prot · G509105 · 1981-12-31 00:00:00 — Nr 105 till väsentlig del att finansieradet införda extra avdraget för vissa 24 mars1982 Giltighetstiden för detta avdragkommer att förkortas, vilket innebär att avgiften nu bör omprövas. Skogsvårds- 'hänsyn till de åtgärder i övrigt som redovisas i propositionen avsiften instämmer vi i jordbruksministernsuppfattning att en avgift på 5 %c är tillräckligför de kostnader som bör finansieras pä detta sätt. Socialdemokraterna i utskottet föreslår en höjning avskogsvårdsavgiften till . Detta innebär att man skulle frångå de principersom gäller - att avgiften skall användas till gemensamma åtgärder förskogsbruket. Det blir då inte någon skogsvårdsavgift, utan i stället enskärpt beskattning av skogsägarna. Det är viktigt att grundtanken i 1979 årsskogspoUtiska beslut när det gäller skogsvårdsavgiften ligger fast - att denskall täcka vissa för skogsbruket gemensamma kostnader. Detta understryks i centermotion 1981/82:702, och jag villinstämma i att det är angeläget att skogsvårdsavgiften anpassas till de behovsom den skall fylla. Det är därför som vi föreslår en sänkning till 5 %o. I reservation nr 2 yrkas på en sänkning avskogsvårdsavgiften till 3 %c med hänvisning till att klenvirkesstödet böravvecklas, I propositionen hänvisas till att klenvirkesstödet, sominfördes , skall utvärderas och att det inte är motiverat attnu ändra anslaget på denna punkt. Utvärderingen kommer att göras , och i avvaktan på den utvärderingen anser jag att detinte nu finns anledning till ändring av klenvirkesstödet. Jag yrkar bifall tillreservation nr 1 till skatteutskottets betänkande 31, AnL 44 BOLUNDGREN (m) replik; Jag skulle vilja fråga ettpar saker med anledning av hans inlägg. Han betonade mycket den prificip som vi moderater ocksåtycker är rimlig, dvs, att skogsvårdsavgiftsmedel skall användas till förskogsbruket gemensamma kostnader. Med tanke på att den avveckling av glesaskogsbestånd som man nu föreslår bidrag till gäller vissa skogsägare och intealla strider regeringens förslag till finansiering med skogsvårdsavgiftsmedelmot den princip själv talade om. Jag skulle vilja ha enkommentar till detta, framhöll också att man inteborde finansiera denna avverkning med skogsvårdsavgiftsmedel. Jag vill också klara ut att det främsta motivet till denreservation som vi moderater har fogat till utskottsbetänkandet inte är att manskall avveckla klenvirkesstödet. Vi konstaterar att motivet för en höjning avskogsvårdsavgiftsmedlen frän 3 %o till 6 %c var det extra avdrag som infördes.Eftersom detta avdrag avvecklas från talar, såvitt jag förstår, alllogik för att man då sänker skogsvårdsavgiften från 6 %c till 3 %c, och intetill 5 %o, om man inte, som regeringen tydligen gör, själv frångår de allmännaprinciper som gäller vid beräkning av skogsvårdsavgifter. AnL45 () replik: Jag vill inledningsvis konstatera att man inte från regeringens sidagår emot beslut. beslutades om insatser när det gälldeden glesa skogen, BoLundgren säger att avvecklingen av klenvirkesstödet inte är anledningen tillreservationen. Men ni pekar i er motion på det som en bidragande anledning.Moderaterna föreslår en inkomstsänkning med ca 110 milj, kr. Borttagandet avklenvirkesstödet gör ungefär 40 milj, kr. Men föreslår ni att detextra skogsavdraget skall vara , Det innebär en betydande kostnadsökningsom ingalunda täcks av de 3 %ci ni föreslår. AnL46 BO () replik: För att ta det sista först så gäller det extra avdraget på såvälrotposter och avverkningsrätter som leveransvirke; Jag har klart och tydligtsagt - vilket också virkesförsörjningsutredningen har gjort - att detta börleda fill ökad avverkning. Därigenom kan man få en finansiering till följd avminskat importbehov, minskad räntebelastning på statsbudgeten etc. Det är denfinansieringen man kan använda sig av. Vi menar inte att man bör finansiera detföreslagna avdraget med skogsvårdsavgiftsmedel. Detintressanta här är - och det måste väl ändå hålla med om -att har man principen att skogsvårdsavgiftsmedel