prot · G509155 · 1981-12-31 00:00:00 — Våra ambitioner varatt också få en bullerdämpning genom tystare plan på kortdistansflyget, somskulle ha inneburit miljöfördelar för flygplatserna ute i landet, bl. a. iKarlstad. Men defta spelade ingen roll för er på den socialistiska sidan. Detfanns ingen omtanke om dessa flygplatsers situation. Bara blev av medflygbullret fick det sedan bullra hur mycket som helst i m.fl.platser. Ni hävdade då att BAe 146, som var under tillskapande, bara var enritbordsprodukt som inte var något att resonera om. har vi börjat få fram facit i de här frågorna.Trafikutskottet var i , och vi kunde med egnaögon konstatera att BAe 146 nu är färdigt och verkligen är ett tystgående plan.Vi fick ju själva lyssna. Nya svensktillverkade tystgående plan, Saab-Fairchild340, finns också snart i marknaden. Med detta har vi fått bekräftat att vi frånregeringssidan hade rätt - borde vara kvar. I ställetför att flytta och bygga på skulle vi ha använt pengarna till 10 protokoll 1981/82:154-155 inköp av tystgående plan. Då hade vi fått en bättre miljö,mindre buller vid flera av våra flygplatser som vi medverkat fillbättre kommunikationer med och därmed skapat möjligheter för en bralokalise-ringspolifik över hela landet. : landstings märkliga agerande idenna fråga bör enligt min mening kunna ge regeringen anledning att prövaflygplatsfrågan i i alla dess tänkbara aspekter. Med detta yrkar jag bifall tilltrafikutskottets hemsfällan på alla punkter. 59STEN-OVE () replik: säger att den militära ochcivila trafiken kommer aft fungera ändå. Det är klart, visst fungerar den påsitt sätt. Men det är inte tillfredsställande säkerhetsmässigt att man tidvisfår sitta och vänta i ett flygplan ganska långa stunder, medan den militäraflygtrafiken korsar banan. Det har hänt att man har fåttvänta ganska länge i sådana sammanhang. Sedan skall vi komma ihåg att det, även om man satsar dehär 20 miljonerna på den gamla flygstafionen, ändå bara är att bygga en någotbättre övergångsterminal än den provisoriska som finns f. n. Meneftersom det rör sig om ganska mycket pengar kunde man å andra sidan utnyttjadessa till att förlägga en ny terminal där den verkligen hör hemma, dvs. pårätt sida om fältet och på rätt sida om taxibanan. Det är ju på det sättet attnär ett flygplan taxar in på taxibanan måste det korsa huvudbanan för att kommafill stationsbyggnaden. När det sedan gäller förläggning av ett nytt flygfält tillArvidsjaur kan det inte hjälpas att man blir litet besviken på Berfil Jonassonsargumentation. Vad han egentligen gör är att han citerar de tunna argument somfinns redovisade i utskottsbetänkandet på sex och en halv rader. Man säger heltenkelt att det infe finns några förutsättningar, därför aft det anses fråntrafikförsörjningssynpunkt vara ett föga angeläget projekt. Det är beklagligt, eftersom ju statsmakterna har slagitfast aft förbandet skall finnas där och också indirekt utlovat bättrekommunikafioner. finns alltså chansen att åstadkomma detta genom att byggaupp flygfält där. Det ger kommunikationer som inte bara gynnar regionensnäringsliv och invånare utan infe minst gynnar de personer som arbetar vidförbandet och de värnpliktiga, som ibland har väldigt långa resavstånd tillsina hemorter. Det skulle alltså ge en extra "kick" åt regionenoch sätta fart på den s. k. glesbygd som finns i detta område. Det ärbeklagligt att man skall behöva föra denna argumentafion med en centerpartist,eftersom säger sig företräda glesbygdens intressen. Men i det härsammanhanget går man helt klart i konfrontafion med de intressen som finns idetta glesbygdsområde. Anf.60 () replik: Bara två korta kommentarer fill inlägg. Den första äratt man nog infe skall vara så där alldeles entusiastisk, , tilldet där engelska planet. Det är kommersiellt sett ännu ganska ohävdat påmarknaden, det har varit svårt att komma till tals, det drar rätt mycketbränsle osv., så var inte alltför optimistisk! Menjag begärde närmast ordet, fru talman, för att