sticker fram under kappannär representanter talar om såväl energipolifik som andrasamhällsekonomiska frågor. Def som är lönsamt för de stora företagen och för destora finansiella intressena ställer ni nämligen hela fiden upp bakom -det ärer melodi. Def vore ärligt om ni gjorde det alltid, och inte när det passar,som , försöker använda någon annan framtoning. Då blir detavslöjande. Och det är vad det blir för Per här . Jag vill säga till slutligen atf om vi inteskall ha någon kärnkraft, vilket ju socialdemokraterna har sagt, så behöver viinte heller ha något plutonium för att ladda och driva några kärnkraftverk med,och då finns det ingen anledning aft upparbeta det svenska avfallet. 19 HÄDAR (): Min uppgift i debatten är att företrädautskoftsmajoritefen. De övriga partierna skiljer sig i olika energifrågor frånutskoftsmajoritefen och från varandra. För är det därigenom möjligtaft, i om också med hoppande majoriteter, få igenom den energipolitikman från sida anser riktig. Trots att det finns många reservationer till det härbetänkandet, måste man konstatera att det i grundläggande frågor, i varje fallmellan de fyra stora riksdagspartierna, finns ett betydande mått av enighet. Delångsikfiga målen är man på det hela taget överens om: att vi skall kraffigtminska oljeberoendet och att vi skall föra en sådan polifik att vi inte efterår 2010 skall behöva använda kärnkraft. Men, herrfalman, när def gäller vägarna aft nå dessa mål är avståndet mellanpartierna större, och energipolitiken har inte förvandlats till en stilla ankdamm.Skillnaderna är alltjämt påtagliga. De här skillnaderna behöver infe varaen nackdel. De bidrar fill en vaksamhet, de ökar beredskapen hos oss aft fahänsyn till nya fakta och ny utveckling inom energiområdet. Jag kan inte kommentera samfiiga reservafioner, men jagvill ta upp några som jag finner centrala och börjar då gärna med några av desocialdemokratiska reservationerna. En av dessa gäller synen på kol. Jagerinrar om, att så sent som fattade ett energipolitisktbeslut, som bl. innebar att man skulle ha en begränsad användning av kol iSverige. Man skulle ersätta olja med kol, och det skulle ske på så sätt att ca3 miljoner ton olja successivt skulle ersättas med kol. Men inte baradetta - har också angett atf det skall ställas sådana miljökrav påkolet, aft när kol ersätter olja skall utsläppen av bl. a. svavel minskas.Resultatet av en sådan kolpolitik skulle bli, atf man fick en lägre kostnad förfolkhushållef, eftersom kol är billigare än olja. Man skulle också få en bättreförsörjningstrygghef, eftersom riskerna för att vi skall avskärmas frånkolimporf är mycket mindre än riskerna atf vi i ett krisläge drabbas av problematt få olja fill landet. Och man skulle få en bättre miljö, eftersom kolet infeskulle få släppa ut lika mycket skräp, för att uttrycka sig rakt på sak, somoljan. Hur skall vi då uppnå def här? Ja, för kolet finns det juen fungerande marknad - en relation mellan fillgång och efterfrågan - som göratt kolet skiljer sig klart från t. ex. oljan. Jag menar, atf om man låtermarknaden själv söka vägar att ta in kol, ökar man förutsättningarna för aft fåtill stånd den av önskade kolintroduktionen. Från socialdemokratiskt håll har man här central planeringsom riktpunkt. Man skall också ha en central kolhamn och importlicenser. Jag ärför egen del övertygad om att en sådan politik skulle motverka, inteunderlätta, en försikfig kolintroduktion. Socialdemokraterna tar i en reservafion också upp fråganom fasta prisrelationer mellan olika energislag. Reservanterna säger atf defvore önskvärt, om man kunde ha en sådan fast prisrelafion. Denna önskan kan viväl i princip ansluta oss till allesammans. Def är klart att det .skulleunderlätta för kommuner, företag och enskilda, som vill ersätta olja, om dekände fill de långsikfiga prisrelafionerna mellan kol, torv, olja, el ochnaturgas. Men, herr talman, det är knappast möjligt atf åstadkomma detta. Deninternationella efterfrågan, polifiska kriser och tekniska genombrott kastar omdessa prisrelafioner och gör def så snabbt att om det vore omöjligt för statenaft söka påta sig ett ansvar för att upprätthålla en fastprisrelation mellan olika