prot · G50951 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt regeringens beslut den 9oktober 1980 skall sådana åtgärder vidtas att ljudnivån, mätt på visst sätt,från varje enskild F-28 utgång är minst (A) lägre än1980. Luftfartsverketmeddelar först nu - en månad före nämnda ikraftträdande - att installationen avs. k. internal mixers försenats och att den avsedda flygproceduren ej kanfillämpas. Trotsbeslut av både regeringen och koncessionsnämnden beträffande minskade utsläppav kolväten och fotogen begär nu luftfartsverket att dessa villkor skallupphävas. Verket meddelar att det nödvändiga utveckhngsar-betet för att kunnagenomföra de förbättringar som hade satts som villkor Ommiljökraven för lufttrafiken på t. o. m. redan haravbrutits. Detär minst sagt förvånansvärt att detta utvecklingsarbete har avbrutits innandispensansökan ens behandlats. Utanatt gå in på några tekniska detaljer kan jag bara nämna ytterligare en punktdär luftfartsverket begär ändrade villkor - det gäller den s. k.tvåstegsanvisningen. Vadalla berörda har märkt - vilket också har bekräftats - är att Linjeflyg nuinfört ett ändrat förfarande för s. k. cut-back, dvs. Detta harinneburit att bullermattan har ökat och brett ut sig ytterligare längre från flygplatsen . Enligtde mätningar som har gjorts av miljö- och hälsovårdsförvaltningen i Stockholmskommun har bullret på vissa platser ökat med ytterligare (A). Då bör ocksåpåpekas att en ökning på (A) är en fördubbling av hörselintrycket. Samtidigtsom miljön försämras genom uteblivna åtgärder meddelar luftfartsverket atttrafiken på kommer att öka kraftigt . Detär viktigt att statsrådet i sitt svar nu slår fast att luftfartsverket skall setill att villkoren för flygtrafiken på efterlevs. hardock det övergripande ansvaret. Kommunikationsministernanser tydligen att den här frågan inte är någon direkt regeringsfråga.Men det skulle inte förvåna om frågan ändå kom på regeringens bord på grund avöverklagande. Ävenom frågan f. n. är en myndighetsfråga vore jag tacksam för att fåhöra om kommunikationsministern kan göra något för att det skall undvikas attflygtrafiken på kommer att förvärra buller- och miljöproblemen i storadelar av . Anf.89 Kommunikationsministern : Herr talman! Som jag sade i mittsvar och som väl känner till har vi den ordningen i det härlandet att myndigheterna har att ta ställning inom sina resp. kompetensområden.Det gäller också i detta fall. är den myndighet som har attpröva luftfartsverkets önskan om att få villkoren ändrade, och då måste viavvakta och se vad koncessionsnämnden kommer fram till för resultat. Det är möjligt att frågan ändå hamnarpå regeringens bord, men där är vi inte , och att gå händelserna i förväg -dvs. att för min del komma med några utfästelser eller göra någrarekommendationer - tror jag vore direkt felaktigt. 90 (): Även om kommunikationsministern, av de skäl som han här har framhållit,inte kan ge några bestämda besked hoppas jag att koncessionsnämnden förmiljöskydd nu kommer att stå fast vid sin tidigare intagna ståndpunkt och attregeringen gör detsamma om frågan på nytt skulle hamna på regeringens bord vidett överklagande. Min fråga tog ändå upp ett beslut av regeringen somnu ifrågasätts av luftfartsverket. gav fillstånd var antalet flygplansrörelser på medF-28 ca 25 000 . är det ca 41 000. Och vid flyttningen till ioktober 1983 beräknas antalet flygplansrörelser vara ca 50 000. Samtidigtkommer antalet Fokkerplan att öka från 13 till 15. Överträdelserna beträffandebuller och luftföroreningar har blivit så stora att harslagit larm och t. o. m. överväger åtal mot luftfartsverket för att det inteefterlever de bestämmelser om miljöskydd som har slagits fast. Även om kommunikationsministern och jag har olika uppfattning när detgäller själva sakfrågan - Fokkertrafikens kvarblivande på - kan jag frånmin utgångspunkt inte låta bli att notera att det var för väl att de utlovadeförbättringarna inte kom att innebära att Fokkertrafiken fick stanna kvar påBromma. Det har ju nu visat sig att utfästelserna inte kunde infrias, något sommajoriteten här i kammaren också fruktade. Buller och andra miljöproblem harvarit en lång lidandets historia för tusentals människor iStorstockholmsområdet på grund av de förseningar som ideligen har skett tillföljd av att löften om miljöförbättringar inte har kunnat hållas. Omåtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen Överläggningenvar härmed avslutad. 