prot · G50948 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill också säga till , som hänvisar tillViscariagruvan: Jag skulle vilja se den regering eller den företagsledning somskulle underiåta att öppna den här guldgruvan - det är fråga om det, även omdet gäller kopparmalm. pekar på den gruvan som ett exempel, men jag Kapitaltillskott till vissa statliga företag, rn. förmodaratt det kommer att dröja länge innan något liknande projekt dyker upp. Jag villdärför ställa samma fråga till , som företräder utskottet: Vad ärdet för projekt som ni menar skall ramla i famnen på ? Sedan rekommenderas jag att vara positiv. Det hjälper intehur positiv jag än är. Men jag är faktiskt positiv i detta fall och haranledning att vara det. Det finns nästan inga människor på den här jorden somhar större anledning att vara både positiva och aktiva när det gäller malmkommunernas överlevnad och fortbestånd än vi som bor där och gjorthela vår livsgärning inom malmbrytningen, gjort hela vår livsgärning i debygder som det nu är fråga om att rasera. Kom alltså inte och råd oss att varapositiva - var i stället litet mer aktiva själva, ni som makten har, och ge dedirektiv och förutsättningar som skapar reella möjligheter att inte baraöverleva utan också fortleva. 73KARL BJÖRZÉN (m) replik: Det är nog varken vi två och övriga härikammaren, , eller ledning som avgör hur stor verksamhetsvolymenvid kan bli under den närmaste framtiden, utan det är i stort settmarknadsförutsättningarna som avgör vilken volym järnmalmshanteringen kan ha, försöker antyda att det skulle finnas någonsom skulle ha intresse av att verksamheten vid minskas. Det är detnaturligtvis inte. Vi är säkert alla överens om att det är önskvärt att LKABkan uppnå den verksamhetsvolym som ledningen har hoppats på. Ännu bättre voredet om volymen kunde bli ännu större, så att man fick fulltkapacitetsutnyttjande. Att påstå att någon skulle önska något annat är att göraorimliga och litet dumma antydningar i debatten. 74 () replik: Trots den underförstådda kritiken vill jagsäga, , att vi måste vara positiva. Vi måste tolka uttalandenapositivt. Det jag närmast reagerade mot var tolkning avuttalandet i propositionen. Det som sägs där visar ju att det är nödvändigt attanstränga sig, så att man får en verksamhet som bär sig på lång sikt. Denproposition som vi behandlar visar att man ställt upp från olika håll föratt såvitt möjligt lösa de stora problem som finns i , inte minst imalmfältskommunerna. Vi måste hjälpas åt för att hitta olika möjligheter attsysselsätta de människor som bor där. har varit på besök imalmfältsområdena, och vi är imponerade av hur man på olika håll försöker hittalösningar för att skapa flera arbetstillfällen. Jag besökte en del småföretag,som jag ser som ljusglimtar, även om de inte ensamma kan lösa problemen. Vi får som sagt försöka hjälpas åt. Kommer bra förslag till kommer företaget - det är jag övertygad om - att taupp dem och även att föra dem vidare till regeringen, om det skulle erfordrasextra resurser. 75 () replik: Ja då, , jag skall vara hurpositiv som helst! Jag skall använda all min fantasi för att åstadkomma förslagsom gör det möjligt för att i positiv anda spinna vidare och skapany sysselsättning! Till vill jag säga att om jag har gjort någradumma antydningar i debatten så har det sin grund däri att jag har varit medtillräckligt länge här i för att ha varit vittne till hur angelägenman från moderat håll var att sälja de då vinstgivande tillprivatkapitalet. har jag fått uppleva hur man från samma håll gör allt föratt lasta skulden och ansvaret på staten, till förmån för den privata sidan. måste förstå att jag, med den bakgrund ochden erfarenhet jag har. aldrig kommer att tro annat än att det finns en meningmed och reservationer. Man skall nog läsa dem som deär, även om tidigare bad litet grand om ursäkt för en del av dem. Förste vice talmannen anmälde attKari Björzén anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. 