prot · G509150 · 1981-12-31 00:00:00 — Menar utbildningsministern att det i sambandmed nuvarande anslagstilldelning förekommit anslagsgivning sominneburit att man inte satsat på god teater? Vilka teatrar skulle det i så fallvara? Eller menar utbildningsministern att det satsas för mycket på och spelasför mycket barnteater, som ju utgör en stor del av de fria gruppernasrepertoar? Slutligen:På vilket sätt är utbildningsministern beredd att garantera Skånska Teaterns fortsattaexistens genom snabba och konkreta åtgärder, och i så fall var? Med anledning av inlägg vill jag säga att SkånskaTeatern inför det kommande budgetåret har lämnat in två ansökningar om statligtbidrag till . En ansökan gäller 2,2 milj. kr., en gäller 10milj. Vidden uppvaktning som jag nämnde i mitt svar sade att personalenvid teatern borde uppgå till 40 personer. I teaterns ansökan om 10 miljonerberäknas personalens antal till 71. Vid en beräkning av kostnaden för 40 resp.71 personer, omräknat till grundbeloppsberäkningar som gäller för de regionalateatrarna, skulle den statliga kostnaden genom de två alternativen bU ca 2,6resp. 4,6 milj. kr. Enligtuppgift har för /83 fått in ansökningar från 99teatergrupper. har 48 teatergrupper fått statligt bidrag. Dessa 48 grupperhar /83 sökt sammanlagt 40 milj. kr. Därutöver är det alltsåytterligare 51 grupper som har sökt om bidrag. kommer att kunnafördela ca 11 milj. kr. till teatergrupper, exkl. de medel som kan förväntastillkomma genom kassettskatten. Somhar framgått av ett pressmeddelande har statenskulturråd, självfallet efter kontakt med mig, haft förhandlingar med berördaparter. , landsfinget i och kommun ärberedda att medverka till en lösning som ger Skånska Teatern arbetsro ochmöjhghet till utvecklande teaterarbete inom rimliga ramar under de närmasteåren. Man säger i kommunikén att 10 miljoner i statsbidrag kan man inte tafram, men samhällsbidragen kan väsentiigt ökas. Sedan fortsätter kommunikén:Det förutsätter dock att vi får reda på om Skånska Teatern vill ha en lösningpå en förhandlingsbar nivå och att de konstnärliga krafter som gett gruppendess ställning i svenskt teaterliv också finns kvar i detkonstnärliga arbetet i . Vidare bör i förhandlingsuppgörelsen finnasett ansvarstagande från för en del av det regionalateaterutbudet i . Dethär säger ordförande efter samtal med landstingsrådetSylve Öfström och kulturchef . "Kulturrådetkommer att inifiera förhandhngar så snart Skånska Teatern deklarerat att manvill fortsätta sitt arbete och är beredd att medverka till en lösning." Underde har det ryktats om att man från Skånska Teaterns sida ocksåförhandlar med en annan kommun om att flytta dit. Jag förmodar att det bl. a.är detta som syftar på. Självfalletavser jag inte att införa något slags ministerstyre och lägga mig i de uppdragsom har. Men har, som jag antydde i mitt svar,möjlighet att ge ökade bidrag, men det förutsätter också att Skånska Teatern ärberedd att i en förhandlingsuppgörelse dels binda sig för OmSkånska Teaterns fortsatta verksamhet, m. m. Om Skånska Teaterns fortsatta verksamhet, m. m. den perioddet gäller, dels anpassa sina resurser till de medel som står till förfogande.Det har alltså inte observerats i pressen att det faktiskt föreligger tvåanslagsansökningar. Den ena har fått stor publicitet-det var väl avsikten. Denandra tycks vara den som man i realiteten startar förhandlingar om. 23 (vpk): hänvisar till att 99grupper har sökt stöd. Av dem kan litet mer än hälften möjligen påräkna ettstöd. Grupperna har krävt 40 milj. kr., och har 11 miljoner attfördela, plus det lilla som kan komma från kassettskatten. Jag tycker att de här siffrorna visar på det absurda isituationen för de fria grupperna. De står för av teaterutbudet i landetoch får inte ens tiondelen av sina utgifter täckta genom det statliga bidraget. Sedan hänvisar till att harmöjhghet att ge ökade bidrag till . Det är naturligtvis bra omSkånska Teatern får överleva - det är vår förhoppning. Men inte på min fråga vad som kommer att ske med de fria teatergrupperna iövrigt. 