19 § Svar påinterpellation 1981/82:74 om åtgärder mot ekonomisk brottslighet inomåkerinäringen har frågat mig dels vilka lagstiftningsmässiga åtgärderjag avser att vidta för att komma till rätta med svartåkningen inomåkeribranschen, dels om jag avser att vidta några åtgärder för att samhälletsolika organ, t. ex. pohs, åklagarmyndigheter, länsstyrelser, skattemyndigheter,på allvar skall ta itu med den ekonomiska brottsligheten inom åkerinäringen. Jaganser, i likhet med , att olagligheterna inom åkerinäringen utgörett allvarligt problem. Det förekommer att företagare inom branschen underlåteratt betala skatter och avgifter. Överträdelser av exempelvis arbetsfids-,fordons- och vägtrafikbestämmelser förekommer också. Olagligheterna är avmycket allvarligt slag i de fall det rör sig om medvetna och systematiskaregelbrott. En näringsverksamhet som bedrivs under sådana former medförnackdelar för både samhälle och anställda Hksom en ytterst allvarlig illojalkonkurrens för de seriösa företagen. Inomkommunikationsdepartementet har man arbetat för att komma tiUrätta med missförhåUandena. skärptes påföljden för olagayrkesmässig trafik, och fängelse infördes i straffskalan. Én utredare arbetarf. n. med att ta fram ett förslag till en reglering av Omåtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen bilarbetstiden som i högregrad än den gällande medger effektiv kontroll av efterlevnaden. Jag vill ocksåerinra om att polisens insatser har intensifierats . Enproposition om vissa yrkestrafikfrågor kommer att föreläggasriksdagen. Förslagen i propositionen är bl. a. inriktade på att motverkaolagligheterna inom branschen. Nödvändiga författningsändringar kan komma tillstånd så snart godkänt de riktlinjer för det fortsatta reformarbetetsom presenteras i propositionen. Mångaåtgärder mot missförhållandena kräver inte författningsändringar. Enomprioritering av myndigheternas resurser och ett utökat samarbete mellan oHkamyndigheter kan ge ett gott resultat. Flera myndigheter har sedan en fid ägnaten ökad uppmärksamhet åt olagligheterna, och det pågår på olika håll arbete medatt ta fram och tillämpa nya rutiner för att komma till rätta med problemen.Jag följer detta arbete med stort intresse, och jag är naturHgtvis beredd attta de ytterligare initiativ som kan behövas. 92 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret på de frågor som jag haraktualiserat i min interpellation. Jagskulle kunna karakterisera interpellationssvaret som ett allmänt positivt svar,där kommunikationsministern har samma grundsyn som jag har gett uttryck för imin interpellation, men anger mycket få konkreta förslag till åtgärder för attkomma till rätta med dessa problem. Det är min förhoppning att vi under dennadebatt kanske skall kunna få en ytterligare konkretisering av vilka åtgärderman avser föreslå i den proposition som aviseras. Den ekonomiska brottsligheten har ökat lavinartat. Jag skulle viljasäga att den har bHvit något av en varböld i det svenska samhället. Påkommunikationsdepartementets område är det främst inom två branscher som manhar en sådan här utveckling. Inom åkeribranschen, som jag har aktualiserat iden här interpellationen, men även inom taxinäringen förekommer en avanceradekonomisk brottslighet. I den här debatten skall jag emellertid bara uppehållamig vid de problem som finns inom åkerinäringen. Åkarnaliksom de anställdas organisationer har länge larmat politikerna. De säger attsvartåkarna hotar hela branschens existens och att det har blivit ettsamhällsproblem av stora mått. Merän var