säga att idé omomprövning av beslutet självfallet saknar aktualitet efter det besked somregeringen alldeles gav. Jag tycker kanske att en erfaren riksdagsman somBerfil på samma sätt som kommunikationsministern skulle respektera deriksdagsbeslut som är fattade. Anf.61 () replik: När säger att man skall bygga stationsbyggnader pårätt sida skall vi ha klart för oss att det kommer att kosta betydligt merapengar för staten, men också på den kommunala sidan. Det får man inte glömmabort i det här fallet. Visst kan man önska att göra ombyggnader. Så gällerockså i . Men vi får också ta hänsyn fill att det finns ganska litettrafik där, och det är ändå så att vi inte har hur mycket pengar som helst. Vihar kanske angelägnare uppgifter. Det går an att önska väldigt mycket - det ärinte lika enkelt att svara upp fill det. Såen annan sak. När pratar om att vi från skulle varanegativa till en öppen bygd och en bygd där det händer en hel del, måste manväl ändå kunna peka på sådana saker som . Om den kunde upprustas,skulle man kanske ha betydligt mer att vinna på det. TillBertil , som säger att vi inte skall vara för entusiastiska för detnya planet, vill jag ha sagt att planet först och främst gav oss ett braintryck. Man skall också veta att det finns stora planer på , som är långtframme med de andra planen. Det gör att man kan säga att man får betydligtbättre möjligheter i den vägen. Det är riktigt, , att jag harsutfit i så pass länge aft jag har vant mig vid det och respekterarde beslut som har fattat. Men hela den diskussion som har pågått,infe minst inom , har gett vid handen att jag både somriksdagsman och som svensk medborgare tycker att man även där borde respekterasådana beslut och finna sig i dem, med hänsyn till all den debatt som vifidigare har fört i denna fråga. 62 () replik: säger att det kommer att kosta betydligt mer pengarför både staten och kommunen, om man lägger flygterminalen på rätt sida av flygfältet.Självfallet kommer det att göra det. Men det måste väl ändå vara bättre attlägga den på det område där den passar in i förhållande till taxibanor och iförhållande till den militära trafiken än att åstadkomma ett provisorium som äroch kommer att förbli ett provisorium, eftersom man som sagt bl. a. har byggt taxibanor för att terminalenskall ligga på andra sidan fältet. Låt mig sedan säga beträffande och ett nyttflygfält i den regionen, aft jag blev mycket förvånad när sadeatt dessa satsningar på flygplatsen infe får kosta hur mycket pengar som helst.Jag tycker att det är märkligt att man från centerparfiets sida för den härargumentafionen gentemot glesbygden. Jag anser aft vi bör satsa pengar påglesbygden, inte minst när det gäller att åstadkomma bättre kommunikationer.Med tanke på de problem som finns i inland och i glesbygden kan manverkligen inte tillsluta plånboken, utan man måste öppna den, även om det ärskralt i kassa. Sluthgen vill jag säga att upprustning av inlandsbananinte är något alternafiv fill en flygplats i när det gällersnabba kommunikationer för värnplikfiga och anställda vid förbandet som harlång resväg, t. ex. från huvudstaden upp till inland. Man bör habägge delarna. Jag instämmer i att det är viktigt att vi rustar upp järnvägen.Men det intresset står inte i motsättning till byggande av en flygplats iregionen. Det finns utrymme för bägge typerna av kommunikation. 63 ()_replik: Visst kan vi ha önskemål, ,om aft det och det skall bli upprustat. Men det kostar pengar. Trafikvolymen iLuleå är ju inte så stor att man kan låta bli att ta hänsyn till vad det kostaroch vad man kan få i stället. Man kan kanske göra mer för pengarna. Samma sak gäller . Om man i stället satsarpengar på upprustning, kan den bli betydligt viktigare för bådenäringsliv och sysselsättning. Vi skall i detta sammanhang komma ihåg att dettransportstöd som utgår för dessa bygder är en bra sak för näringslivet och förarbetstillfällen åt människorna. Då skall man inte stirra sig blind på flyget.Man få se till helheten, se