24 (): Det som är mycket anmärkningsvärt är att defria gruppernas insatser har fått ske mot bakgrund av ett starkt personligtengagemang. Om regeringen inte avser att öka anslagen framöver, vilket jagfortfarande inte har fått klart för mig, så undrar jag verkhgen hur det skahgå. Man kan alltså inte för framtiden tänka sig att medlemmarna i en teaterskall svara för betydande ekonomiska satsningar för att få lov att utföra sittarbete. Jag skall i och för sig inte förlänga denna debatt, menjag skulle ändå vilja ställa frågan: Tycker statsrådet att vjnågonsin har behövt en sådan här teater mer än vi gör ? Jag kan i sanninginstämma med , när han säger så här: "Vi får inte göra som vikingagubben påGrimtuna (nuvarande Grimeton vid ). När hans pojkar kom hem med franskaidéer från grenslade han sin hingst och sprängde ut över dödsriket i havsdjupets Odens sal. Kalla handen mot 1982 kommer att iframtidens historieperspektiv kunna skrivas ihop med denna barbariska ovetenheti folksägnen om Grimulf. Detta får inte ske!" Det finns all anledning förutbildningsministern att gå hem till kammaren och verkligen tänka igenom om detinte finns någonting att göra utöver det som redan är tänkt att göras. Jag behöver inte gå hem till kammaren - jag befinner mig i kammaren och har väl tänkt igenomden här frågan. Att enskilda författare och andra som vill bilda opinion ifrågan inte känner fill hurstatens bidrag fördelas kan jag förstå. hålla sig för goda för attuppmana mig att sätta mig över det system som en enig riksdag har fattat beslutom när det gäller själva anslagsfördelningen. Självfallet vet jag mer än jagkan säga här om de förhandlingar som pågår och de belopp som kan kommaatt ställas till förfogande. Men jag får finna mig i att fårta åt sig äran av att hitta en lösning i förhandlingarna med Skånska Teatern. Politikär inte bara att falla undan för tillfälliga opinionsyttringar. Det är ocksåatt respektera det system som vi har. berörde i viss mån detta,när hon sade: Vad händer med de övriga fria grupperna? Det är väldigt lätt attrusa åstad, som jag såg att LO:s kulturombudsman hade gjort. Han sade: Låt ossnu ge alla pengar till ! Densom har följt debatten har sett att företrädare för de andrafria grupperna påpekar att också de tycker sig utföra ett värdefulh arbete. Jagtror därför att det är önskvärt att man har ett organ som har överblick överanslagssituafionen och anslagsmöjhgheterna - och det har . Medde ökade resurserna tror jag att man skall kunna hjälpa Skånska Teatern, mendet förutsätter också att Skånska Teatern själv är beredd att fullfölja dessaförhandlingar, stanna kvar i , ta på sig ett större regionalt ansvaroch fullgöra sina insatser det nu gäller. Om det är riktigt,som ryktet säger, att teatern överväger att till vissa delar flyttatill en annan kommun måste det först klarläggas innan kan taställning. Sedan kan vi alla hoppas att vi skall kunna ge avsevärtstörre bidrag. Jagvill dock påminna om att de fria grupperna har startat på eget initiativ. Detär ju deras styrka, och det finns all anledning att uttala sin respekt och sintacksamhet för det. Men staten har aldrig åtagit sig något fullständigtfinansieringsansvar. Vi har femdubblat anslagen till de fria grupperna underde år jag har varit utbildningsminister. Jag hoppas att vi skall kunnafortsätta med detta. Men har aldrig bundit sig för att staten skallta ett fullständigt ekonomiskt ansvar för de fria grupperna, på det sätt som vigör för de statliga scenerna. OmSkånska Teaterns fortsatta verksamhet, m. m. 26 (): Jag vill bara poängtera - efter den lilla näsknäpp jag fick avstatsrådet - att jag på intet sätt har negligerat vikten av att även de andrafria grupperna får existera. Jag sade också att man inte