76STEN-OVE (): I betänkandet över propositionen omkapitaltillskott till vissa statliga företag, som behandlas, skall jag begränsamig till att kommentera den del som handlar om tillskottet till Svenskt StålAB, Alltsedan Svenskt Stål bildades genom sammanslagningen avlandets största handelsstålsverk har en märklig process ägt rum, där statenständigt fått stå för investeringarna, medan de privata ägarna utan att behövasatsa någonting i företaget ändå garanterats en betydande del i ägandet ochdärmed över företagets utveckling. Som regel innebär förhandlingar mellan parter att bådaparter får ge och ta. Men de förhandlingar som ägt rum mellan regeringensrepresentanter och de privata ägarna i har resulterat i att statentvingats satsa miljard efter miljard, medan det privata ägarkapitajet intebehandlats som normalt riskkapital utan getts en speciellt förmånligbehandling. Resultatet av förhandlingarna mellan ägarintressena i SSABhar verkligen chansen att gå till historien under rubriken . Ett exempel på detta är köpet av järnvägsföretaget ,som kostade skattebetalarna 450 milj, kr, direkt samt 396 milj, kr, ikvarliggande åtaganden - totalt alltså 846 miljoner. Därefter har samma företagsålts till SJ för ,! Tala om svindlande affärer! Och det i dessa tider, dåstatsfinanserna Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. vacklar.Pengarna kunde t, ex, ha använts till angelägna investeringar för att förverkligaSSAB :s strukturplan, I stället för att betala ett överpris för nämda företagkunde pengarna ha använts för ett rälsverk, som kostar ca 100 miljoner eller -varför inte? - ett rationellt valsverk för mediumprodukter, som kostar ca 300miljoner. Därmed skulle konkurrensförmåga ha förbättrats avsevärt, I utskottsbetänkandet behandlas det socialdemokratiskakravet på att regeringen för skall redovisa finansiellasituation, planerade strukturella förändringar, m, m. Inte minst det sistnämnda kravet - att få en redovisningav hur strukturen skall förändras - är ett viktigt krav mot bakgrund av påvilket sätt tidigare handlingsplaner behandlats. För det har verkligen interått någon brist på sådana sedan bildades, I samband med företagetsbildande presenterades strukturplanen, en plan som genomförts till vissadelar. Därefter presenterades den s, k, perspektivplanen och senastHandlingsprogram 82, Gemensamt för de sistnämnda planerna är att de i huvudsakresulterar i att tusentals anställda inom företaget mister sina jobb utan attföretagets ekonomi nämnvärt förbättras. Naturligtvis är det inte fel att justera antagna planer,om det visar sig nödvändigt. Men då måste man också vara beredd att klargöravad som gäller i fråga om planeringen för de olika produktområdena ochdivisionerna. Tolkningarna av de lagda planerna är olika, inte minst bland deansvariga i företagsledningen. Det påstås dels att den långsiktigastrukturplanen gäller, dels att Handlingsprogram 82 är ett komplement. Hurdetta går ihop har ingen hitintills lyckats förklara på ett trovärdigt sätt. Hur kan man t. ex. påstå att skall bli ettmetallurgiskt centrum enligt strukturplanen, när den senast presenterade planeninnebär att Luleås halva metallurgiska kapacitet ställs av? Det finns alltså en mängd oklarheter på detta område sommåste redas ut, och självfallet bör det ske inför som är företagetshuvudfinansiär och som har det övergripande sysselsättningsansvaret i landet. I den socialdemokratiska reservationen ställs krav på enredovisning av finansiella situation och av hur företagets ekonomiskautveckling bedöms bli samt av de strukturellaförändringarna och konsekvenserna av dessa för sysselsättningen på de berördaorterna. Detta är ett högst berättigat krav, om företagets utveckling skallklaras - inte minst med tanke på dessa frågors vikt försysselsättningen i vårt av arbetslöshet mest pinade län, . 