prot · G50937 · 1981-12-31 00:00:00 — Det vore mycket mer att säga om dessa skiftande och omfattandefrågor, inte minst med tanke på den stora regional- ochsysselsättningspolitiska betydelse som turism och rekreafionsfrågor har förmånga kommuner ute i landet. Jag yrkar bifall tillhemställan i kulturutskottets betänkande nr 10 i dess helhet. 46TORE (vpk) replik; säger att man i olikautredningar har beaktat och prövat de här frågorna, som vi tar upp i vårmotion, och att man också kommer att pröva sådana frågor. Men beaktat ochprövat, det har man ju gjort , i olika utredningar. kan alla som vill se konstatera deförändringar och försämringar som har skett på det här området, på det sättetatt det blir allt svårare för vanliga människor utan kapital, utan storaförmögenheter eller bankkontakter, att konkurrera med de mäktiga byggföretagoch andra kapitalintressen som har gett sig in på den här marknaden. Dettaär väl mest utpräglat då det gäller vissa fjällregioner och . Vi menaratt man kan vänta på resultat och förslag från ohka 3 protokoll 1981/82:37-38 utredningar,när var och en kan konstatera att det redan har gått så långt på det härområdet att man inte utan alldeles speciella åtgärder - kanske en förändradlagstiftning- kan återställa en del av det som redan är förstört. Det är alltsåbråttom. Det är hög tid. Vi menar alltså att det finns tillräckligt underlag föratt åtgärder i den riktning som föreslås i vår motion, och också i densocialdemokratiska motionen i detta avseende, redan nu borde kunna bli föremålför ställningstagande och begäran om förslag från regeringen. 47 () replik: säger attvi inte skall vänta utan fatta beslut . Men nog finns det, ,starka skäl som talar för att vi skall invänta vad ca 100 kommuner ute i landethar att säga i dessa frågor och vad de har att redovisa i sinautvecklingsplaner. Rekreationsberedningen kommer att ingående behandla en radav dessa frågor - och därmed frågor som finns i vpk;s yrkande. En radrekreationsfrågor kommer att få en mycket noggrann och ingående belysning i detberedningsarbete som skall ske . Rekreationsberedningen haralltså ett omfattande arbete framför sig och har resurser för det. Det arbetetskall utmynna i förslag till regeringen. Man kommer att ge en lång radsynpunkter på bl. a. hur vi skall klara huvudmannaskap och hittafinansieringsformer för en utbyggnad av rekreationssektorn. Vi kommer ocksåatt kunna få belyst hur berörda kommuner i rekreationsområdena ser på allemansrätten.Även i det avseendet tror jag att vi kan få förslag som kan vara värdefulla idetta sammanhang. 48TORE (vpk) replik; Orsaken till att vi i vpk menar att riksdageninte skall vänta utan fatta beslut nu i det här avseendet - att beställaförslag med viss inriktning från regeringen - sammanhänger med att det ute ikommunerna har pågått en planering på det här området . Då börjadeden fysiska riksplaneringen. Det har kommit massor av rapporter och sammanställningarsom berör bl. a. just de angelägenheter vi nu diskuterar. Jag menar alltså attdet finns ett tillräckligt underlag för att så att säga i princip ta ställningtill vissa åtgärder och beställa förslag om dessa hos regeringen. Sedan är det riktigt, som säger, att deundersökningar som pågår ute i kommunerna blir bra och värdefulla att ha dådet gäller detaljer som senare skall läggas fast i detta sammanhang. 49 (); var något förvånad över att visocialdemokrater i utskottet inte hade reserverat oss till förmån för vårmotion. Som redan sagts arbetar f. n. ett antal utredningar på det här området,närmare bestämt tre, varav två kommer att avge delbetänkandemed förslag. Det är något av praxis i det här huset att avvaktautredningsresultat, när en utredning håller på med sitt arbete och resultatetväntas föreligga inom en Att vi avgivit ett särskilt yttrande, somfogats till betänkandet, beror helt enkelt på att vi känner stark oro överutvecklingen inom fritids-och rekreationsområdet. 