skulle kasta fillbakabollen till utan att se till att de fria grupperna får ytterligareanslag. Jagvidhåller fortfarande min mycket bestämda mening att statsrådet med alla tillbuds stående medel bör förutsättningslöst medverka fill att det ges möjlighettill prövning av olika lösningar för att man skall kunna skapa förutsättningarför en fortsatt verksamhet vid Skånska Teatern i . Det är enhgt minuppfattning fel att stelbent hänvisa till rådande bidragssystem. Om systemetbehöver ändras för att vi skall kunna uppnå våra kulturpohfiska mål, så låt ossverka för det! Om avbetalningstiden vid bilköp 27 (vpk): Staten har femdubblat stödet sedan densocialdemokratiska regeringens fid, säger . Det är heltriktigt, men samfidigt är det uppenbart dels att vi har haft en inflation, delsatt det faktiskt har skett en förnyelse inom det här området. Dessutomtillkommer det faktum att dessa grupper länge har arbetat under ekonomiskaförhållanden som ligger långt under vad en vanhg lönarbetare skulle kräva.Kulturrådet föreslog ju därför ett höjt och annorlunda utformat anslagssystem,som skulle innebära att ytterligare ett antal miljoner tillfördes de friagrupperna, men jag tvingas tyvärr konstatera att detta har stoppats undan underhänvisning till den ekonomiska krisen. kommer det nu att flyta inpengar via kassettskatten. Jag skulle i det sammanhanget vilja uppmana ocksåMaja att stödja det förslag vi har lagt fram, som innebär att helakassettskatten skall gå till kulturområdet. Vi anser detta vara nödvändigt inuvarande läge. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1981/82:174 om avbetalningstidenvid bilköp 28 Ekonomi- och budgetministern : har frågat mig om det i något skäl till att bilbranschen skall drabbas av den hårda begränsningenvad gäller avbetalningstiden vid köp av bilar och om jag är beredd att förlängaamorteringstiden. uppger att den nu gällande begränsningen avavbetalnings-tiden har slagit hårt mot bilhandeln och tvingatöver bilköpare till andra och dyrare kreditformer. Denna bild är inte helträttvisande. Nybilsförsäljningen har legatdrygt över siffrorna . Färskstatistik över hushållens planer på bilköp visar att ökningen kan komma attfortsätta. Räntesatsen vid avbetalningsaffärer blir, räknat someffektiv ränta, högre än vid flertalet andra kreditaffärer. Jag har dockerfarit att flera länsavdelningar inom () tagitinitiativ till att sänka räntesatserna. En lägre effekfiv ränta kommer attpåverka försäljningen positivt. Jag har vid ett flertal fillfällen understrukit attSverige för att lösa sina balansproblem måste öka exporten och investeringarnasamtidigt som utrymmet för inhemsk konsumtionsökning är mycket begränsat. Bl.a. som en följd av den vidtagna delvalveringen har de svenskabiltillverkarnas konkurrenskraft förbättrats. och har ökat sinamarknadsdelar i t. ex. . Detta är givetvis positivt för svenskekonomi. Det är också en gammal erfarenhet att när den inhemska marknadenutvecklas relativt återhållsamt, får företagen anledning att intensifiera sina Jag är medveten om att en hemmamarknad avnågorlunda stor omfattning ofta är en förutsättning för framgångar påexportmarknaden. Den svenska bilmarknaden är också tämligen omfattande. Sverigehör till de länder som har den största biltätheten i världen. Med hänsyn tillatt försäljningen nu dessutom är ökande synes några generella lättnader ejpåkallade. När min företrädare som ekonomiminister, , fördrygt besvarade en liknande interpellation, förklarade han siginte beredd att förorda en förlängning av avbetalningstiden. I svaret nämndehan att branschorganisationen avvisat förslag om att - på samma sätt som före1980-genom ett särskilt avtal medverka vid övervakningen av avbetalningshandeln.Träffades ett sådant avtal skulle kommerskollegiums kontroll koncentreras tillmindre nogräknade företag utanför organisationen. En förlängning av avbetalningstidenvid köp av begagnade