prot · G50913 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har kanske ingen anledning att gå i svaromål, eftersom utskottetstalesman i den delen står efter mig på talarlistan. Tiden tillåter det välknappast heller. Jag skullebara helt kort vilja konstatera att liknande motioner debatterats tidigare här i kammaren med förtjänstfullt agerande avBertil Fiskesjö m. fl. Eftersom vi från sida inte harändrat ståndpunkt i den principiella frågan, vill jag bara hänvisa tilltidigare protokoll i ärendet. Jag hoppas att det har framgått, herr talman, att jag intehar något yrkande utöver utskottels hemställan. Jag avslutar alltså med all påalla punkter yrka bifall till utskottets hemställan. I detta anförande instämde PärGranstedt, . , ochGunhild (alla c). 12ANDERS (); Innan jag säger några ord om den reservationsom är fogad till utskotlsbetänkandet vill jag fästa kammarens uppmärksamhet pådet uttalande utskottet gör med anledning av motionen 490 av iVärmdö och förste vice talmannen om principerna förtillsättning av kommunala tjänster. Där sägs: "Utskottet anser att ävenkommunerna i princip bör följa allmänt erkända meritvärderingsprinciper såsomförtjänst och skicklighet vid tjänstetillsättningar." möter det emellertid stora problem alt ge ett uttalandeav detta slag en direkt rättsverkan motsvarande den som finns på den statligasektorn. Det skulle förutsätta en långtgående utbyggnad av besvärssystemet. Menatl gjort delta uttalande bör vara ett allvarligtmemento för kommunerna vid framlida ijånstetillsältningsärenden. Kommunerna börfölja principerna om förtjänst och skicklighet och ingenting annat när detgäller tjänstetillsättningar, självfallet undantaget rent politiska sådana. Beträffande den socialdemokratiska reservationen finns detanledning att vara skarpt kritisk. I ett läge dår kämpar med storaproblem, vilket inte minst gäller verksamheten i kommunerna, föreslårsocialdemokraterna att man skall vidga den konimunala kompetensen så alt delblir tillåtet för kommunerna att i solidaritetssyfte vidta bojkottaktioner ochandra åtgärder på det internationella planet. Vad innebår detta? det innebär att vi vidgar denkommunala kompetensen till atl handla även om utrikespolitik. Vi för in ettnytt moment i det kommunala arbetet som kommer atl kosta både lid och pengar.Jag ser framför mig de ändlösa debatterna i kommunala församlingar, iblandgrundade pä otillräckligt underlag - för kommunerna har ju inga utrikespolitiskakanslier -, om hur kommunerna skall ställa sig lill de stora världsfrågorna. Litar inte socialdemokraterna på riksdag och regering?Tycker ni del är rimligt atl ha ett system där olika kommuner stöder olikariktningar i utrikespolitiska frågor? Har ni förstått vad detta kan leda tillför vårt lands internationella rykte och trovärdighet? Har ni en uppfattning ommed vilken oerhörd noggrannhet man i vissa länder följer vad som beslutas i dethär landet och vilka typer av aktioner som vi vidtar? Har ni ingenföreställning om hur oerhört känsliga ledare i andra länder är när det gällerutrikespoli- Tror ni att de i alla lägen kommer att kunna skilja påvad uttalar och vad riksdag uttalar? Jag frågar vidare: Har ni en uppfattning om vad enlagändring kan kosta och pengar? Är det verkligen rimligt alt i dagensbesvärliga läge ge sig in på denna lyp av verksamhet? vi har nog med bekymmer ändå utan all skapaytterligare problem. Jag vill på utskottets vägnar yrka avslag påreservationen. Det vore djupt olyckligt om den bifölls. Jag tvivlar bestämt päatt socialdemokraterna i verkligen har med sina partivänner ute påfältet i denna fråga. De önskar säkert som alla andra kommunalpolitiker arbetamed konkreta kommunala frågor i stället för med utrikespolitik. Säkerligenskulle föraktet för politikerna öka ytterligare den dag kommunerna blevutrikespolitiska debattfora. Jag yrkar avslag på reservationen. 