till att de pengar man satsar får största möjligaeffekt. Det är på det sättet som måste agera. Förste vice talmannan anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 64ERIC REJDNELL (fp): När det gäller trafikutskottets betänkande omanslag till Luftfart och om vissa luftfartspolitiska frågor, som kammarenbehandlar just , vill jag till att börja med instämma i de synpunkter som minparti- och utskottskollega tidigare framfört angåendebehandlingen av vår motion nr 2177. Det är bra att utskottet i allt väsentligtdelar den uppfattning som anförts i vår motion och föreslår att gerregeringen detta till känna. Luftfartens utveckling är nämligen av mycket storbetydelse för olika regioners näringsliv och service. Det talasofta om jämställdhet i samhället. rådet har vi fortfarande stora skillnader i olikalandsändar. Därför måste målsättningen vara att skapa sådana befingelser förluftfartens sekundärlin-jenät att vi inom alla regioner i landet upplever enrimlig jämställdhet vad gäller tillgången fill en god trafikförsörjning. Utvecklingen inom luftfarten har varit posifiv för storadelar av landet. För den region jag själv kommer ifrån, län, har dennautveckling betytt mycket. Genom aft vi har ett svagt utvecklat järnvägsnät harde flyglinjer vi nu har tillgång till inneburit väsentliga förbättringar urkommunikationssynpunkt. Därför var det med stor oro vi kom att betraktaförslaget om inrikesflygets utflyttning från till . togs ett beslut här i sommånga av oss helst velat kommentera med orden: Härtill är jag nödd och tvungen.För oss som i första hand kämpat för ett väl fungerande inrikesflyg även närdet gäller våra förbindelser med kungl. huvudkommunen blev detta beslut ettnederlag. Men alla synpunkter måste ju vägas in, och vi böjde oss för kravet påen bättre miljö för befolkningen runt . Linjeflygs jetflygskall alltså enligt mening flyttas ut till . Beslutet innebardock att vissa villkor skulle uppfyllas. a. uttalade att enabsolut förutsättning, när jettrafiken flyttas över från fill ,är att kollektivtrafikförbindelserna mellan och förbättras.Defta har upprepat och kommer väl att göra det än en gångi dag, eftersom utskottet så har föreslagit. Vad görs då åt denna fråga? Jag skulle vilja svara med tvåord: Platt intet! Man skjuter undan frågan som varande oväsentiig. Eller mangör som socialdemokraterna:,fortsätter att driva förslaget om en spårbundentrafik mellan och - ett projekt som är dömt attmisslyckas, eftersom det är helt orealistiskt på grund av kostnaderna. Förstpresenterades, om jag minns rätt, en summa på 630 miljoner, och är detsnudd på 2 miljarder som man begär för att genomföra projektet. Men det ärklart att skenet kan ju socialdemokraterna allfid hålla uppe till. Måletär väl att förhala frågan tills utflyttningen är ett faktum - sedan fårflygpassagerarna ta sig fram mellan och bäst de vill. En annan fråga har också strandat, nämligen uppgörelsenmellan landsfinget och regeringen om kostnadsfördelningen när det gällerinvesteringarna på . Den här biten har ju diskuterats ingående tidigarei inläggen . Här måste givetvis regering och landsfing kommaöverens; i annat fall är det ytterligare ett av de villkor som riksdagenställde i tidigare beslut som inte kan uppfyllas. Kvar står snart endast etttredje av villkor, nämligen tidsplanen. Och tidsplanen tycks förmånga vara den fråga som det under alla förhållanden inte får ruckas på. Men omman inte uppfyller de övriga av stipulerade kraven, hur skall man dåkunna hålla tidsplanen? har återgivit luftfartsverkets brev delar, där kostnadsfördyringar på grund av förseningar redovisas. Man kani sanning säga att det skulle vara ett beslut med ansvar, om man - somförordats här -skulle förskotfera pengar eller betala pengar i fall där maninfe vet vad det blir Det finns ju flera landsting och flera flygplatser,och det här skulle bli en prejudicerande lösning som kanske manar fillefterföljd när det gäller andra landsfing. Iutskoftsbetänkandet säger vi nu på nytt att