skall täcka de för skogsbruketgemensamma kostnaderna, skall man icke använda skogsvårdsavgiftsmedel till attfinansiera bidrag till avverkning av glesskog, vilket bara gäller ett visstantal skogsägare och inte alla skogsägare. Vill man följa principen finns detbara en sak att göra, och det är att följa det som vi har sagt i reservation nr2, och i och för sig även det som anförs i motion 702. AnL47 () replik; Jag konstaterar att tydUgenhar ändrat uppfattning när det gäller hur detta skatteavdrag skallfinansieras. Det var i det ekonomiska paketet som man föreslog att avdragetskulle finansieras via skogsvårdsavgiften, och det som gällde 1981 bör gällaockså 1982. AnL 48 (vpk): Frågan om skogsvårdsavgiftens storlek har blivit rena auktionen - detfinns ju många bud. Regeringen har föreslagit en avgift på 5 %o, moderaternahar föreslagit 3 %o, socialdemokraterna och vpk 7 %c. Man får här en mycketsplittrad bild, och den blir inte mindre komplicerad av att frågor som beröravgiftens storlek kommer att behandlas senare i ett betänkande frånjordbruksutskottet. Det hela kan väl lämpligast belysas genom att man läser vadutskottet har skrivit, och i detta fall är det socialdemokraterna som står förutskottstexten: "Utskottetär inte berett att härutöver tillstyrka ytterligare höjningar för attfinansiera de åtgärder som föreslås i motion 612." Detta gäller alltså vårmotion. Fortsättningen lyder: "Med det anförda avstyrker utskottet propo- sitionen och motion 512 och tillstyrker förslaget i motion2077 om en höjning av avgiften fill ." Motion 512 är vår motion, och viföreslår där en höjning av avgiften till 7 %c. får väl frågan diskuteras närvi kommer till jordbruksutskottets betänkande. Här föreligger der ju olikaanslagsförslag från socialdemokraterna och vpk. Men nog är det väl en någotunderlig motivering för ett avslagsyrkande när det gäller den vpk-motion sombehandlas i detta betänkande. Det borde väl hellre ha skrivits att värt yrkandeom avgiftens storlek mer än väl har tillgodosetts, eftersom utskottetförordaren höjningsom med3 %o överstiger vad vi har föreslagit. Detta årenstillsam fundering som det inte behöver bli någon debatt om. Det har ju blivit vedertaget att med de inkomster somuppkommer på grund av skogsvårdsavgiften bekosta vissa åtgärder på skogsbruketsområde. Man borde emellertid ytterligare undersöka om man genom skogsvårdsavgiftenkunde få ett bra styrinstrument, dels för att få en bättre avverkning, dels föratt få bättre skogsvårdsåtgärder. Tanken bakom vårt förslag om en höjning avskogsvårdsavgiften är bl. a. att större resurser bör överföras tillskogsvårdsstyrelserna och skogsvården. Här tar man med den ena handen och germed den andra; resurserna används för åtgärder inom skogsbruket. I dettasammanhang kan man erinra om att liknande inte sker på andra områden, näravgifter eller skatter tas ut. har vi beträffande avgiftens storlek hamnat i något somkan kallas ett mittläge. Eftersom vi när.det gäller vårt förslag om höjning avanslaget har angivit skogsvårdsavgiften som finansieringskälla, kan vinaturligtvis inte godta en lägre avgift än den som vi har föreslagit. Den endaslutsats som vi därför kan dra är att vi måste ansluta oss till utskottetshemställan. AnL 49ERIK (): Den principiella skiljelinjen mellansocialdemokrater och borgerUga i fråga om skogsvårdsavgiftens storlek liggerdels i vem som skall betala kostnaderna för skogsvården, dels iskogsvårdsåtgärdernas omfattning. Socialdemokraterna har, som framgått av arbetet inomjordbruksutskottets område, föreslagit en betydligt mera omfattande verksamhetän den som regeringen tycker är nödvändig. Dessutom anser vi på socialdemokratiskt håll att ocksåredan beslutade åtgärder skall finansieras . Regeringen har lämnat den fråganöppen, vilket vi inte tycker är tillfredsställande. I budgetpropositionenaviseras visserligen åtgärder som skulle ålägga industrin att stå för dessaytteriigare kostnader, men såvitt jag förstår har regeringen inte fullföljtförslaget . Enligt