13SONJA REMBO (m): Stödet till barnfamiljerna har i årtiondenvarit honnörsbegrepp inom svensk politik. Alla partier har varit överens omatt det behövs särskilda insatser för alt trygga barnomsorgen ochbarnfamiljernas ekonomi. Men vad är det egentligen som vi har åstadkommit? Den ensidiga satsningen på barnomsorg har lettlill vad som kanske kan betraktas som den mest upprörande sociala orättvisan ivårt land. De familjer som har lyckats få in sina barn på kommunala daghemeller familjedaghem får kraftiga subventioner av samhållet, medan de familjersom inte har lyckats med detta eller inte vill ha sina barn på kommunala dagheminte bara går miste om dessa subventioner utan dessutom via skattsedeln fårbidra till den subvention som andra får. Härtill kommer den skattebelastningsom drabbar de familjer som föredrar eller tvingas att lösa barnomsorgen genomatt en av föräldrarna stannar hemma. Statens och kommunernas kostnader uppgår till i runda tal . Genom avgifter inflyter ca i miljard.Nettokostnaden således ungefår . Sekretariatet för framtidsstudier visar i en nyligenpublicerad rapport att kostnaderna för barnomsorgen i fasta priser har ökat medca . Räknar man in den ökade personaltätheten,blir ökningen i genomsnitt . Trots dessa enorma satsningar har vi inte på långa vägarlyckats lösa barnomsorgsfrågan. Kostnaderna växer oss över huvudet utan altvåra problem blir lösta. Det är nödvändigt att vi börjar tänka i nya banor, ochjag lyssnade med intresse på anförande. I fråga om barnomsorgen har ett antal kommuner självatagit initiativ till att försöka åstadkomma en rättvisare fördelning av detkommunala stödet till barnfamiljerna och ge barnfamiljerna i den egnakommunen större valfrihet vid valet av barnomsorgsform. särskilt för de minstabarnen. , har skrivit till regeringen med enhemställan om ändringar i lagstiftningen för all möjliggöra för Nr 13kommunerna att införa vårdnadsersättning till småbarnsföräld- den rar. Kommunen anser alt en ändring av lagen skulle ge konimunernaökad handlingsfrihetinom barnomsorgens område, något som är mycket väsenl- _ ligt närdet gäller all skapa rättvisa och valfrihet för den enskilde och hittalösningar som passar de lokala förhållandena. Frågan har aktualiserats såväl i en motion av IngegerdTroedsson. 1980/81:366, som i min motion nr 239. Frågan berördes också i motion1980/81:704 av Ann-Calhrine m. fl. vilken behandlades i socialutskottetsbetänkande /81:28och som av remitterades tillfamiljeekonomiska kommittén. hänvisar i sitt nu aktuellabetänkande 1981/82:6 till att regeringsrätten fastställt all införandetav vårdnadsersättning f. n. inte ryms inom den kommunala kompetensen.Utskottet konstaterar ulan motivering atl del inte är berett atl förordaerforderlig lagändring. Jag kan väl förstå atl utskottet hesilerat inför desvårigheter av praktisk och principiell art som uppenbarligen finns. Här haremellertid flera kommuner seriöst diskuterat och t. o. m. fattat beslut omkommunal vårdnadsersättning. Uppenbarligen har de funnit all fördelarnauppväger nackdelarna. Jag kan inte se något skäl till atl inte skullegå kommunerna till mötes och hos regeringen begära den förutsättningslösautredning som jag efterlyser i min motion. Jag yrkar bifall till motion 1980/81:239. 14HILDING (): Låt mig få börja med den fråga som densenaste ärade talaren tog upp. Det är uppenbart att med den gällande lagstiftningen finnsingen som helst möjlighet för en kommun atl införa vårdnadsersättningtill föräldrar utan alt begå ett lagbrott. Jag vill erinra om attföråldrabalken i sitt åttonde kapitel. 