tidigare riksdagsbeslut skallgälla. Det förutsätter givetvis att alla ställda förutsättningar uppfylls. Hurkan man, som man gör från s-håll, driva tidsplanfrågan före allt annat? Nej,skall Stockholrns inrikesflyg som Linjeflyg bedriver med jetplan flyttas tillArlanda, så måste vi stå för de beslut vi fidigare varit överens om - nämligenatt samtliga förutsättningar skall uppfyllas. Det gäller bl. a. väsentligtförbättrade marktransporter och ekonomisk överenskommelse med landsfinget. Visom egentligen inte ville rösta för en utflyttning till , vi kräveråtminstone aft ledamöter, som drev denna utveckling ,nu står fast vid samtliga i besluten ingående delar. Det är ettanständighetskrav, och det tycker vi, som ställde upp på den här frågan för attfå en lösning, att man bör ta med i bilden. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan på samtliga punkter. 65 () replik: Jag vill bara helt kort säga att vi självfallet står fast vid det somvi har sagt. Det skall till alla delar uppfyllas. Men naturligtvis innebär det,, att också tidsplanen skall hållas. Den är ju en del av det hela.Icke mindre angeläget är detta med tanke på att bygget redan är i gång. Som välär har kommunikafionsministern nu lämnat ett, som jag upplever det, lugnandebesked på den här punkten. Det blir på det sättet att regeringen vidtaråtgärder så att man kan fortsätta bygget. Något annat vore fullständigtorimligt. Såvitt jag förstår är därför de frågor som tar upp intelängre av intresse. Jagvill något kommentera frågan om förbindelserna med . Det är inte alls såaft "platt intet" har gjorts. Tvärtom har varit,och är, mycket akfiv. Man har redan på ett hyggligt sätt ordnat medförbindelserna från och upp till norra. Man är vidare i färd medatt se över sträckan från och ner till Centralen. Men det bästa sättetatt lösa frågan är alltså att få en spårförbindelse. Det är litet löjligt attsvänga sig med miljarder på det sätt som tidigare gjorde. Projektetkostar faktiskt inte så mycket pengar. Seriösa industrimän har suttit ochfittat på det här. Deras kostnadskalkyler ligger i dagens penningläge påomkring 750 milj. kr. Dessa industrimän, med företrädare för i spetsen,säger att projektet är utomordendigt bra. Det är ett lönsamt och ett ekonomisktrimligt projekt. Man är t. o. m. beredd att genomföra det på egen risk, herrRejdnell! berömmer sig ju ibland av att stå näringslivet nära. Omhan nu inte litar på mig, så borde han kunna lita åtminstone på dessföreträdare. Jägär helt övertygad om att upprättandet av en spårförbindelse med , isamspel med en lösning av problemen när det gäller spårkapaci- teteni över huvud taget - det vill jag understryka, eftersom det ju är enstörre kostnad; det är jag helt villig att medge - inte skall belastaArlandaproblemet i och för sig. Men med den här lösningen kan transporterna uttill ordnas på ett verkligt rationellt sätt. Jobba för det, herrRejdnell! Sörj inte , utan gläds i stället åt att inrikesflyget nuäntligen kommer att få en bra och effektiv markterminal i den nya inrikeshalleni ! Anf.66 () replik: Det är intressant att höra tala om kostnaderna förden spårbundna trafiken. Den siffra som först nämndes var, om jag minns rätt,630 milj. kr. Men den siffra som SJ tog fram var ju !Frågan är bara vad man skall tro på. Menom nu de här lösningarna trots allt skulle kunna komma till stånd genom enuppgörelse om kostnadsfördelningen, hur menar då att vi skallkunna tro pä den möjligheten? Man kan ju inte ens komma fram till sådanaöverenskommelser som av hävd träffats om att skall betala 37,5 %.När man inte ens kan komma överens om defta, hur skall man då kunna kommaöverens om vare sig markuppköp eller annat som behövs för den spårbundnatrafiken? Ominrikesflyget skall flyttas fill - som vi har fattat beslut om, ettbeslut som inte heller jag gått ifrån - skall de förutsättningar som angavs isamband med det beslutet också gälla. Då kan man inte sätta fidsplanen först.Det finns ju andra väsentliga faktorer som också måste beaktas, t. ex.marktransporferna. I det sammanhanget talar man om en restid på 24 minutermellan och i stället för nuvarande , somdet far att köra dessa . Dessa bitar måste man också ta hänsyn fill. Sedanfår vi hoppas att tidsplanen kan hållas. Men för att den skall kunna hållas,måste man ha tryck på de andra bitarna. 