1975 avgav regeringen, som var socialdemokratisk , ett förslag som antog. Där formulerades ett antal mål. a.uttalades att alla skulle ges möjlighet till avkoppling och motion i sinnärmiljö och att rekreationsutbudet skulle överensstämma med de mångamedborgarnas önskemål. Dessutom skulle inte - och det är inte det minst vikfiga-ekonomiska och sociala förhållanden få utgöra något hinder för människorna attutnyttja de möjligheter som stod till buds. Vad man då tänkte på varnaturligtvis i första hand de primära rekreationsområdena. När vi tittarpå hur det har gått är det bara att konstatera att utvecklingen i stort setthar gått stick i stäv mot de sociala mål som antog . Det största problemet är självfallet - som också ToreClaeson har påpekat - att de 25 primära rekreationsområdena inte orördaväntar på att vårt land skall hamna i en situation där vår ekonomi är betydligtbättre än den är . I stället har privata vinstintressen övertagit denroll som samhället-stat och kommun - borde ha. Det gör att det blir ännusvårare för människorna att under sin fritid utnyttja de möjligheter som de harrätt att begära för att på så sätt kunna ägna sig åt aktiviteter som de önskarutöva och som man kan anse vara berättigade. Tre utredningar arbetar f. n.; rekreationsberedningen,fritidsboendekommittén och TUREK. Det anmärkningsvärda är att ansvarigtstatsråd inte har vidtagit några åtgärder för att så att säga genomföra denbeställning som gjorde till regeringen, nämligen skulle ge TUREK ett parlamentariskt inslag. Jag vet inte om det beror påointresse eller någonfing annat. Men det är vår förhoppning att dessafelaktigheter med det snaraste rättas fill, efter den debatt som utskottetsordförande hade med och med tanke på skrivningen ibetänkandet och det särskilda yttrandet. 50TORE (vpk): Det är också mot bakgrund av det som ÅkeGreen senast uppehöll sig vid, nämligen att man från regeringens sida inte harverkställt den beställning som gjorde på området, som detenligt vår mening blir ännu angelägnare att nu begära sådana åtgärder frånregeringens sida. I vilka avseenden kommer de aktuella utredningarna attlägga fram förslag som vi inte redan nu vet tillräckligt mycket om för beslutbeträffande huvudprinciperna i vårt, och andras förslag, vilkaju i stora delar sammanfaller? Ett utarbetande av handlingsprogram medriktlinjer och ett principiellt fastställande av de här sakerna måste jufortsättningsvis underlätta och påskynda arbetet. Då behöver man ju inte som nuavvakta utredningarnas förslag. Varför vill man nu från socialdemokraternassida inte vara med om att göra en sådan här beställning hosregeringen, inte minst mot bakgrund av den erfarenhet man har av beställningenfrån ? 51 (); Vi säger i motion 544 att man med anledningav det ekonomiska läge som vi har inte kan räkna med några störreinsatser just inom fritids- och rekreafionsområdet. Därför är det så mycketmera angeläget - som vi också kräver - att man försöker åstadkomma ettmålinriktat statligt handlingsprogram för de primära rekreationsområdena. I rekreationsberedningens remissyttrande till utskottetstår det att man förväntar sig att få in de uppgifter som behövsoch som kan ligga till grund för ett program av den här typen. Därför, ToreClaeson, nöjer vi oss med det här särskilda yttrandet, för attunderstryka vikten av att ansvarigt statsråd verkställer denbeställning som gjorde . 52 (vpk); och jag är överens på den senastepunkten. Jag kan helt instämma i det. Sedan talar om det statsfinansiella läget, somjag också berörde i mitt första inlägg. Jag pekade på att det egentligen inteär några dåliga satsningar som görs på området - tvärtom. Och det blirju inte f. ö. billigare längre fram. De satsningar, som och jag äröverens om, måste göras på detta område. Staten måste gå in i en helt annan utsträckning. Man måsteunderlätta för vanliga människor att komma ut i rekreationsområdena, att fåtillbringa en ordentlig semester osv. De satsningar som måste göras blir juinte billigare genom att man väntar ytterligare . Tvärtom skulle detunderlätta om man