personbilar skulle då kunna komma i fråga. Jag är öppenför nya diskussioner med branschen i denna fråga. Jag vill i sammanhangeterinra om att avbetalningstiden för bilar aldrig varit längre än 24 månaderunder de år regleringen gällt. Mitt svar på frågor blir således att det avhänsyn till bytesbalansen fortfarande finns skäl för en begränsning avavbetalningstiden vid köp av bilar och att det f. n. saknas förutsättningar föratt jag skall kunna förorda en förlängning av gällande avbetalningstider. Om avbetalningstiden vid bilköp 29ROLF (): Jag ber att få tacka ekonomiministern försvaret på min interpellafion. Bakgrunden fill interpellationen är den debatt som harförts ganska länge om de korta avbetalningsfiderna vid bilköp. Denna debatt harförvisso inte bara förekommit inom bilbranschen och bilorganisationernas olikaorgan utan även i dagspressen och man och man emellan ute i landet. Den fråga som man ställer sig är: Varför skall bilhandelnoch bilköparen drabbas hårdare än de som säljer och köper andra kapitalvaror,såsom båtar, , video- och stereoapparater? Köparna av dessa varorerhåller ofta två å så lång avbetalningsfid som bilköparens 18månader. kan man inte undgå misstanken att det är en allmänt negativinställning till bilismen som ligger bakom de här restrikfionerna. Man skall dåkomma ihåg att bilen är vårt vikfigaste kommunikafionsmedel. De flesta använderbilen för att utföra nödvändiga och nyttiga transporter. Att man försvårar förmänniskorna att genomföra ett bilköp är därför oförklarhgt för mig. Bilismen sysselsätter 380 000 människor i vårt land. Över10 % av vår export utgörs av bilar och bildelar. Exporten förutsätter att vihar en stor och fungerande hemmamarknad, vilket ju också ekonomiministern harvidimerat i sitt svar. Detta talar för att man borde lätta påkreditrestriktionerna vid bilköp. Ekonomiministern säger att försäljningen av bilar nu ökaroch att några generella lättnader därför inte är direkt påkallade f.n. Jagtycker att det är ett Nr 150 felaktigt sätt att se på frågan.Man måste nämligen se på hur finansieringen av Måndaeenden bilköpet sker . Många lånarnaturligtvis i bank, eftersom det har blivit 17 mai1982 ganska lätt att få lån i vårabanker. Andra måste dock gå till den grå kreditmarknaden och mot högre ränta låna upp pengar som behövs för Men ett allvarligare problem har kommit in i bilden, ochdet är att tiden vid bilköp många känner sig tvingade att gå över tillleasingsystemet, där det inte krävs någon kontanfinsats över huvud taget. Mankan hämta bilen utan att lämna en krona. Däremot bhr månadskostnaderna myckethöga, och resultatet i slutänden blir synnerligt dyrt för kunden. Resultatet avatt man förkortat amorteringsfiderna blir alltså att många övergår till sådanahär icke önskvärda nya finansieringssätt. Ekonomiministern anger i sitt svar att begränsningen avamorteringsfiderna skall ses mot bakgrunden av att utrymmet för inhemskkonsumtionsökning är begränsat och att vi bör förbättra bytesbalansen. Jaghåller med om det, men har vi uppnått den önskade effekten? Det kan man frågasig med tanke på att bilköparna söker sig till andra former för finansieringenav bilköpet Jag vill därför till ekonomiministern ställa enkompletterande fråga, som jag hoppas få svar på: Har vi uppnått vad vi avsågmed begränsningen av avbetalningstiderna? Min andra fråga lyder: Varför har man olika syn påfinansieringen av kapitalvaror, beroende på vad det är för typ av vara? Vad ärdet för skillnad mellan att köpa en båt för . och att köpa en bil för75 , med hänsyn till de motiv för en begränsning av avbetalningstidernavid bilköp som ekonomiministern har angivit i sitt svar? 30 Ekonomi- och budgetministern : Den fråga som och jag nu diskuterarvar uppe fill diskussion här i kammaren , något som framgickav mitt svar. Det är i stort sett samma argument som luftas och då. Jaghar haft samtal med bilbranschens företrädare, och