utskottsmajoritetens uppfattning är det ocksåprincipiellt riktigare att skogsägarna står för skogsvårdsåtgärderna. Av den ökning på 5 %o av skogsvårdsavgiften som föreslåsav socialdemokraterna utöver regeringens förslag och som också blivitutskottets majoritetsförslag går huvudparten åt för att finansiera de redanbeslutade åtgärder som alltså inte finansierats på annat sätt. Detutökade program som föreslagits av socialdemokraterna har avvisats Oberoende av det beslut som Nr 105kommer att fatta vidhåller vi förslaget om den högre avgiften. Om den bifaller det socialdemokratiska åtgärdspaketet, behövspengarna omedelbart.Vi vet dock att det av uppbördstekniska skäl alltid förekommer eneftersläpning, som gör att skogsvårdsavgifterna flyter in långt efter detatt Skossvårds-höjningar beslutats. Ett beslut om höjning av avgiften nufår inverkan på avsiften statsinkomsterna först . Dåsocialdemokraterna har för avsikt att återkomma med sina krav och också har föravsikt att föreslå utökningar av skogsvårdsåtgärderna, vidhåller vi förslagetom en skogsvårdsavgift på . har en annan inställning tillskogsvårdsavgiften och dess användningsområde. Man anser ju bl. a. att viss delav stödet bör avvecklas. har tydligen också den uppfattningen attnäringen som sådan inte solidariskt skall betala för de skogsvårdsåtgärder somföreslagits av regeringen, utan de tänker sig tydligen att ungefär hälftendärav skall vältras över på andra skattebetalare eller betalas på annat sätt. När det gäller skogsbeskattningen är det ju heller ingennyhet att branschen inte skall betala skatt efter den bärkraft den har, utanhar betydande skattefavörer. Man talar om att man tänker avveckla en vissskattefavör som har betalats genom skogsvårdsavgiften. Det kan vara skäl atterinra om att det för ganska sedan införts nya förmåner för den somskattar för skogsavverkningar - förmåner som mycket väl uppväger vad dennalättnad kan innebära. Jag ber att få yrka bifall tillskatteutskottets hemställan i dess betänkande nr 31. AnL 50 BO () replik: Jag vill alls icke förneka attsocialdemokraterna föreslår åtgärder avsedda att finansieras medskogsvårdsavgifter som till sin omfattning är större än vad vi moderaterföreslår. DeX kan till en del förklara skillnaden mellan avgiftsförslagen. Mendet finns på en punkt en viktig skillnad, vars tolkning vi inte är riktigtöverens om. säger att socialdemokraternas uppfattning är attskogsbruket solidariskt skall bära de kostnader statsverket och andra har förskogsvårdsåtgärder. Frågan är då vilka skogsvårdsåtgärder som bör belasta allasolidariskt. Vi har den uppfattningen att skogsbruket bör belastas till den deldet rör sig om sådana åtgärder som i princip är gemensamma för alla. Det socialdemokratiska förslaget innebär inom parentessagt mycket kraftiga skärpningar av skogsvårdsavgiften. I det exempel som jagtidigare tog upp kommer en person som för tre till hade enskogsvårdsavgift på . att få en ökning till ,, dvs, en mer än 30gånger så hög skogsvårdsavgift, med de konsekvenser som det innebär. Principen bakom det socialdemokratiska förslaget ledertill att de som skött sin skog och som inte kan få eller inte har behov av de bidrag som föreslås utgå kommer att betala avgifter utan att få något stöd i gengäld, medan de som inte skött sin skog tillräckligt väl men som får bidrag till '- skogsvärdsåtgärder kommer att kunna finansiera sinaavgifter genom de bidrag de erhåller. Det kan som jag ser det inte vara någotutslag av solidaritet, AnL 51 () repUk: I mitt inledningsanförande erinrade jag om atten del av det socialdemokratiska förslaget om höjning av skogsvårdsavgiftentill kommer att bli en budgetförstärkning. Detta uttalades klart i densocialdemokratiska reservationen vid skatteutskottets betänkande 1980/81:9,där det heter: "Vi vill också slutligen tillstyrka det avsocialdemokraterna i jordbruksutskottet i motion 81 framförda yrkandet attpermanenta nu utgående skogsvårdsavgift på en procent och därigenom i förstahand åstadkomma en budgetförstärkning med