tionde lastbil, fru talman, som framförs på våra vägar kör olagUgt.Staten förlorar mångmiljonbelopp på att skatter och avgifter ickebetalas av svartåkarna. Det finns alltför många kryphål i lagen, som gör attsvartåkarna på detta sätt kan hota och hotar hela branschens existens. Treundersökningar som har genomförts visar att av alla kontrolleradefordon inte hade klara papper. Mer än var tionde bil körde olagligt.Konsekvensen är, som jag redan har sagt, att de seriösa åkarna får allt svårareatt hävda sig. Mer än var fjärde åkeriägare i har storaproblem och svårigheter som en följd av den illojala konkurrensen. och de har skulder tillstaten på bortemot 20 milj. kr. i obetalda skatter. SannoHkt är inte detta etttypiskt Göteborgsproblem, utan problemet finns över hela landet. Jaghar fått ta del av resultatet av en effekfiv kontroll som polisen underen femmånadersperiod har genomfört med mycket begränsad personaUnsats här iStockholm, där man har kontrollerat fordon inom anläggningsbranschen. Dennakontroll skedde , och under den fiden rapporterades 585fordon. Antalet förseelser per rapporterat fordon var 2,58 i genomsnitt.Antalet fordon som bedrev olaga yrkesmässig trafik var 171. För 196konstaterades överlast. Brott mot arbetstidsbestämmelserna, som ju har diskuterats i en frågedebatt med , konstaterades i264 fall. 166 fordon visade sig ha bristfälliga färdskrivare. 63 fordon fick körförbud. Detframgår vidare av denna rapport från att i 63 fall varkilometerräknaren ur funktion. 139 fall var fordonet oskattat. I 30 fall vardet fråga om olaglig körning osv. Jagtror att dessa resultat från den här begränsade kontrollen i inte ärspecifika för fordon som arbetar i anslutning till anläggningsbranschen. Jagtror att det är likadant över hela fältet och tyvärr över hela landet. Det äralltså viktigt att man kommer fill rätta med dessa förhåUanden. Olagligheternainom yrkestrafiken är enligt min mening ytterst allvarliga, då det rör sig omföretagare som medvetet och systematiskt överträder gällande lagar ochförordningar. Detrör sig om åkerier som drivs helt utan trafiktiUstånd och som även på andrasätt undviker att redovisa för rörelsen. Man deklarerar inte inkomst av sinrörelse, registrerar sig inte för moms och redovisar inte källskatt föranställda eller arbetsgivaravgift. Vidare besiktigas och försäkras oftast intede i rörelsen använda fordonen, vilka kanske också körs utan hänsyn tillgällande arbetstidsregler. Detär självklart att en näringsverksamhet som bedrivs under sådana förutsättningarmedför betydande nackdelar för samhälle och anställda, liksom den ytterst ocksåutgör en allvarlig illojal konkurrens för de seriösa företagen. Även företagaresom inte på alla de här sätten bryter mot de givna reglerna förorsakar givetvissamhället stora inkomstbortfall och förstör marknaden för sina laglydigakonkurrenter. Problemet är således uppenbart. Mot den bakgrunden tycker jag att detstår klart att statsmakterna av såväl ekonomiska skäl som rättssäkerhetsskälmåste ingripa för att slå vakt om den seriösa delen av åkerinäringen. Man måstegöra det omgående, utan dröjsmål. Det finns därför anledning att se övergällande lagstiftning och täppa till de luckor i den som svartåkarna i daghänsynslöst utnyttjar. Avdet svar jag har fått förstår jag att kommunikationsministern är av sammauppfattning som jag i den här frågan och att den proposition som skaUpresenteras för förhoppningsvis innehåller förslag som gör detbetydligt svårare att bedriva ekonomisk brottsHghet på detta område. Omåtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen Omåtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen Inomdet här området har vi på sätt och vis en unik situation. ,som företrädare för arbetsgivarsidan, och de anställdas organisationer inomTransport är nämligen fullständigt överens om att åtgärder måste vidtas. De hartillsammans utarbetat ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med dessaavigsidor. Jag vill, liksom jag har gjort i min