77IVAR (): Jag vill mycket kort kommentera delsVattenfalls förvärv av kraftrörelse, dels utskottets behandling av minmotion 1981/ 82:114. förvärv av kraftrörelse har kritiseratsav många . Jag delar i princip uppfattningen att priset är högt. Men jagtror ändå att det för framtida bruk kan vara på sin plats att kort göra enanalys. Det är inte så lätt att läsa ut vad vattenkraftenegentligen kostar. Det är många nyttigheter som ingår i förvärvet - storakraftledningar, transformatorer, vissa distributionsrättigheter. per kWh har nämnts. I annan uppgift sägs att om man lägger ihop allvattenkraft är årskapaciteten 415 GWh och priset skulle vara 520 milj. kr.,alltså . I proposition 25 talas också om förvärvet av FiskebyAB, där förvärvar 38 GWh för 35 milj, kr. Där behövs dock enväsentlig upprustning. Jämför vi med det kända fallet Sölvbacka kan vikonstatera att den beräknade investeringen på 100 milj, kr. motsvarar 1:40 kr.per kWh. Men det är intressant att i detta sammanhang draytterligare en parallell med Sölvbacka. Dettotala värdet där är beräknat till350 milj. kr., alltså . I jämförelse med detta framstårGrängesaffären som en mycket förmånlig affär. Det höga priset har man kommitfram till genom att beräkna förväntade vinster fram och diskonteradem till nuvärdet. Om vi i fortsättningen utgår från det lägre priset iGrängesaffären, som är en icke bekräftad uppgift, kan vi konstatera att man iSölvbacka räknar med att en årsproduktion på 71 GWh skall ge en totalvinstmotsvarande ett nuvärde på 280 milj. kr. begär en nedsättning avförräntningskraven motsvarande 280 milj. kr., och vi får taställning till det kravet. Om man nu i logikens namn skall använda samma matematik ibåda riktningarna, får alltså nu möjlighet att göra ett förvärv aven realtillgång som producerar ungefär fem sex gånger så mycket vattenkraft somden man avstod vid bytet med Sölvbacka. Rimligtvis bör detta, om förvärvsprisetär ungefär detsamma, ge samma förbättring av förräntningsförmågasom en försäljning av vattenkraft minskar den. Det innebär, om vi använder matematiken lika i bådariktningarna, att nettoförräntningsförmåga skulle förbättras istorleksordningen 1,3 miljarder genom den här affären. Jag har räknat bort vadman avstod i Sölvbacka. Räknar vi på detta, innebär det att statens inkomsterskulle öka med 160 miljoner och att staten skulle få tillbaka pengarnaför själva vattenkraftsförvärvet . Jag vill peka på den här intressanta matematiskaföreteelsen för att kammaren skall vara uppmärksam på detta, när vi såsmåningom skall pröva räntenedsättningen i samband med Sölvbackaaffären. Jagvill också med detta ha sagt att om den här affären är god eller dålig bör nogingen med alltför stor bestämdhet uttala sig om . Det beror också på vilkaavgifter som kommer att tas ut på vattenkraft . Så något om finansieringen. finansierar köpetmed ett återlån från den särskilda fond som inrättats för att säkra förvaringenav utbränt kärnbränsle. Syftet med återlån från fonden har varit att underlättainvesteringar som säkrar avvecklingen av kärnkraften. Man kan inte påstå attdet förvärv som vi nu talar om på något nämnvärt sätt bidrar till detta. Därför harjag i motion 114 hävdat att det är ytterligt väsentligt att Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. Kapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. pengarnasnabbt återbetalas så att man inte urholkar möjligheterna att använda fondentill det som den egentligen är avsedd för. Utskottet har helhjärtat ställt upppå detta. Utskottet anför också att eftersom motionens syfte väl stämmer medden lag som gäller för fondens utnyttjande, så förutsätter utskottet attmotionen kommer att beaktas. Därmed har utskottet inte ansett det nödvändigt att göranågot särskilt tillkännagivande från sida. Jag vill emellertidytterligare stryka under att utskottet enhälligt har förutsatt att motionenssyfte till alla delar kommer att tillgodoses. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (riktlinjer för industripolitiken) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 68 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (riktlinjer för Statsföretags verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 68 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (tillsättandet av en expertkommitté) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 68 förreservation 3 av m. fl. Mom. 4 (förutsättningar för och framtid)Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 68 för reservation 4 av ErikHovhammar m. fl. Mom. 5 (Eiserkoncernen) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 156 förreservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (styrelses handlingsplan) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (investeringsprogram för ) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 7 av m. tL 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 (avtal angående ) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15 förmotion 99 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 13(redovisning av finansiella situation m. Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 8 av den m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 14 a (avtal mellan och om Kapitaltillskott förvärv av kraftrörelse) till vissa statliga Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15 fördet av , m. m. under överläggningen framställdayrkandet om avslag på utskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 15 (Handlingsprogram 1982) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 15 förmotion 99 av m, fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 16 (verksamheten vid gruvor) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 157 förreservation 9 av m, fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 17 (ägarförhållanden) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 67 förreservation 10 av m. fl. Mom. 18 (sysselsättningsgaranti) Utskottets hemställan bifölls med 248 röster mot 68 förreservation 11 av m. fl. Mom. 19 (sysselsättning av nuvarandepersonalstyrka) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 15 för motion99 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 20 (fortsatta verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 67 förreservation 12 av m. fl. Mom. 21 och 22 (lånegarantier tillSvenska Varv och ändrade riktlinjer för garantier avseende förlusttäckning inomSvenska Varv) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 68 förreservation 13 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 12 § Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /82:16 om lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark(prop. 1981/82:44). 78 i (): Frågan om lövslybekämpning är avutomordentligt stor betydelse för svensk skogsnäring. Såväl i ett kortare som iett längre perspektiv har frågan stor ekonomisk betydelse. Svensk skogsnäringär dessutom den största nettobidragsgivaren bland våra exportnäringar, ettförhållande som enligt mitt förmenande inte tillräckligt har uppmärksammats ivare sig propositionen eller den socialdemokratiska partimotionen. Ärendet har varit föremål för behandling i denparlamentariska utredningen av kemiska medel i jord- ochskogsbruket. De fyra stora partierna kunde i utredningen nå fram till ettgemensamt förslag. Det förslag som framlades för jordbruksministern för ca ettår sedan präglades av stark restriktivitet beträffande den framtidaanvändningen av kemisk lövslybekämpning. Någon generell tillåtelse var detalltså inte fråga om, men om en användandelinje. Utredningsförslaget innebar ikorthet att kommunerna, på basis av centrala riktlinjer, skulle kunna undantaområden från flygbesprutning. Det gällde här områden som är belägna närabebyggelsecentra, enskilda bostadshus, vattendrag, vägar o. d. Beträffandeområden för vilka kommunen inte på detta sätt gjorde undantag skulle det, efteransökan hos i länet, kunna ges tillstånd till besprutning,om bedömde behovet motiverat från skoglig synpunkt. Såledesskulle inte tillstånd för besprutning lämnas, om lövslyfrekvensen var ringa ochför den skull utan större olägenhet och nämnvärt högre kostnader