ca 140 milj, kr." Att behandla skogsvärdsavgiften pä detta sätt anser jagvara en tvivelaktig väg. Vi borde kunna vara överens om att en skogsvärdsavgiftinte skall användas för att finansiera en ren budgetförstärkning, som härskulle bli fallet. Man måste hålla på att gränsen mellan vad som skallfinansieras med skogsvårdsåtgärder och vad som skall finansieras medskattemedel inte suddas ut. Som också påpekade har majoriteten ijordbruksutskottet avvisat de förslag som är tänkta att finansieras med en delav höjningen av skogsvårdsavgiften. Det innebär att av den avsocialdemokraterna föreslagna höjningen av skogsvårdsavgiften är det inte merän hälften som kommer att gå till sådana åtgärder som från början varit avseddaatt finansieras genom skogsvårdsavgiften, AnL 52ERIK () replik; Man kan väl i alla fall inte bortse från attalla de åtgärder som här har föreslagits av socialdemokraterna är tillskogsnäringens fromma. Det är inte fråga om att överföra pengar till någraandra näringar, utan här är det fråga om att skogsnäringen som sådansolidariskt får stå för sina kostnader. Det kan mycket väl bli som säger, att någraskogsägare bara får betala, medan andra får större nytta av åtgärderna. Menhela näringen som sådan tillförs ända pengarna. Man måste enligt mitt sätt attse hitta ett system som för det första ger en god skogsvärd och för det andragynnar avverkningarna, så att inte skogen blir ett slags sparbössa. Vi måsteverkligen får ut det virke som finns att ta i skogen, har naturligtvis alldeles rätt i att förslagetkan få de effekter han nämner på den enskildes kostnader. Men villjag nämna att kostnaden är avdragsgill. Om man har någon inkomst av skogsbruketblir effekten då inte särskilt stor - den blir i varje fall bra mycket mindreän det först kan förefalla. Vi har genomfört många åtgärder på skogsbruketsområde -beslöts det att man får sätta av på skogskonto närman säljerrotposter och när man säljer leveransvirke. Det betyder att det blirmycket svårt att i fortsättningen över huvud taget komma upp i någonbeskattningsbar inkomst av skogsavverkning - det medger jag. Därför kanske detinte är så många som kan utnyttja avdragsrätten, men i så fall är det ändåskönt att man får till stånd någon beskattning av avverkningen av skog i landet- jag talar inte om det fall när man gör kapitaluttag. Närvi nu föreslår åtgärder till skogens fromma så bör också skogsnäringen betalautgifterna för dem. Jag tror därför inte att det är orimligt att kräva enavgift på , AnL 53 BO ()replik: Jag noterade att klargjorde - det kanske är fel attanvända ordet erkänna - att socialdemokraterna är mycket väl medvetna om attdet betraktelsesätt de anlägger är kollektivt. Man säger: Här har vi ett antalskogsbrukare. Dem skall vi inte se individuellt - vi skall se dem som en endastor massa. Är det så att några av dem får stöd till skogsåtgärder, skall de allavara med och betala det, oavsett om de får del av det eller inte. Därskiljer socialdemokraterna och vi oss åt principiellt, och det tror jag gällerockså de övriga icke-socialistiska partierna. Det kan mycket väl finnas enideologisk grund för detta. Ävenom det finns möjlighet att dra av skogsvårdsavgiften, blir kostnaden förskogsvårdsavgiften vid en höjning till högre än tidigare.Tidigare hade man i det exempel jag nämnde en skogsvårdsavgift på . Med marginalskatt innebar det en kostnad på . Om avgiften höjs till 3 000kr. blir kostnaden i stället . Relationerna är alltså ändå dejag nämnde. Förslagentill förändringar i skogskontolagstiftningen föranleddes först och främst avatt man under en lång följd av år byggt upp höga marginalskatter. De hade i sintur hämmat avverkningen. Flertalet som bedriver skogsbruk har enjordbruksinkomst i botten, i vissa fall en tjänsteinkomst. När man har gjort enbedömning av om man skall avverka eller inte har man på grund avmarginalskatterna kommit fram till ställningstaganden som inte är rimliga frånsamhällets synpunkt. Marginalskatterna har hindrat skogsavverkningen. Nuhar vi fått ett