energislag. Jag tycker vi får låta oss nöja med regeringensintenfioner när def gäller oljepriset. Kommuner, företag och enskilda vet aftregeringen räknar med en realprisuppgång på oljan på . Priset kanvariera från fill ett annat. Vissa år kan det stiga kraftigt, därför attpriserna utomlands drivits upp. Då kan priset i stället komma attsjunka. Men över skall man i sina beräkningar kunna utgå från attoljan kommer atf stiga realt . Defta undrlätfar för dem somförsöker beräkna vad en övergång från olja fill annat energislag kan komma attleda till. Företag och kommuner kan infe få några garanfier för att de gör enbra affär när de går över från olja till kol eller annat energislag, men de veti varje fall regeringens avsikter vad gäller oljepriset. Jag tror atf det ärväsentligt för dem. Men jag anser inte att det är en framkomlig väg att försökaetablera fasta prisrelafioner mellan flera olika energislag. Jag tror aft NilsErik Wååg i princip delar min uppfattning att man nog inte kan komma särskiltlångt på den vägen. har i en reservafion tagit upp frågan omoljepolitiken. Per gjorde def också i sitt inlägg här . Jag vill idetta sammanhang först säga, att bakom kravet på en bestämd och målinriktadenergipolifik hgger erfarenheten av vad ett ensidigt och stort beroende av enenda utländsk energikälla kan få för konsekvenser. Vi levde ur energipolifisk synpunkt fram fill 1973 i någotslags dårarnas paradis. Vi såg oljan som en oändlig resurs, som fill ständigt lågapriser skulle förse oss med billig energi. Krav på en egentlig energipolitikvar det knappast något politiskt parfi som förde fram i den polifiska debatten. Så fick vi då oljekrisen . Jag vill gärna säga atf jagtycker atf den socialdemokratiska regering som då satt började reagera på ettsätt som ändå var intressant. Man ville skaffa redskap för att kunna mötafortsatta oljekrisstegringar. Man tvekade inte att använda prisvapnet, maninrättade ett statligt oljebolag och man gjorde en hel del andra saker för attbygga upp en beredskap mot framtida oljekriser. Sedan sjönk oljepriserna reellt , och pånytt utbredde det sig ett lugn och en tillfredsställelse med situationen på enmängd olika håll. Jag vill understryka att utvecklingen i fram tillkrisen ingalunda var den som man egentligen med hänsyn fillerfarenheterna borde ha haft anledning att räkna med. före1978 var det uppenbarligen så, aft det inom egentligenfanns en rikfnorm, och den var: Köp där det är billigast! Det var denoljepolitik som landet förde. Det fick fill konsekvens att vårt spofmarknadsberoende dehär åren ökade i stället för att minska. hade 1978 ettspofmarknadsberoende , vilket var exceptionellt högtinternationellt sett. Spotmarkna-den omsatte av dentotala oljeförbrukningen. Oljekrisens politiska orsaker känner vi. Def var krigetmellan och . Men de ekonomiska problemen för av oljekrisenblev genom spotmarknadsberoendet orimligt höga. En fri prisbildning hade fåttfill konsekvens atf miljardbelopp hade fått betalas fill de internafionellaoljebolagen, belopp som inte stannat i det här landet utan tagits ut ur landetoch placerats på annat håll. Därför ansåg regeringen atf det varrimligt att begränsa prisuppgången i genom införande av högstpriser. var en för de internafionellaoljebolagen. Trots de begränsningar i prisnivån som genomfördes i ärdef klart aft oljebolagen gjorde mycket stora vinster. Jag vill gärna fråga PerUnckel hur han bedömer att resultatet hade blivit för den svenskaoljeförsörjningen och för den svenska valutabalansen av entotalt fri prisbildning,alltså ingen reglering från statsmakternas sida. Jag vill också gärna frågahonom vilka länder i han anser förde en sådan oljeprispolitik som hanönskar atf skulle ha fört . Vi har behov av en långsikfig oljepolitik. Vifår tillfälle att återkomma till den frågan, bl. a. på basis av den utredningsom nu sysslar med de internationella energimarknaderna. Jag vill ändå gärnafråga Per om han nu vill återgå fill en oljepolifik som resulterar i attvi på nytt får ett ökat spotmarknadsberoende, om han vill leda sitt partifillbaka in i dårarnas paradis ifrån tiden . Han skall i så fall infevara överraskad om han och hans parti får gå den vägen