67 () replik: SJ:s siffra på 1,7 miljarder är infe alls konstig. Till största delenrymmer den kostnader för upprustningen av de övriga avsnitten av spåren,fjärrtrafikens kostnader och annat. Som jag sade skall detta självfallet inte belastaArlanda. Men vill man litet propagandistiskt utnyttja denna siffra, kan man -som flera har gjort i debatten - litet vårdslöst svänga sig med den. Jag tyckeraft man klart skall redovisa vad som utgör kostnaden för det ena och det andra.I detta fall rör det sig alltså inte alls om några häpnadsväckande siffror. Jagvill sedan bara rätta till ett misstag. och staten är inte allsoeniga om vad skall betala för flyttningen fill . Det är manöverens om - man har t. o. m. skrivit på ett preliminärt papper om det. Tvistengäller en helt annan och ovidkommande fråga, inte del iflygplatsens investeringar. har redan accepterat att betala sinandel. Anf.68 () replik: måste väl ändå hålla med om, att om skullefa på sig ansvaret att till ett landsting i detta land förskotfera pengar i ettärende där vi infe har någon överenskommelse, skulle detta kunna bliprejudicerande för övriga landsting. Det ansvaret tycker jag infe att man kanfa på sig som riksdagsledamot. Man måste skilja på i vilken instans man sitter. 69 PER STENMARCK (m): Stora ekonomiska belopp läggs ned på att upprätthålla godaflygförbindelser både inom och på utrikesnäfet. Betydande investeringarhar gjorts , vilket resulterat i de nya stora flygplatsernaSturup och samt utbyggnaden av utrikesterminalen på . Det ärav stor betydelse att dessa investeringar också utnyttjas på ett acceptabeltoch ekonomiskt riktigt sätt. Enligtden senast fillgängliga statistiken ökade passagerartrafiken på Sturupsflygplats något jämfört medmotsvarande tidsperiod fidigare. Passagerartrafiken i reguljär linjefartökade totalt sett med . Framför allt är detta ett resultat av klarauppgångar på inrikesnätet. Antalet inrikes avresande ökade , medanantalet utrikes avresande minskade med en tredjedel. Chartertrafiken ökadeunder tämligen kraftigt. Trotsde uppgångar som skett - och som fill stor del väger upp tidigarenedgångar- är det ställt utom allt tvivel att kapacifefsufnyttjandet på Sturupfortfarande är alltför lågt. I ett frågesvar i framhöllden dåvarande kommunikationsministern: "Flygplatsen, som dimensioneradesför utrikestrafik, har fortfarande ett betydande kapacitetsöverskott. Detgäller i första hand bansystem och uppställningsplatser men ocksåterminalen." Vidare framhölls aft kommunikationsministern bedömde att"vi om har en hel del förslag från SAS-ledningens sidaom hur man effekfivare skall utnyttja de svenska flygplatserna". Därefterhar emellerfid inte särskilt mycket inträffat. Påbara 15 minuters flygväg från planeras nu för en utbyggnad av Kastrupsflygplats utanför för - beräkningsvis - mellan 4 och 5 miljarderkronor. Trots att olika länder är berörda, borde det vara rimligt med ettsammanvägt svensk-danskt samhällsekonomiskt synsätt. Detta skulle sannoliktleda fram till att övertog en del av reguljära avgångar och attpendeltrafiken förbättrades. Sturupsflygplats står , enligt mitt förmenande, som ett monument över alltförmånga pohfikers sätt att planera. Man bygger stort, utan aft i förväg göranågra marknadsmässiga bedömningar. Men när nu politikerna en gång har sagt A ien fråga, måste de rimligtvis också säga B, dvs. i det här fallet försöka setill att öka antalet flygningar. Trafikutskottetsbetänkande skall, som jag ser det, ses som en viljeinriktning åt det hållet.