lägger fast principer och beställer hos regeringen sådanahandlingsprogram och mera klara riktlinjer för det som skall ske. Det skulleockså enligt min mening förbättra möjligheterna att stoppa den utveckling somär på gång och som bara förvärras dag för dag genom de kommersiella intressena,som slår sig in på den här marknaden och över huvud taget på alla områden somhänger samman med vår fritid. Överläggningen var härmed avslutad. Mom.4 (förslag rörande de primära rekreationsområdena) Utskoftets hemställanbifölls med 287 röster mot 16 för motion 1980/81 ;957 av m. fl. Mom. 5 (inrättande av en av fackföreningarna förvaltadsemester- och rekreationsfond) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förmotion 1980/81:957 av m, fl, i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 13 § Läroplan för den kommunala vuxenutbildningen Läroplan för den kommunala vux-Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1981/82:1 omläroplan för enutbildninsen den kommunala vuxenutbildningen (prop.1980/81:203). 53ANN-CATHRINE (): Med anledning av propositionen om läroplanför den kommunala vuxenutbildningen väcktes .en moderat motion, 1981/82:3, avHans Nyhage m. fl. I den hemställdes att uttalar sig för attalternativa kurser skall erbjudas KOMVUX-elever inom de ämnen där sådanaanordnas i . Vid behandlingen i utbildningsutskottet har HansNyhage, och reserverat sig till förmån föralternativa kurser. Att ha samma valmöjligheter som i är viktigtför de elever som söker KOMVUX-utbildning för att komplettera och förbättra sinutbildning. Utbildningsbakgrunden för dem som söker till KOMVUX är mycketvarierande. Många känner stor osäkerhet och drar sig kanske för att påbörjautbildningen om de inte har möjlighet att välja en lättare kurs. Eftersom språk är färdighetsämnen som kräver upprepadeövningstillfällen och lång inlärningstid - olika lång för olika individerefter vars och ens förutsättningar och anlag - är det nödvändigt att erbjudaalternafiva kurser för att möta elevernas olika behov. Vi som har undervisat ikommunal vuxenutbildning vet också att väldigt många vuxna är ovana vid studieroch mycket osäkra på sig själva i studiesituationen. Man är rädd för att yttrasig på ett främmande språk, man är rädd för att göra fel och känna att man görbort sig. Att börja en för svår kurs, att inte klara av att följa med och attså småningom inte begripa alls och säga fel upplevs som ett totaltmisslyckande för en vuxen. Följden blir att man slutar och kanske aldrig kommertillbaka till någon form av vuxenutbildning. Språkens karaktär som färdigheisämnen gör att alternativakurser där är särskilt viktiga, men det är också viktigt för matematiken.Självklart borde vara att alternativkurserna skall bibehållas så länge de finnsi . Det framhålls ju i propositionen att och kommunalvuxenutbildning på grundskolenivå skall ha samma kvalitet även om innehålletinte behöver vara identiskt. Om inte kvaliteten inom vuxenutbildning hållersamma standard som den i , kan vuxenutbildningen minska iattrak-fionskraft. Det förefaller svårt att bibehålla kvaliteten om den endaföreslagna kursen skall motsvara både allmän och särskild kurs. Om, såsom föreslås, endast en kurs anordnas är riskenuppenbar att den inte kan hålla samma kvalitet som särskilda kurs.Den skall Läroplan för den kommunala vux-enutbildniixgen dock gebehörighet till utbildningar, där särskild kurs krävs i dessa ämnen. Risken ärstor att den grundläggande utbildning som skall ge inte blir likagod i vuxenutbildning och aft den kommunala vuxenskolans elever intefår lika goda kunskaper och färdigheter. De skall dock konkurrera iefterkommande utbildningar och i arbetslivet med elever från ungdomsskolan.Dessutom kan denna modell ge de studerande en felaktig uppfattning om de kravsom ställs vid efterkommande utbildning och därmed förorsaka studieavbrott.