jag hardå mött ungefär samma frågeställning. Det är väl ändå klart att den utveckling vi på senare fidhaft när det gäller bilhandeln har varit positiv. Jag tror att håller med mig om det. Han ifrågasätter dock om man inte bör ytterligareöverväga om finansieringen sker på bästa möjliga sätt. Jag kan hålla med om attdet finns åtskilhgt att hålla efter när det gäller den svarta marknaden -bilhandel i buskarna, som det ibland brukar sägas. Jag tror att vi har ettgemensamt intresse av att få detta belyst och att försöka hålla tillbaka allsådan handel. Jag har ingen annan uppfattning på den punkten. Jag tycker att de frågor har ställt ärbesvarade i interpellationssvaret. Mot bakgrund av den försäljningsstatistiksom jag redovisat kan det för dagen - även om man drar in finansieringsdelen -inte vara motiverat att göra någon lättnad. Jag vill ändå påminna om att det är underutredning hur 188 man skall ha regleringen avbilhandeln och all annan kapitalvaruhandel. kreditpolitiska utredningen har ju uppgiften att undersökamöjligheterna att inlemma också bilkreditförordningen i den reguljärakreditpolitiska lagstiftningen. Så länge det arbetet pågår får vi väl avvakta. Jag har också i svaret sagt att om bilbranschen liksomtidigare är med på att frivilligt, dvs. på avtalsvägen, vara med och hjälpatill med kontrollen, så finns det möjligheter att återkomma till diskussioner idessa frågor. Med det, herr talman, tror jag att jag har besvarat RolfDahlbergs frågor. Om avbetalningstiden vid bilköp 31 (): Den springande punkten i min frågeställning är:Vad är det som gör att man behandlar olika branscher olika? Den frågan har RolfWirtén inte svarat på. Varför skall bilbranschen drabbas av hårdarerestriktioner än de branscher som säljer båtar eller ? I alla dessafall rör det sig om stora köp - det är dyrbara kapitalvaror som skallfinansieras. Jag kan fortfarande inte förstå varför man ensidigt har riktat sigtill bilbranschen i det här avseendet. När det sedan gäller mer generellt hur mycket somstatsmakterna skall gå in och reglera, så borde egentligen och jagvara överens, med den liberala syn vi har på hur en marknad bör fungera ochskall hanteras av det allmänna. Jag förmodar att både och jag uppfattningen att staten skall i minsta möjliga mån lägga sig i hurmarknaden finansierar sin handel. Eftersom man nu så ensidigt vänder sig fill bilbranschenär detta, tycker jag, ett bekymmer. Jag kan mycket väl hålla med omatt jag hade samma uppfattning , när min partiledare varekonomiminister. Jag tyckte även då att det var fel att den här begränsningenfanns kvar just för bilköpen. Det är alltså ingen nypåkommen ändring i mittsinnelag som kommit till stånd i samband med den här interpellationen. Jag skulle vara mycket tacksam omRolf kunde nämna något skäl till att just bilbranschen ensidigt skalldrabbas. 32Ekonomi- och budgetministern : Herr talman! På den fråga som RolfDahlberg reser vill jag svara: Det handlar delvis om en historisk bakgrund somär välbekant. Vi har haft en reglering på bilområdet sedan många år tillbaka.Det har sin förklaring i att bilköpen utgör en mycket väsentlig del avhushållens köp. Bilköpen svarar för en betydande andel av den totalakonsumtionen, av hushållens konsumtion. Därmed säger det sig självt attdet finns speciella skäl att se på hur bilhandeln utvecklas. Därtill kommernaturligtvis de bytesbalansproblem som vi varit inne på förut. Sammantaget har man under ett stort antal år bedömt detvara nödvändigt med en reglering. Men jag har också sagt att det finns skäl attse på hela regleringsområdet, och det är därför en utredning håller på attarbeta med I den delen har jag samma principiellagrundinställning som den har angivit. -------------------- Överläggningen var härmed avslutad. Om avbetalningstiden vid bilköp 8 § Föredrogs ochhänvisades 1981/82:2561 till trafikutskottet 9 §Föredrogs men bordlades åter betänkanden /82:33-36Skatteutskottets betänkanden /82:59 och 61 betänkanden1981/82:50, 52, 53 och 55-59 betänkande 1981/82:39Socialutskottets betänkanden /82:43 och 47 Utbildningsutskottetsbetänkanden /82:26-29 betänkande 1981/82:33Jordbruksutskottets betänkanden /82:32, 35 och 39 Näringsutskottetsbetänkande /82:41 betänkande 1981/82:15Civilutskottets betänkanden /82:33, 36 och 37 10 § Anf.33 : Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs de två gånger bordlagda ärendena i följande ordning: jusfitieutskottetsbetänkande 50 finansutskottets betänkanden 34 och 33 utbildningsutskottetsbetänkande 28 näringsutskottets betänkande 41 arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 15 civilutskottets betänkande 37 finansutskottets betänkanden 35 och36 justitieutskottets betänkande 52 jordbruksutskottets betänkanden 35 och 32skatteutskottets betänkanden 61 och 59 jusfitieutskottets betänkanden 53, 55och 57-59 lagutskottets betänkande 39 socialutskottets betänkande 47utbildningsutskottets betänkanden 26 och 27 trafikutskottets betänkande 33jordbruksutskottets betänkande 39 civilutskottets betänkanden 33 och 36socialutskottets betänkande 43 utbildningsutskottets betänkande 29justitieutskottets betänkande 56 11 § Anmäldes och bordlades 1981/82:2562av i m. fl. 1981/82:2563av m. fl. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1981/82:209) 1981/82:2564 av m. fl. 1981/82:2565 av StenSvensson och /82:2566 av m. fl. 1981/82:2567 avBertil m.fl. Vissa sjöfartsfrågor (prop. 1981/82:217) 12 § Anmäldes och bordlades 1981/82:27Nordiskt kultursamarbete m. m. 1981/82:200) 1981/82:33Vissa anslag inom industridepartementets område (prop. 82:100) 1981/82:34 Näringspolitiken 1981/82:36 Garantier för nordiska projektinvesteringslån (prop. 13 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:407 av () till jordbruksministernom åtgärder mot vattenföroreningarna i : Vattenföroreningarna iLaholmsbukten fortsätter och innebär att problem för bukten kvarstår.Havsbottnen är fortfarande under länga perioder helt död. Om inte åtgärdersnabbt vidtas, kan konsekvenserna bli allvarliga på lång sikt och drabba såvälyrkesfiskarna som allmänheten, som använder detta område för rekreafion ochbad. Jordbruksministern lovade vid svar på frågor om dessaproblem att snabbt redovisa resultat av undersökningar sompågår och förslag fill åtgärder som kan vidtas. Jordbruksministern meddeladeatt han noggrant följer utvecklingen. Undersökningar och forskning kring dessaproblem går mycket långsamt, och några åtgärder vidtas inte f. n. Såvitt jagkan förstå beror detta på brist på resurser. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga jordbruksministern: Tänker jordbruksministern ställa ekonomiska och personellaresurser fill förfogande för att slutföra undersökningarna? Har jordbruksministern övervägtåtgärder för att begränsa skadorna i ? 1981/82:408 av Lars-lngvar () tillutbildningsministern om den yrkesinriktade utbildningen för arbetslösa: Med stöd av förordningen omyrkesinriktad utbildning inom vuxenutbildning för arbetslösa, sominfördes , anordnas en betydande kursverksamhet av stor betydelse underpågående strukturkris. /82 har således 700 heltidsstudieplatserställts till förfogande genom denna förordning enbart i . Förordningen har förnyats sedan den infördes.Inför /81 skedde detta dock först , och för läsåret1981/82 har beslut ännu ej fattats, vilket oroat såväl lokala som centralaskolmyndigheter på grund av det stora behov förordningens medelstilldelningfyller. Då det är av synnerlig vikt att förordningen förnyas dels förinnevarande läsår, dels för /83 med anledning av kommunernas behovav planering får jag framställa följande fråga: Avser utbildningsministern att verkställa beslutenom förnyande av förordningen om yrkesinriktad utbildning inom kommunalvuxenutbildning för arbetslösa för de båda berörda läsåren? 14 §Kammaren åtskildes .