Årets utskottsskrivning går därför längre än svaret på motsvarandemotionsyrkanden . Den gången sade sig utskottet förutsätta"att regeringen och luftfartsverket noga följer frågan och Nr 155 tarde initiativ som kan anses påkallade". Den här gången begär utskottetaft den regeringens överläggningar med berörda parter-och initiativsom kan följa 25 mai 1982 på detta - bör redovisas i kommandebudgetproposition. Detta vill utskottet ge regeringen till känna. Detmå synas som om skillnaden är liten, men vad utskottet har gjort är aft tasteget från att förutsätta att regeringen gör någonting i den här frågan tillatt också avkräva den ett resultat. Detbör ligga inom möjligheternas gräns att få till stånd ett betydligt bättrekapacitetsutnyttjande av . Jag ber, fru falman, aft få yrka bifall tillutskottets hemställan i denna del. 70 (): flygplats utanför har fillkommit för atttillvarata i första hand behov av flygfransporter vad gäller bådepassagerare och flygfrakt. Manplanerade dessutom att kunna ta till vara den internationella flygfrakt, bådeför export och för import, som skulle kunna sammanföras från stora delar avMellansverige, och därmed slippa anlita . Denna flygplats har ständigtlidit av kapacitetsbrisfer och har därmed vållat inte bara flygpassagerärnautan även varuägarna verkliga bekymmer, genom mycket ofta uppkommandeförseningar m. m. Landvettersflygplats är den första svenska flygplats som byggts med tanke på en ökadflygverksamhet, och hela projektet har fillkommit efter godkännande av riksdagoch regering. Dimensioneringsårenhar för olika delar av anläggningen angetts till 1985-1988. Dettabör man ha i minnet, när man bedömer utnyttjandegraden i fråga om bl. Antalet passagerare som hade satts som mål för 1990var ca 3 000 000. ligger det totala antalet på ca 1 713 000. Vad gällerflygfrakten är den totala kapaciteten ca . ligger den totalaflygfrakten på ca . Man har alltså infe nått upp till de mål som äruppsatta, men det är fortfarande kvar till det årtal då man skall hafullt utnyttjande av flygplatsens kapacitet. Föratt stimulera verksamheten har flygplatsens personal lagt ner ettförtjänstfullt arbete. Flygplatsen har de allra bästa förutsättningar för attkunna lyckas, bli bra och inkomstbringande. Personalenär nu intrimmad på flygplatsen, visar ett mycket gott kunnande och handhar denmed stort intresse och goda ambitioner. Driftskostnadernanedbringas genom personalens medverkan till de lägsta möjliga. Inkomsterna ökaroch synes bh bättre än vad som beräknats. Deförnämliga instrumentlandningssystem som utnyttjas av bl. a.SAS innebär att man flyger med siktvärden vertikalt och horisontellt; vilket gör att flygplatsens regularitetsvärden ärgoda, oftast . Det var därför bekymmersamt närkommunikationsministern genom sin defensiva skrivning i propositionen intetycktes stödja de ansträngningar som görs på . Folkparfimotion 2168får ses mot den bakgrunden. Det är därför så mycket mer glädjande när utskotteti stort sett har tillstyrkt vår motion. Utskottet förutsätter att regeringenmed stor uppmärksamhet följer utvecklingen på och och ävenefter överläggningar med berörda parter tar de initiativ som kan anses påkallade. Utskottet talar också om ett bättre kapacitetsutnyttjandeav de båda flygplatserna, då på bekostnad av . Detta måste vara enriktig inställning. Det kan inte vara rimligt att ca 3,5 miljoner svenskar nuårligen passerar , när de lika gärna kan komma direkt från ochLandvetter. 71 () replik: Jag kan fill fullo instämma i vad KerstinEkman sade om att det är nödvändigt med åtgärder för att få en ökad flygtrafik,och det gäller både och . Utskottet har som nämnts varitmycket välvilligt och uttalat sig mycket starkt, så jag tycker att mofionärernai den här frågan har blivit över hövan tillgodosedda. Utskottet begärredovisning i kommande budgetproposition, och det är alltså en fakfiskbeställning fill regeringen. Sedan är ju frågan, hur man lyckas i det häravseendet. Jag vill tillägga aft en arbetsgrupp, sammansatt avrepresentanter för luftfartsverket, SAS och , harstuderat möjhgheterna aft erbjuda fler direktlinjer till och från deneuropeiska konfinenten från både och .