förslag till marginalskattesänkningar, som är utformat påsådant sätt att de urholkas. Efter leder det i realiteten intetill marginalskattesänkningar av någon nämnvärd storlek. Men bortsett från detföretas den förändringen . Det leder naturligtvis till att mångakan bedömas vänta med avverkningar tills de har den lägsta beräknademarginalskatten. Regeringen har därför ansett sig vara tvungen att företaförändringar i skogskontolagstiftningen för att hålla avverkningsnivån uppe.Det är motivet för de ändringar som där har gjorts. Detbästa hade naturligtvis varit att man inte låtit marginalskatterna bli såorimliga. Det näst bästa hade varit att man snabbt företagit en förändring, såatt man inte fått den här förseningseffekten. Nr 105 AnL 54 ()replik: Onsdaeen den ' talman! Av inlägg kunde man kanske få den 74 mars1982 uppfattningen att en insättning påskogskonto inte är beskattningsbar. jag att inte menar det. Här är det fråga om en uppskjuten För att man skallkunna få en jämnare inkomst skall man kunna avsiften " större skogsuttag när det,kanske inte minst av konjunkturpolitiska skäl, ärlämpligt med en ökad avverkning. Jag vill emellertid betona att skogsägarnainte slipper ifrån beskattning, utan man ger dem möjlighet att fördela skatten.Den som inte tar ut från skogskontona kan åka på en ännu starkaremarginalskatt än han annars skulle ha fått, AnL 55 () replik: Det är riktigt som säger, ätt harman en marginalskatt på , har man den på ; lika väl som på 1 800 kr.Men de siffror som - har nämnt visar vilken storleksordningproblematiken har. Den är inte så förkrossande som man kan få ett intryck avnär man läser de procentsatser som använder. Naturligtvis menar jag inte att de pengar som står påskogskontot inte är beskattningsbara. Men jag försäkrar att det är ytterst småbelopp som beskattas. Medlen tas nämligen ut vid lämpligt tillfälle,när det finns stora underskott. Dessutom kan man numera få skjuta upp uttagenett tiotal år eller mera, så i och för sig menar jag att skogskontot innebär enskattelättnad. Dessutom skall man ha klart för sig att det blir en skattelättnadinte bara på skogen utan också på andra inkomster. Om man gör storainsättningar och räknar bort alla omkostnader kan man mycket väl fåunderskottsavdrag på andra inkomster. Det uppväger det förhållandet att man härgör vissa skärpningar, att man minskar det 5-procentiga avdraget något årtidigare, AnL 56 i (); Utom för skattefrågorna är jordbruksutskottetockså ett fackutskott för skogsfrågorna. Följaktligen har vi ett visst intresseav detta ärende. Riktlinjerna för användningen av skogsvårdsavgiftens medelfastlades senast i samband med skogspolitiska beslut. Avgiftsmedlenskulle således i huvudsak användas för ändamål som är till nytta förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att alla skogsbrukare förskogsvårdsåtgärder kan få del av dessa medel. Detta är enligt moderatasamlingspartiets mening en viktig förutsättning för att ett ökat uttag avmedel, som har skett, skall kunna göras i samförstånd. Genomsärskilda beslut i har avgiftsmedlen kommit att utgå för ändamål somhar haft stark fördelningskaraktär olika skogsägarkategorier och olikalandsändar emellan. Dessa beslut är alltså inte helt i linje medavgiftsmedlens tänkta användningsområde men har likväl godkäntsav . Vid utskottets behandling har en motion av LennartBrunander m, fl, '" centerpartister avstyrkts, vilketenligt min mening är märkligt, Brunanderhar i motionen framfört önskemålet att skulle uttala att Nr 105 de 1979fastlagda riktlinjerna angående användningsområdet skulle ligga Onsdaeen den fast.Avstyrkandet av motionen kan rimligen inte betyda att skatteutskottet 24mars 1982 nu vill att ens antydningsvis skall ange nya riktlinjer för avgiftsmedlens användningsområde, Skossvårds- Onekligen skulle det ha varit av intresse att LennartBrunander här hade avsiften utvecklat detta. Från moderata samlingspartietssida har vi en viss positiv syn på de krav som han har ställt. Under loppet av få år har uttaget