Även om urvalet till gymnasieskolkurs inom vuxenutbildning sker påandra grunder än till gymnasieskolan skall kunskaperna ju vara likvärdiga. I propositionen föreslås att grundskolekurserna uppdelas ien grunddel och en fördjupningsdel. Detta ersätter dock på intet vis dealternativa kurserna. Grunddelen skall läsas av alla, och det kommer att varamycket svårt att i färdighetsämnen utforma en grunddel som är så lätt att allaklarar av den men har den studietakt och svårighetsgrad som här ärerforderlig. Dessutom kommer vissa av KOMVUX-eleverna att mycket snabbtklara av både grunddelen och fördjupningsdelen. Stora skillnader mellaneleverna kommer snart att framträda. Det kommer att bli svårt att hålla sammangruppen. Språkundervisning bygger mycket på tal, och för att talövningarnaskall vara meningsfulla måste eleverna vara på en någorlunda likartad nivå. Deelever som har lätt för sig får svårt att få tillräcklig stimulans, de sombehöver en långsammare studietakt halkar efter mer och mer. Det är främst desom behöver en långsam studietakt som drabbas. Sammanfattningsvis anser jag alltså attmöjligheten att ordna både allmän och särskild kurs inom kommunalvuxenutbildning på grundskolenivå skall bibehållas så länge som alternativakurser anordnas inom . Detta är nödvändigt för att ge elevernavalfrihet, för att bibehålla kvaliteten och för att ge samma möjligheter åtstuderande på KOMVUX som studerande i ungdomsskolan. Jag yrkar därför bifall till reservationen av Hans Nyhage,och . 54RAUL BLUCHER (vpk); Jag kan lugna kammarens ledamöter med att jagi detta ärende inte kommer att ta i anspråk den talartid jag har anmält migför. Dels har det förts en lång principdebatt i omkristendomsundervisningens ställning, dels skall det bli en mer utförligbetygsdebatt under nästa ärende. Därför finns det ingen anledning att gånärmare in på de två yrkanden i vpk-motionen som berör religionskunskap resp.betyg. Jag skall inskränka mig till ett förtydligande av varförvpk i detta som i andra sammanhang säger nej till religionskunskap som särskiltämne. Det är inte på grund av att vi skulle underkänna religionens faktiskabetydelse för historia och kultur och i det nutida samhället. Det vore ju attinta en ståndpunkt som inte är sakligt grundad. Skälettill vårt ställningstagande är i stället att vi finner en integrering av religionskunskapeni respektive sammanhang - historia, samhällskunskap m. m. -värdefull och attdet kan befaras att en separat undervisning om de olika religionerna ochlivsåskådningarna svävar i luften och blir för abstrakt, om den inte sätts in iett socialt sammanhang. I fråga om betygen hänvisar jag till attKOMVUX-utredningen har övervägt ett förslag att ta bort de graderade betygenoch att man därför lika väl kunde ha tagit det steget . Det tyngsta kravet i vår motion om KOMVUX-läroplanen ärkravet på att de nya grundskolkurserna i svenska som främmande språk och iandra hemspråk än finska skall få de statliga pengar som behövs. Risken är idetta som i så många andra sammanhang att kommunerna till följd av den fördabesparingspolitiken och genom att det är ont om pengar i de kommunalabudgetarna kommer att sätta den här nya undervisningen i strykklass. I propositionen sägs det att det här nu skall bli enangelägen reform med tanke på invandrarnas utbildningsbehov och möjligheter attstudera. Men de nya kurserna får inte medföra några kostnadsökningar. Vi ser redan alldeles för många exempel påhur invandrarna drabbas i första ledet av kommunala besparingar - i skolan, påkulturens område, när det gäller bostäder, möjligheter till arbete och mycketannat. Här finns det anledning att korrigera regeringens förslag genom attrösta för ett uttalande om att pengar skall anslås fill reformen. Jag yrkarbifall till vpk-motionen. Läroplan för den kommunala vuxenutbildningen 55CHRISTINA ROGESTAM (c); har arbetat meden översyn av den kommunala vuxenutbildningen. Den proposition och detbetänkande vi diskuterar är ett resultat av utredningens arbete hittills.Utredningen har gjort ett gott arbete, och det är en bra proposition vi nu haratt ta ställning till. Utskottet är också enigt, med undantag