själva. De övrigaparfierna i har avvisat en sådan oljepolifik - och gjort def med storkraft. När det gäller torven vill jag däremot säga aft jag delarPer uppfattning aft det är viktigt aft man nu på allvar får fart påhandläggningen av tillstånden att bryta torv. Torven har förutsättningar aftvara en hygglig energikälla i , kanske , dvs.ungefär den tid som vi behöver för atf få fram en teknik för energiproduktionsom gör att vi på ett annat sätt kan trygga vår energiförsörjning. har en del formuleringar när det gäller nyenergi som jag vill citera. a. står det i partimotionen: "Introdukfion av nya, dyra och outveckladeenergikällor kan direkt motverka strävanden att återvinna balansen i samhällsekonomin." Som principiellt uttalande kan detta knappastifrågasättas. Men det är en något förrädisk formulering, eftersom den kan geintryck av, aft man anser aft def forsknings- och infroduktionsarbete som nubedrivs skulle försvåra för att återvinna balans i samhällsekonomin.Jag vill fråga Per om han anser att sådana felsatsningar nu görs - ochsom med moderat politik skulle förändras - och som är av en sådan omfattningaft de hotar möjligheterna att återvinna balans i samhällsekonomin. Per underströk i en replik fill OswaldSöderqvist atf inte tagit ställning/or en utbyggnad av två av deåterstående Norrlandsälvarna. Jag skulle vilja fråga Per : Tarmoderaterna ställning mot en utbyggnad av våra kvarvarande fria älvar, eller ärman på den punkten öppen? Jag vill i två avseenden kommentera cenferparfisten IvarFranzéns uttalanden. Ett gäller bl. a. oljeersätfningsfonden och de mindreföretagen. Han sade att de mindre företagen infe får någonfing frånoljeersätfningsfonden. Men det är faktiskt inte korrekt. Den rådgivning somlantbruksnämnder och utvecklingsfonder bedriver finansieras avoljeersätfningsfonden. Och den rådgivningen är sannolikt en av de mer effektivaformerna för atf minska energikostnaderna för mindre företag och lantbruk.Oljeersäftningsfondens bidrag till den här rådgivningen torde svara ungefär motvad de mindre företagen och lantbruken betalar till oljeersätfningsfonden viaavgiften på olja. När def gäller förvaringen av kärnkraffsavfall kan vikonstatera att denna och de två föregående regeringarna har godkänt en metodsom bygger på upparbetning av avfallet. Det är inte alls säkert att den härmetoden är den bästa.Slutförvaring utan upparbetning kan visa sig vara en bättre metod. Det är fulltmöjligt. Men villkorslagen gäller. Och enligt den är det företagen som skallvisa, att de har en säker metod för slutförvaring. Det är möjligt att vi fåransökningar från företagen som ger regeringen anledning att pröva omslutförvaring utan upparbetning är en fullgod och kanske, som jag sa, en bättremetod. Men i avvaktan på aft regeringen fått anledning att ta ställning tillsådana ansökningar, vore def att avvika från villkorslagen om man nu förbjödslutförvaring efter upparbetning. Ett sådant uttalande från sidasom föreslår skulle strida mot de avtal som kraftindustrin träffat pågrundval av regeringens prövning enligt villkorslagen. Det skulle innebära ettunderkännande både av villkorslagen - en lag som ingalunda har varitointresserad av att få fram - och av regeringens tolkning av den lagen. Med dessa kommentarer vill jag yrka bifalltill utskottets förslag i dess helhet. 20 PER () replik: På det rent personliga planet har jagbetydande förståelse för att infe är beredd aft medge oljepolifikenstotala sammanbrott . var då själv handelsminister ochnärmast ansvarig för den politik som höll på atf få så förödande effekter. Nudöljer sig i stället bakom en dimridå av redogörelser om Sverigesspofmarknadsberoende i slutet av 1970-falet. Det problem vi diskuterar är emehertid detta: 1979 följdeSverige på grund av prisregleringarna inte med i oljeprisökningarna i en sådantakt att oljebolagen vid försäljning i fick betalt för sina kostnader.Då inträffade något föga överraskande, nämligen atf oljebolagen sade: Då kan videss värre infe leverera någon olja till de svenska kunderna. Det ledde i sinfur fill atf fick krypa på sina bara knän till oljeklubben i föratt diskutera möjligheten av aft fillämpa de regler som oljeklubben har skapat.