av avgiftsmedlen på ettradikalt sätt förändrats. Således har avgiftsuttaget i två steg ökat från 0,9%a till 3 och slutligen 6 %c. har vi fått starkt förändradeskogsbruksvärden, vilka utgör underlag för avgiftsberäkningen. Det är såledesutomordentligt vanligt att avgiftsuttaget för den enskilde skogsbrukaren underen treårsperiod har kommit att mer än tjugodubblas. Under sådana omständigheter är det fullt förståeligt atten diskussion om avgiftsmedlens användningsområde har uppstått. Avgiften hargenom de här förändringarna förbytts frän att vara en för de flestaskogsbrukare tämligen blygsam kostnad till ett betydande belopp, som rent av ien pressad lönsamhetssituation för skogsbruket då och då kan sägas ha bidragittill direkt försämrad lönsamhet i det enskilda företaget. För den skull anser vi i moderata samlingspartiet attavgiftsuttaget bör sänkas. Jordbruksministern har i budgetpropositionen ocksåföreslagit en sänkning från 6 till 5 %c. Vi anser emellertid attjordbruksministerns underlag för att beräkna den möjliga sänkningen är minstsagt alltför litet klargörande, I ett interpellationssvar till mig i årkunde inte heller då jordbruksministern på min direkta fråga lämna någonredogörelse för hur avgiftsmedlen använts och i vilken grad de utnyttjats.Följaktligen kvarstår att lika litet som jordbruksministern vet hurde starkt ökade skogsvärdsavgiftsmedlen kommer till användning. Det försök till beräkningar som vi inom moderatasamlingspartiet har gjort tyder på att ett betydande överuttag äger rum.Liknande försök till beräkningar har gjorts även inom LRF, som vid enuppvaktning hos jordbruksministern rent av föreslog en sänkning till 1 %o. Vihar emellertid just nu inte velat gå så långt utan har i en partimotionföreslagit att avgiften halveras och fastställs till 3 %o. Med hänsyn till den något förbluffande osäkerhet som ändåtycks råda beträffande uppgiften om tillgång på och förbrukning av dessa medelsynes det nu mera angeläget än tidigare att ändrade rutiner i departementetkommer till stånd. Främst med hänsyn till de stora belopp det är fråga om måstedet vara möjligt för att kunna få upplysning om hur influtnaavgiftsmedel har kommit till användning. Först då har enligt minmening ett ordentligt underlag för att besluta om rätt avgiftsnivå för sinagjorda åtaganden. Så är nu inte fallet. Med anledning av vad jag här har anfört berjag att liksom har gjort få yrka bifall till reservation 2, ' AnL 57 (): När det gäller motionen av , fl. underströk också jag i min inledning att det är viktigt att grundtankeni skogspolitiska beslut ligger fast beträffande skogsvårdsavgiften ochatt den skall användas för vissa för skogsbruket gemensamma kostnader. Viinstämmer i motionens syfte, men vi anser inte att det behövs något uttalandefrån . AnL 58ARNE i (): Jag förstår att det är skatteutskottets meningatt det inte behövs något uttalande. Men man har onekligen skäl för att hysa enstilla undran om det inte var någon annan inriktning som ändå avsågs. Det ärsvårt att tänka sig att skatteutskottet genom att avslå motionen inte ger enantydan om att en ny inriktning i enlighet med beslut i enskildafrågor möjligen skulle kunna vara vägledande för den fortsatta användningen. Även den omständigheten att majoriteten i skatteutskottetförespråkar att så pass mycket mer medel än som enUgt vår mening erfordras förde gjorda åtagandena skall tas ut tyder på att man faktiskt är intresserad avatt ha litet mer pengar att röra sig med än som behövs. Således, IngemarHallenius, tycker vi att det har funnits starka skäl för en bättre behandlingav partivän motion än att avstyrka den, AnL 59 (): sade förut att denskogspolitiska debatten kommer vi att få . har noteratatt i motion har inte rests några krav på höjning ellersänkning av avgiften, och mot den bakgrunden har vi inte ansett det varapåkallat att biträda motionen. Däremot har utskottet klart instämt i motionenssyfte och de påpekanden som där görs. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls, (Se dock mom.