interpellation, erinra om deolika punkter som har tagits upp i det syftet, och jag gör detta eftersom detskulle vara värdefullt att få kommunikationsministerns synpunkter på de olikaförslagen. Manhar för det första föreslagit att företagarna vid nyetablering skaU lämna någonform av garantier för att t. ex. kilometerskatten blir betald. Fördet andra har man sagt att också beställarna, dvs. de som köpertransporttjänsterna, måste känna och åläggas ett ansvar. Företag och andraskall med andra ord inte kunna anlita svartåkare utan att bli delansvariga förolagligheterna. Fördet tredje föreslås att företag som bedriver yrkesmässig trafik skall ha ettägaransvar för sina fordon. Dessa kan då ytterst tas i mät för att betala t. exskatteskulder. förekommer det i stor utsträckning att åkarna hyr sinalångtradare och andra bilar, och därigenom kan de inte ställas till ansvar, omuthyraren inte betalar skatter och andra avgifter. Branschensföreträdare och de anställdas organisationer anför, för det fjärde, attföretagens kreditvärdighet måste undersökas bättre. Stat och kommuner lämnar junu jättelika krediter när det gäller mervärdeskatt, arbetsgivaravgifter osv.utan någon som helst kontroll. Fördet femte kräver man bättre kontroll och samordning när det gälleråkeriföretagens ekonomiska situation i samband med ansökan om att få betalapreliminär B-skatt. För att man skall kunna få ett trafiktillstånd måsteman kunna visa att rörelsen går ihop. Då presenterar man en ekonomisk kalkyl.Men skickar man en annan uppgift, som inte alls innehåller samma inkomstuppgift,fill när man begär att få betala B-skatt. Dettaborde det vara lätt att kontrollera, och det borde vara möjligt förlänsstyrelserna att se till att få en bättre kontroll. Fördet sjätte måste vi - och det aviserar också statsrådet i svaret - se överarbetstidslagstiftningen. Svartåkarna kör ofta dygnet runt. De seriösaföretagen kan inte använda sin personal på det sättet. Föratt parentetiskt återvända till den debatt som fördes mellankommunikationsministern och medanledning av fråga vill jag gärna understryka vad BengtSilfverstrand sade, nämligen att det är något av den obotfärdiges förhinder nu på nytt tillkallat en utredning för att se över bilarbetstidsutredningensförslag, som kom . Vi har frånsocialdemokratisk sida i trafikutskottet krävt att man skall genomförabilarbetstidsutredningens förslag, men det har inte förelegat något intressehärför. Fördet sjunde tror jag att man bör överväga att införa någon form av auktorisationför företag som uppfyller de krav som man har anledning att stäUa. Detskulle vara värdefullt att få konkreta svar när det gäller dessa förslag. Jaghar haft tillfälle att ta del av ett utkast till propositionen, ett s. k.delningsexemplar. Jag får lov att säga att det utkastet till propositionen inteinnehåller särskilt många förslag i enHghet med den kravspecifikation somframförts från arbetsgivarsidan. Därför är det min förhoppning att det förstautkastet kompletteras i riktning mot den åtgärdskatalog som jag har presenteratoch som branschen står bakom. Jag är alltså, fru talman, intresserad av attkommunikafionsministern i debatten konkretiserar sig på dessa punkter. Omåtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Först någraallmänna funderingar. Jagnoterar liksom att det är en allmän samstämmighet bland de berördainom branschen, bland såväl åkeriägare som de anställda och derasorganisationer, att någonting här måste göras och att saker och ting inte ärsom de borde vara. Det tycker jag är ett gott utgångsläge för att söka nålösningar av dessa problem som ytterst syftar till att stärka näringen somsådan. SedanviU jag rätta på en punkt, som i och för sig kanske kan spela enviss roll. Det är väl ändå inte så att dessa problem är till finnandes jämntfördelade över hela landet. De är faktiskt betydligt svårare istorstadsregionerna än på många andra håll i landet. Det är ingenfing som vibehöver uppta tiden med , men jag tror att det är bra att detta