2 och 3 SS. ålägger vårdnadshavaren atti skilda avseenden dra försorg om barnet. Det är inte möjligt för kommunen atlfalla ett beslut som upphäver föråldrabalken. och för egen del ställer jag mighelt avvisande till tanken att ändra föråldrabalken på ett sådant sätt atl mankan lyfta bort skyldigheten från vårdnadshavaren och lämna över den lillkommunen: Såvitt jag förstår stämmer delta dåligt med de tankegångarsom i övrigt utvecklats från moderat håll. måste ju ett sådant här kommunalt åtagandebetyda ökade kostnader för kommunen. Men från moderat håll har man numera gåttin för att man vill ha ett skatietak. Hur går detta ihop? I det inlägg som höll mot vår reservationverkade det närmast som om all världens bekymmer skulle drabba oss. om kommunerskulle få rätt att göra opinionsyttringar i form av att inte köpa sydafrikanskavaror. Det skulle bli oändliga debatter, säger . del får manväl i så fall finna sig i. men jag tror inte att risken är så stor. upplevt en sådan manifestation. Del var 1956, i fråga omUngern. Det rådde fullständig enhällighet i den dåvarande drätselkammaren, ochsamma enhällighel spred sig till fullmäktige. Det är klart att den här frågan har sina komplikationer.Men låt oss hålla oss lill detta exempel: Vilka svårigheter skulle inträda förutrikesdepartementet och för i dess helhet, om t. ex. kommunskulle besluta att inte köpa sydafrikanska varor? Det skulle vara intressant om kunde utvecklade svårigheter som skulle uppstå för kommun men också för genomett sådant beslut av kommunfullmäktige i . Troligen skulle man barauppfatta det som en manifestation. Jag skall bara ta upp en sak lill i inlägg.Han betvivlade att några andra än socialdemokraterna i stod bakom denhär tanken. Ja, några till är det nog, . Del finns nämligen ettenhälligt beslut på en socialdemokratisk partikongress om att man skall gekommunerna sådana rättigheter. Jag tror att partikongressen bättre uttryckeropinionerna inom socialdemokratin än bedömning. Och detpolitikerförakt som skulle uppkomma om vi inför denna rått, det kommer attspridas av moderater vars högsta önskan är kommunalt skatietak. Det blir inget politikerförakt, om man uttalar att maninte skall köpa sydafrikanska varor - annat ån möjligen från dem som utgörnågon sorts Sydafrikalobby häri ; del finns tydligenen sådan. Jag kaninte se att vi äventyrar svensk neutralitetspolitik genom att införa en råttför kommunerna att fatta sådana beslut. Vid vilket tillfälle har dennaneutralitetspolitik kommit att äventyras genom att kommunerna fått gekatastrofhjälp? 15 (): hänvisar tillföräldrabalkens bestämmelse att föräldrarna har ansvar för barnen. Jag harlitet svårt atl förstå kopplingen av förslaget om vårdnadsersättningtill bestämmelser. besitter jag inte kunskaper i konstitutionella frågor, men det faktum alt kommunernaönskar fördela stödet till barnfamiljerna pä ett mera rättvist sått upphäversåvitt jag kan se inte föräldrarnas ansvar för barnen. Vi har aldrig resoneratså t. ex. när det gäller barnbidragen. Det blir ökade kostnader, säger . Faktumär ju att kommunerna själva bedömer situationen så, att de kan gebarnfamiljerna ett ökat stöd inom de befintliga ekonomiska ramarna. Jag kaninte se att vi bör hindra kommunerna att fatta beslut om hur de skall disponerasina egna medel. Del är god moderat politik att gesåväl enskilda människor som kommuner ökad valfrihet. 16ANDERS (); Jag är verkligen förvånad över HildingJohanssons inlägg. Han talar här om den socialdemokratiska reservationen som omden bara gällde omvi skall köpa sydafrikansk frukt eller inte. Han antyder t. o. m.. herrtalman, att de som är emot den skulle tillhöra någon sorts Sydafrika- den lobby,vilket jag finner utomordentligt tarvligt. Vad stårdet, herr talman, i reservationen? Jo, där står; "I motion 1980/81:652 föreslås att kommunernas ochlandstingskommu- Vissa kommunala nernas kompetens vidgas så att det blirtillåtet för kommunerna att i fråeor solidaritetssyfte vidtabojkottaklioner och andra åtgärder på det internationella planet." frågar vilka problem det blir. om Nässjökommun beslutar att icke köpa sydafrikansk frukt. Det blir säkert inga problem.Men om i ett upprört läge t. ex. beslutar att icke köpalibysk olja eller att göra någonting motsvarande när det gäller ochuttalar sig i klumpiga ordalag, då kan det - även om herr partiledaren harsagt att med pedantisk noggrannhet bygger upp sina demokratiskainstitutioner - bli farligt, i . Del kan bliutomordentligt farligt. Jag skulle kunna räkna upp en rad andra exempel, förnär det gäller oljan handlar det väl om något