för en punkt, ochjag skall kort kommentera den moderata reservationen och de vpk-yrkanden somframförts i motioner. vill ha allmän och särskild kurs i engelska,matemafik, franska och tyska på grundskolenivå inom KOMVUX så länge somalternativa kurser anordnas i dessa ämnen inom . Utskottetsmajoritet har anslutit sig till propositionens förslag att endast ge en kurs.Vi har några goda skäl för det. Ett av skälen är att - som - krav på särskild kurs för tillträde till vissa linjer i gymnasieskolanupphör fr. o. m. /86. Frågan är alltså endast aktuell under någraår fill. Urval till gymnasieskolekurser inom KOMVUX görs på andragrunder än till gymnasieskolan, och de flesta som har gått i grundskoledelen avKOMVUX går också vidare till gymnasieskolan inom KOMVUX. I propositionen föreslås att ämnena indelas i en grunddel och en Läroplan för den kommunala vuxenutbildningen fördjupningsdel- detta för att få en anpassning till deltagarnas behov och intressen.Variafionen mellan allmän och särskild kurs kan alltså tillgodoses inom ramenför fördjupningsdelen i resp. ämnen. Där har man möjlighet att bättra på endålig kunskap eller att ytterligare utvidga sin kunskap inom ett specielltämne. Här finns, menar vi, också större möjligheter att ta hänsyn till denenskilde individens behov och önskemål än det skulle göra med en allmän och ensärskild kurs. Vpk tar i sin motion upp dels ämnet religionskunskap, delsbetygsfrågan. Frågan om religionskunskapens ställning har diskuterats avKOMVUX-utredningen. Man har också övervägt att ta bort religionskunskap somseparat ämne och i stället föra över innehållet i ämnet dels till övrigasamhällsorienterande ämnen på gundskolenivå, dels till en senare etapp i ämnetreligionskunskap. Arbetet med dessa frågor fortsätter i kommittén, och medhänvisning till detta föreslår utskottet att motionen i den delen avslås. Situationen är likartad när det gäller betygsfrågan.Kommittén avser att återkomma till saken i sitt slutbetänkande, och utskottetmenar att även här bör fortsatta arbete avvaktas. föreslår vpk att skall uttala atterforderliga resurser skall anslås för att införa grundskolekurser i svenskasom främmande språk och andra hemspråk än finska. Till en sådan utvidgninganser utskottet att det inte finns pengar. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet. 56ANN-CATHRINE () replik: KOMVUX-eleverna skall ändå konkurrera medeleverna från den vanliga i efterkommande utbildningar och igymnasieskolan, och därför bör förhållandena på grundskolenivå vara likadana,även om särskild kurs inte kommer att krävas för tillträde tillvissa linjer på gymnasieskolan. Förhållandena bör vara lika ur konkurrenssynpunkt,ur valfrihetssynpunkt och ur kvalitetssynpunkt. Variationerna inom allmän ochsärskild kurs kan inte tillgodoses inom grundkurs och följande fördjupningsdel,för i färdighetsämnen är det en annan studiegång, I färdighetsämnen följermomenten på varandra, och det är alltså fråga om en färdighetsträning somkräver att man får en undervisningstakt, avpassad efter den egna förmågan, 57 () replik; Det finns alla möjligheter att tillgodosedetta genom den uppläggning som KOMVUX-läroplanen nu föreslår, med en grunddeloch en fördjupningsdel. 58ELISABETH (): Varför skall elever i KOMVUX-utbildning få ensämre utbildning, en sämre undervisning än elever i ungdomsskolan? Jag förstår inte hur utskottets ledamöter - ett undantagför de moderata -kan tro att kvaliteten i undervisningen i ämnen som matematik,engelska och än så länge B-språk skall kunna upprätthållas, när de alternativakurserna avskaffas. Tror man att denna s, k, reform - jag föredrar att kalladen en förändring till det sämre - skall underlätta för svaga elever att klarade krav som studierna ställer på dem? I så fall tar man miste. Alternativakurser är en förutsättning för många, framför allt för de studiesvaga och förstudieovana vuxenelever, att nå bra resultat och känna studieglädje, Samma förutsättningar bör gälla för alla studerande, oavsettom de befinner sig i ungdomsskolan eller i KOMVUX. Det är de studiesvaga somdrar den största nyttan av alternativa kurser. föreslår att denna "enda kursskall motsvara både allmän och särskild kurs". Majoritetens förslag är häpnadsväckande! Del är lätt attsäga tulipanaros, men ännu har ingen lyckats åstadkomma en sådan. Det ärKOMVUX-eleverna som kommer att missgynnas. Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall till denmoderata reservationen. Läroplan för den kommunala vuxenutbildningen Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (uttalande om religionskunskap) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 16 förmotion 1 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (allmän och särskild kurs) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 62 förreservafionen av Hans Nyhage m. fl. Mom. 6 (betygsättning i grundskolkurser) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förmotion 1 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 8 (kostnaderna för den kommunala vuxenutbildningen)Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifalltill motion 1 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /82:2 om vissa skolfrågor. 59 (); Under den ganska oskyldiga rubriken döljer sig i utbildningsutskottets betänkande nr 2 storaprincipiella skolfrågor. Den fråga med stort inslag av sprängstoff vilken jagtänkte tala för gäller försöket med betygsfri intagning till gymnasieskolan iÖrebro län. Jag avser således inte att ta upp en diskussion i frågan om betygeller inte betyg som sådan. har debatten om andra urvalsmetoder vidintagningen till gymnasieskolan pågått. Opinionen har varit delad, vilket inteär så underligt, men trenden i fråga om uppfattningarna har varit entydig. Vimåste finna andra former än betyg för att eleverna skall träffa del rätta valetav yrke och framtid. Frågan har då uppstått på vilket sätt vi då ändå skullekunna upprätthålla ambitionen att elevernas kunskaper rätt skall tillvaratas.Det är således rätt viktigt att modeller av ny sort blir utprovade. 1 län har kommunerna och länsskolnämnden redan imitten gjort framställningar om försök med intagning på grundvalav andra metoder än betyg. De olika regeringar som vi haft sedandess har med skilda motiveringar dragit ut på frågan ända fram . Idecember det året bemyndigades SÖ att bedriva försöksverksamhet med betygsfriintagning till gymnasieskolan i län, med början /82. Efteren framställning senare från länsskolnämnden i länet uppskötregeringen starten av försöket . Under innevarande år har SÖ inkommit med skrivelse omändring av tidsplanen för försöket. Åtta kommuner ville att försöket skulleframskjutas fill /84, medan kommunerna stodkvar vid beslutet om betygsfri intagning 1982/83. SÖ hade även avlämnat rapportöver fingerad intagning och anhållit om regeringsbeslut i frågan. Så sent som i har regeringen ien stund av handlingskraft träffat sina beslut. Drastiskt har regeringen dåbeslutat uppskjuta försöksverksamheten. Därigenom har t. ex. de elever i Noraoch som i vår skall tas in till gymnasieskolan kommit i en ohållbarsituation. Såvitt kan bedömas kan de inte tas in på höstbetygen, och enåtergång till intagning på vårterminsbetyg kan väl inte accepteras. Andraalternativ kan tänkas, bl. a. i sista hand intagning på s. k. fri kvot. Del som är så olyckligt med regeringsbeslutet är attfrågan nu är uppskjuten till en oviss framfid. förslagskall utvärderas, anser regeringen, vilket är ett dåligt argument. Också detankar som där är aktuella är oprövade, och säkerligen blir inte heller deförsöken problemfria. Det somman är rädd för är att det är och med dem förbundna som fåttstyra mittenregeringens ställningslagande. Vi vet att 37 aldrigvill släppa betygen - de ser inga fel pä den metoden av bedömning inför den De av regeringen angivna reaktionerna från kommunerbygger endast på reservationer från moderatledamöter i kom- _ Inga andra är tveksamma, men Vissa skolfrågorändå har regeringen fallit för dessa reaktioner.