har slagitsfast, så att ingen orättvist skall känna sig utpekad. Närdet gäller önskemålet om preciseringar på de punkter som tagitupp och som även framförts i hans interpellation, kan jag säga att en del avdessa punkter redan är åtgärdade. Det finns en del punkter som vi kommer att taupp i den proposition som jag aviserat i mitt svar. Jag tror att när denproposifionen har presenterats så kommer att finna att hanspunkter i långa stycken är tillgodosedda. När det gäller propositionens innehåll kan jagredan nu plocka fram några av de ändringar som kommer att föreslås, eftersompropositionen kommer att lämnas till . Denlämplighetsprövning som förekommer är inte särskilt effektiv. Den kommeratt ersättas med en kontinuerlig uppföljning för att man skall kunna se framförallt hur den ekonomiska verksamheten bedrivs i företagen. På det sättet kommerman fidigare till rätta med de överträdelser och de misshälligheter som annars- kanske, skulle jag vilja säga, om något förmildrande skall andras - kanuppstå utan att vederbörande avser att göra Omåtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen sig skyldig tilllagöverträdelse. Den ekonomiska utvecklingen i företaget kan bli sådan att denstimulerar till dylika lagbrott. Det är bäst för alla parter om man på etttidigt stadium kan komma till rätta med detta. Närdet gäller fordonsanmälan kommer vi att föreslå förändringar som rimligtvisskall motsvara krav som man kan ställa på människor i fråga om att följagällande lagstiftning. Vi måste ha en mera överskådlig skylt - eller vad manviU kalla det - där man snabbt kan se om fordonsägaren kör med klara papper. Vikommer att få ett system som innebär att trafiksäkerhetsverkets bilregister ochyrkestrafikregister på ett effektivare och snabbare sätt skall kunna utnyttjas. Beträffandetaxi, som här berörde marginellt, kommer vi att föreslå en typ avplombering av taxametrar - i vår strävan att hitta metoder som inte stimulerarnågon fill försök att komma undan sina skyldigheter. Detkan naturligtvis finnas önskemål om ännu mera långtgående åtgärder. Men jagtycker ändå med utgångspunkt från det läge vi har att dessa förändringar,tillsammans med en effektivare tillämpning av redan befintliga metoder, bordevara ett bra steg åt rätt håll. Jag förutsätter alltså att effekterna avåtgärderna skall bli sådana. Jagvill understryka att det är utomordentligt angeläget att vigemensamt strävar efter att hitta lösningar som, utan att råka i konflikt medrättssäkerhetsaspekter för hederligt folk, kommer till rätta med dessa avarter.Det är nödvändigt för att åkerinäringen skall hävda sig. På den punkten finnsdet inga som helst ohkheter mellan och min uppfattning. 94 (): Det är sannolikt riktigt att detta i allra högsta grad är ettstorstadsproblem. Jag tror att kontrollsvårigheterna är större i storstäderna.Men huvudparten av åkeribranschen - och åkerifordonen - finns faktiskt istorstadsregionerna, och därför blir detta ett stort problem. Detär väl också rikfigt att nuvarande ekonomiska lämplighetsprövning inte är såväl utformad. Men att slopa den ekonomiska lämplighetsprövningen, som manavser att göra, är jag ytterst tveksam inför. Jag tror att det får motsatteffekt mot den kommunikationsministern och jag önskar. Jag tror att man skallgöra om den ekonomiska lämplighetsprövningen på ett sådant sätt att manbeviljar ett interimistiskt trafiktillstånd på ungefär . Under det åretkan man verkligen följa upp ifall det nya företaget och dess ekonomiskaresultat följer den budget och den ekonomiska redovisning som man presenteradei samband med att företaget fick provisoriskt etableringsfill-stånd. Jagär av precis samma uppfattning som kommunikationsministern - vi skall inte haett system som krånglar till det för den seriösa delen av branschen. Men det ärviktigt att vi skapar ett regelsystem, så att vi begränsar möjligheterna för s.k. lycksökare att etablera sig inom verksamheten. Jag tycker att det är braatt vi får en bättre skyltning av fordonen så att