om internationellabojkottaktioner och liknande. Det torde vara mycket mer aktuellt ån någraapelsiner från . Då man vet. herr talman, hur utomordentligt känsligaherrar . Khomeini etc. är. så tror jag det år något tryggare för dethär landet att riksdag sköter de utrikespolitiska bedömningarna - åvenom jag erkänner att det även här ibland förvisso kan begås misstag. säger att densocialdemokratiska partikongressen förmodligen vet bättre än jag vad det socialdemokratiskapartiet tycker. Ja, jag vet inte hur noggrant man har diskuterat den hår fråganpå den socialdemokratiska partikongressen. Men har kongressen fattat sittbeslut på underlag av en föredragning av den typ som just gav.då vågar jag påslå atl risken är stor alt den har handlat helt i blindo. 17HILDING (); har en förmåga som de flestainte använder sig av, nämligen att ge betyg åt människor. Men de är subjektiva- så subjektiva att det inte finns någon anledning alt resonera om dem. I sakfrågan vill jag såga att jag inte skall ta upp utrikespolitisk debatt vid delta tillfälle. Men bakom ligger ju att han inte litar på kommunerna. De kan intebedöma de här frågorna, enligt . Det är förmynderskapet överkommunerna som man vill applicera även på den här punkten, och det ler sig förmig väldigt främmande. Den som har tillhört en fullmäktigeförsamling under enföljd av år vet alt en sådan församling handlägger ärendena med största omsorgoch noggrannhet. Men alla i denna församling kan viljadelta i en internationell aktion, precis som man gjorde 1956 i fråga om Ungern.Det kan fullmäktigeförsamlingen inte göra om den vill hålla sig inom lagensråmärken. Är det inte fel att ha en sådan situation? Sedan kanjag inte låta bli att göra den reflexionen att Nr 13 tydligen fortfarande anser sig båttre bedöma opinionerna inom det Onsdagenden socialdemokratiska partiet ån ensocialdemokratisk partikongress gör. 28 oktober1981 hade ingen föredragning i den hårfrågan vid partikongressen, så behöver inte vara rädd att kongressen blevvilseledd - han anser ju att Vissa kommunala jagvilseleder. Det var den dåvarande utrikesministern som gjorde föredrag- ningen.Självfallet underkänner honom, men det får göra. Vitänker inte inom socialdemokratin göra moderalen till vårriktkarl. F. ö. kan jag inte låta bli att också göra den stillareflexionen att i det här ärendet verkar det som om man från de borgerliga ikonstitutionsutskottet släpper fram företrådarna för . Skall detuppfattas som en händelse som ser ut som en tanke, eller år del entillfällighet? Jag har inte beskyllt för att tillhöra någonSydafrikalobby. men det finns väl en sådan hår i landet i alla fall. Och vara farligt att förbjuda import av sydafrikansk frukt? Jag har fåttsvaret från , att del inte år farligt, och då bordet intehellervara någon större risk att ge kommunerna denna rätt. Till vill jag säga atl de skäl jag åberopadeär de som i Viisterbottens lån har anfört när del gäller falletRobertsfors. och de går igen i de domskål som regeringsrätten har anfört.Regeringsrätten representerar ju ändå en betydande juridisk kompetens. Det gårinte att inrymma delta i kommunallagen med mindre än att man får enspecialbe-slämmelse. Jag antar alt i , för vilken välSonja Rembo har respekt, har sett saken pä det här sättet. Det är nämligen såatt bestämmelser av delta slag inte farstå i molsåttning till varandra, och sålänge vi har denna bestämmelse det inte möjligt för enkommun att lämna sådana bidrag. Att jagsedan anser det vara fel medbidrag är en annan sak, men del är helt enkelt inte möjligt atl göra på detsålt som föreslagits. Jag anser det vara fel alt ändra i kommunallagen för attdär skriva in en specialbeslämmelse, även om en del kommuner skriver och begärdet. 