kunde bekämpasmanuellt. Remissbehandlingen gav stort stöd för av utredningenframlagt förslag. Således ställde sig , arbetarskyddsstyrelsen,facket, LO, , domänverket och LRF, för att nämna några av detyngre remissinstanserna, bakom utredningens förslag. Att skogsbruket vadgäller såväl bondeskogsbruket som de större bolagsskogsbruken ställde sigpositivt till förslaget är inte heller överraskande. Men även någralänsstyrelser och ett par kommuner sällade sig till den positiva skaran. Motdetta massiva remisstöd fanns å andra sidan mot förslaget några länsstyrelseroch ett antal kommuner liksom miljörörelsen i olika skepnader. Det torde intevara någon överdrift att påstå att här nämnda exempel ger besked om att alla detunga remissinstanserna anslutit sig till utredningens förslag. Härutöver kan nämnas att virkesförsörjningsutredningen isitt avlämnade betänkande tagit ställning för kemisk lövslybekämpning.Jag vill citera följande från dess betänkande: "De nya riktlinjerna för skogspolitiken har gälltendast under . Det har därför inte varit möjligt förutredningen att göra någon utvärdering av om riktlinjerna följts under dennatid. Det kan dock konstateras att ifråga om lövträdsinblandningen i plant- ochungskogarna synesnågon förbättring inte kommit till stånd. Detta måste anses mycket oroande medhänsyn till att antalet lövträdsplantor per hektar fördubblades från slutet av1950-talet medan antalet barrträdsplantor minskadekraftigt . För att balans skall råda mellan tillgång ochbehov av virke måste denna utveckling brytas och de eftersläpningar somtillkommit särskilt ifråga om lövröjningen inhämtas. Enligt utredningens meningär detta inte möjligt om inte kemisk bekämpning av lövet får användas." Man kunde av detta ha dragit den slutsatsen att det skulleha varit förhållandevis lätt för jordbruksministern att under dessaförutsättningar skriva en proposition i frågan. Så tycks nu emellertid, frutalman, inte ha varit fallet. Förvåning har väckts på många håll, och på andrahåll uppstod betydande irritation, då regeringen presenterade propositionen omlag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Mot utredningens bredamajoritet lämnade regeringen ett förslag om förbud mot användande av kemiskabekämpningsmedel. Förslaget gav visserligen möjlighet till dispenser i vissafall, men den konstruktion av handläggningen beträffande dispenser sompresenteras i propositionen ger anledning till åtskilliga invändningar. Jagbortser då ifrån den närmast ett totalt förbud liknanderestriktivitet som hela förslaget bygger på. Att jordbruksministern dessutom till skillnad frånutredningen lagt beslutsfunktionen till länsstyrelserna är enligt vårtförmenande en mera byråkratisk och för den skull otymplig utformning. skallenligt propositionen länsstyrelserna vid handläggning av dispenser höra såvälden berörda kommunen som i länet. Ett sådant förfarandeskulle naturHgtvis ha varit möjligt, om inte till detsamma hade fogats attlänsstyrelserna vid sin handläggning av ärendet skall ta, som det heter ipropositionen, stor hänsyn till kommunernas yttrande. Detta måste rimligen betyda att till yttrandetfrån den skogliga sakkunskapen i länet, , skall inte likastor hänsyn tas. frågar jag mig. Det kan ju vara så att man iregeringskansliet tänkt att det inte spelar särskilt stor roll, då juregeringsförslaget innebär att en kommun är oförhindrad att motsätta sigbesprutning även på de mest avlägsna markerna. Men vi får inte förglömma attförslaget faktiskt inte heller innehåller något generellt undantagande av någotnärområde. Man kan därför inte utesluta att ett och annat ganska onödigtdispensärende kommer att hamna på bord. För att ytterligare förstärka kommunens inflytande iförhållande till den skogliga sakkunskapen i länet har även de kommuner sominte är sakägare givits besvärsrätt beträffande ärenden som gått dem emot.Detta kan, enligt vårt förmenande, leda till en alldeles orimlig långhalning avansökningsärendena, då de genom kommunens besvär troligen kan komma attförskjutas från till ett annat. Ja, fru talman, med regeringens förslag odlas faktisktbyråkrati och slyskog i samma jämna takt, och lider svensktskogsbruk skada. Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 6 protokoll 1981/82:48-50 Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Med anledning av regeringens proposition har moderatasamlingspartiet i en partimotion framfört utredningens förslag som sitt. Någotöverraskande har det socialdemokratiska partiet valt att också gå en egen väg iförhållande till utredningens förslag. Det socialdemokratiska förslaget har,liksom regeringens proposition, förbud med möjlighet till dispenser somgrundsyn. Däremot har det socialdemokratiska förslaget i förhållande tillregeringens proposition den fördelen att ärenden beträffande områden somförutsätts kunna få dispens handläggs direkt i skogsvårdsstyrelserna. Att man iden socialdemokratiska partimotionen däremot valt att utan några centralaanvisningar ge kommunerna möjlighet att undanta områden för besprutning ingeroro. Jag frågar mig: Blir det i en hel del kommuner över huvud taget områdenöver för skogsvårdsstyrelserna att handlägga? Det socialdemokratiska förslaget måste vidare rimligeninnebära att skogsbrukarnas dispensansökningar kommer att olikabehandlas,vilket möjligen kan leda till att vi får lika många olika bedömningsgrunder föratt undanta områden från besprutning som vi har antal kommuner i landet. Enolikabehandling med åtföljande ekonomiska konsekvenser för skogsbruket kan viinte acceptera. Vi menar att en likformig behandling är mycket viktig avrättviseskäl. Som framgått av den här redogörelsen beträffandepartiernas ställningstaganden står vi i sakfrågan relativt långt frånvarandra. Det har gett partierna anledning att under utskottsbehandlingen nogaöverväga de möjligheter som har varit tillgängliga för ett närmande mellan deolika förslagen. Detta har emellertid inte gått att genomföra, vilket vilivligt beklagar. Jag vill dock gärna säga att enskilda personer, såsomutskottets ordförande, vid de här överläggningarna har visat påfallandeberedvillighet. Det är för den skull så mycket mer angeläget att beklaga attvåra överläggningar inte ledde till ett för skogsbruket acceptabelt resultat. Med hänsyn till att vi fortfarande står så långt frånvarandra, har någon röstning för ett annat förslag i andra hand inte varitmöjlig för moderata samlingspartiets representanter. Det betyder att vi här ikammaren i andra hand inte kommer att stödja något annat förslag. Detta leder,fru talman, mänskligt att döma till att det socialdemokratiska förslaget, somockså är utskottsmajoritetens, kommer att vinna. Riksdagsbeslutet kommer då attinnebära en beställning från till regeringen om ett lagförslagbaserat på den socialdemokratiska motionen. Det förslagets framtida öde här ikammaren flnns det ingen anledning att spekulera över just . Skulle förslagetemellertid bli lag, så är skogsbruket att beklaga. Skogsbruket ärden skadelidande parten. Det må dock sägas att skogsbruket skulle ha varit likamycket att beklaga, om regeringens proposition skulle ha gått vinnande från denså småningom stundande omröstningen. Mot bakgrund av vad jag har sagt om vad såvälutredningen som virkesförsörjningsutredningen har anfört vill jagsammanfattningsvis konstatera följande. Både regeringens proposition ochsocialdemokraternas motion leder till försämrad skogsekonomi och drabbarsåledes såväl skogsägaren och förädlingsindustrin som landets ekonomi i form av Att förslaget dessutom kommer att leda till en sänktsysselsättning i förädlingsindustrin torde inte kunna bestridas. Är verkligenregeringspartiernas och socialdemokraternas företrädare redo att ta det ansvaret? I en enskild motion av har föreslagitsatt propositionen borde avvisas och att man i stället borde avvakta enproposition från regeringen i vilken gemensamt - alltså på en gång - behandlasanvändande av preparat och handelsgödsel för jord- och skogsbruket.