18ANDERS (): Alla betyg år subjektiva, det vet vi ju. Jagförstår att inte vill bli betygsatt. Helt följdriktigtföreslår också hans parti att betygen skall avskaffas åven i skolan, men vikanske kan få ha dem kvar ett litet tag i i varje fall. Jag tror debehövs, speciellt i den här debatten. Jag har ingen som helst önskan att bli riktkarl för detsocialdemokratiska partiet, allra minst i utrikespolitiska frågor, Ni har juför övrigt redan en sådan i utrikespolitiska frågor, nämligen partiledaren . Han bör väl då också vara riktkarl för socialdemokratiska minoritetereller majoriteter ute i landets kommuner. Meningen är väl ändå att det skallbli någon form av gemensamt uppträdande, så att det blir någon kraft ibojkotterna. Det är det som gör mig orolig. Jagciterade uttalandet om den pedantiska noggrannheten i uppbyggnaden av Iransdemokratiska institutioner. Är det den typen av uttalande som man Nr 13 skall antaute i kommunerna? Jag erinrar mig när samme partiledare med sin den hustruåkte till på ett goodwillbesök som hade många Är det den typen av solidarileisaktioner som man skall göra ute ikommunerna? Jagerinrar mig orden från samme partiledare om att Vissa kommunalademokratin skulle segra i bara FNL hade vunnit. får vi ta emotfrågor hundratusentals båtflyktingar därifrån. Är det den typen av uttalandenman skall göra ute i kommunerna? Jag erinrar mig också atl samme partiledaresåg till att hans partivän nere på fick sin nya porlamentssalbetald av den här , herr talman - samme partiledare som i dagförföljer den borgerliga oppositionen på ön. Är det meningen att kommunernaskall göra detsamma med vänner ute i viirlden? Är det den typen av riktlinjer vi skall få förverksamheten, då blir jag väldigt orolig. Jag tycker att de hår exemplensynnerligen vål visar vad det kan handla om ute i kommunerna. Sedan är det ju på det sättet att vi har- låt tissinte blunda för del! -smågrupper och små partier ute i kommunerna som iblandhar kloka och vettiga krav på sitt kommunala program men som också kan varaextremt inställda i olika frågor, inte minst utrikespolitiska. Skall den typenav smågrupper få ta upp dyrbar tid ute i kommunerna, som kämpar, som jag sade,med besvärliga problem? Vi har haft smågrupper i kommunerna som har haftanknytning till FNL-rörelsen, arabgrupper och Israelgrupper och annat. Skall viverkligen släppa loss dem i kommunfullmäktige? Jag måste nog säga att jagkänner den yttersta tvekan på den här punkten, och jag är övertygad om - trotsvad sade om den socialdemokratiska partikongressen - attmånga socialdemokrater åndå betackar sig för att fä in sådana diskussioner litei kommunernas församlingar. Får jag slutligen säga att nog inte idét förhållandet atl jag företräder utskottet i denna fråga behöver lägga inmera ån vad del egentligen är värt. Vi har på borgerligt håll låtitåven företräda utskottet i dess helhet ulan atl dra några störreväxlar på dessa framträdanden, 19 (): Regeringsrätten konstaterar i sill domslutatt det med nuvarande lagstiftning inte är möjligt för konimunerna att införakommunal vårdnadsersättnjng. Vad jag och mina medmotionårer efterlyser är justen förutsättningslös utredning om vilka lagändringar som kan genomföras för attge kommunerna denna möjlighet att på ett betydligt rättvisare sätt än vad som nusker fördela det avsevärda stöd som barnfamiljerna får. Detta är en angelägen fråga, ochjag förstår fortfarande inte kallsinnighcT ten från utskottets sida att utanmotivering avstyrka motionerna. 20HILDING (): allra sista reflexion får jagbolla över till , som ingår i utskottsmajorileten och som harförklarat att han här för utskottets talan. Jag har endast gjortmina stilla reflexioner, och jag anser all det är fel att ändra lagen så attdet blir möjligt för kommunerna atl dela ut ersättning för värd av barn. Harman denna uppfattning, bör man knappast använda sin tid och kraft till attutreda olika sådana möjligheter. Det får de göra som anser att denna lag skalländras så att möjligheter öppnas för konimunala vårdnadsbidrag. När det giiller polemiken mellan och migmisstänker jag att vi aldrig lär kunna övertyga varandra i denna fråga. Men vadär det säger? Han tar upp en rad uttalanden av . harhan uttömt denna kritik av , men vad har del med denna fråga attskaffa? Såvitt jag har mig bekant sitter inte som fullmäktig i någonkommun här i . Och det år sällan som kommunerna över huvud tagetdiskuterar utrikespolitiska spörsmål. Men det kommer upp just krav på att maninte skall köpa sydafrikansk frukt eller liknande krav. Dessa måste kommunernanu avvisa, om de skall hålla sig inom lagens råmärken. Och villinte öppna möjligheterna för kommunerna att handla på dennapunkt. Bakom denna inställning ligger för det första en rädslaför att kommunerna inte behärskar dessa spörsmål. De har inteutrikesdepartementet att falla tillbaka på. För det andra grundar sigställningstagandet på en rädsla för att behandlingen i kommunerna skall la förlång tid. Men det bestämmer ju kommunerna själva över. Så mycket självstyrelsefår väl ändå kommunerna ha att de kan avgöra hur mycket lid de skall användaför atl behandla den ena eller den andra frågan. För det tredje bottnarställningstagandet i en risk för att kommunernas ekonomi skall försämras. Vihar diskuterat kommunernas ekonomi , och här vill sättain sitt skattetak, som är ett hot mot den kommunala självstyrelsen. Men intekan det väl vara av avgörande betydelse för kommunernas ekonomi att de får köpavaror från . Det år vål ändå fel att resonera på del sättet. För ivarje fall det stora flertalet kommuner har detta inte del ringaste medekonomin i kommunen aft skaffa. Men frågan har en moralisk sida. Kommunernavill ge uttryck för sin indignation, sin avsky för apartheidpolitiken. Då bördet finnas möjlighet att göra delta från kommunernas sida. 21ANDERS (): Nej, , jag har inte. uttömt min kritik av . Den är outtömlig. frågar: Vad har det säger omutrikespolitik med denna debatt att göra? det kan man fråga sig. Menslutsatsen av det resonemanget blir med all önskvärd tydlighet: Vad harutrikespolitik med det kommunala arbetet att göra? 22 (): kan säkert rada upp ytterligarekritik mot , helt enkelt därför att anseratt praktiskttaget allt vad OlofPalme säger och gör år fel. Och eftersom är en mycket aktiv person,måste det bli ett rikt förråd för att ösa ur. När det gäller den grundläggande frågan, om kommunerna harmed utrikespolitik att skaffa, så finns det situationer i liksom iandra demokratier där det rullar fram opinioner. I mitt huvudanförande erinradejag om Ungernhändelsen. Det är möjligt atl , om han då hade suttiti stadsfullmäktige i , skulle ha ställt sig upp och sagt: Detta vill jaginte vara med om, vi skall inte ge oss in på något utrikespolitiskt äventyr.Anders partivänner i stadsfullmäktige, som jag tillhörde vid dentidpunkten, slöt upp bakom ett yrkande som jag ställde i frågan. Avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för fackföreningsavgifter Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 239 avSonja Rembom. fl., bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls med 162 röster mot 159 förreservationen av m. fl. Mom. 1 c och 2-4 Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:7 om slopande av uttrycket"allmänna inrättningar" i lagstiftningen 1981/82:1 om kommunernas skattskyldighet för inkomst avrörelse Vad utskotten hemställt bifölls. 9 § Avdragsrätt vid inkomstbeskattningen förfackföreningsavgifter Föredrogs skatteutskottets betänkande 1981/82:2 om avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för fackföreningsavgifter. 23TOMMY (vpk); Jag skulle inledningsvis vilja ta upp fråganom jämställdhet mellan parterna i ett ideologiskt perspektiv. I sitt halva tillstyrkande av motionen om avdragsrätt förfackföreningsav-9 protokoll 1981/82:11-13 Avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för fackföreningsavgifter gifterutgår utskottet från en tes om en likformighet mellan arbetsgivarorganisationeroch fackliga organisationer. Denna tes är falsk och bygger i grunden på ettrent borgerligt tänkande. Utgångspunkten för ett resonemang om detta måste varamotsättningen mellan kapital och arbete. Dessa två storheter år inte jämbördigai en kapitalistisk ekonomi. beslutanderätten över produktionsmedlen,utgår från ägandet.