det går attkontrollera att skatten är inbetald osv. Det förekommer i flera andra länder,och jag tycker det är bra att vi får samma princip. Därigenom blir det mycketlättare för de kontrollerande myndigheterna att se om skatt är inbetald. Men kommunikationsministern säger ingenting om attföretagen skall få lämna garantier för att skatter och avgifter blir betalda.Kommunikationsministern sade ingenfing om beställaransvar. Vi vet attbrottsförebyggande rådet och har föreslagit att beställarenskall få möjlighet att, innan han anlitar ett åkeriföretag, kontrollera attföretaget verkligen har fullgjort sina åligganden. Jag tycker att det vore braom man utvidgade beställaransvaret. Vidare tror jag att det är nödvändigt, i varje fall innandet konstaterats att ett företag är seriöst, att möjligheterna att erhållapreliminär B-skatt begränsas. Men - och det kanske jag saknar mest i svaret - man måstese till att bestraffningen skärps för den här typen av svartåkeri. Det ärnödvändigt att ha ett sankfionssystem som är kännbart för den som håller sigutanför lagens råmärken. Jag tror att man också bör överväga möjligheterna, omman kommer på ett fordon under färd som ej har fullgjort sina skyldigheter, attstoppa transporten. Jag tror nämligen att ett stopp för verksamheten är ettsätt att komma till rätta med dessa avarter. Eftersom branschen tycker att detvore bra med någon form av auktorisation, tror jag att man skulle fundera överom man inte kunde hitta någon form för detta. Det vi nu diskuterar är den här typen av förändringar igällande författningar och lagbestämmelser. Jag tror att det är vikfigt att manfår myndigheterna att samverka. Förslaget att utnyttja möjligheterna tillsamköming av register inom trafiksäkerhetsverket är bra. Jag tror också att det är viktigt att få till stånd enbättre prioritering för övervakningen. Polisen i har verkligen tagittag i de här frågorna. Tyvärr kan jag inte säga att det är så i . Därupptäcker polisen aldrig några svartåkare. Man ringer till polisen frånfackliga organisafioner och ber dem göra insatser, men ingenting händer. Jagtror därför att det är viktigt att regering och riksdag understryker att allatänkbara åtgärder måste sättas in för att komma till rätta med denna form avolaglighet och ekonomisk brottslighet. Taxi har inte aktualiserats. Jag tycker att det är ettväldigt bra förslag att ordna någon form av plombering av taxametern. Vi vetatt tyvärr massor av taxibilar, inte minst i den stad vi nu befinner oss i,byter sina taxametrar över helgerna och därigenom kör helt olagligt. Vi vet dessutomatt ungefär 150 taxibilar, som egentligen icke är taxibilar, rullar påStockholms gator . De har alltså inte fillstånd. Det är därförnödvändigt att vi kommer till rätta även med den delen av den ekonomiskabrottsHgheten inom taxinäringen. Om åtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen Om åtgärder mot ekonomisk brottslighet inom åkerinäringen Jag vill göra några kommentarer till KurtHugossons inlägg. Detta att lämplighetsprövningen skall slopas tycker KurtHugosson inte är så bra- han vill hellre ha någon sorts interimistiskttillstånd. Ja, i varje fall jag har tänkt mig att den här snabba uppföljningenav den ekonomiska utvecklingen för ett företag skall tjänstgöra ungefär som ettinterimistiskt tillstånd. Så kan man se saken, om man vill. Man kommer alltsåsnabbt till klarhet om hur ett företag fungerar och om det fungerar. När det sedan gäller garantier för att skatter ochavgifter blir betalda är det så, att man fr. o. m. 1981 kan ha hjälp av ettmera modernt databaserat yrkestrafikregister med terminalåtkomst för polisenoch . Där kommer en hel del olika uppgifter att finnas med. Jagtror att den sidan av saken går att täcka in. Jag för min del tycker att ju mer man kan göra ipreventivt syfte, desto bättre, därför att det finns folk som inte klarar av attdriva en sådan rörelse i hård konkurrens. Frestelsen att överträda gällandebestämmelser är stor. Det gäller att så få som möjligt inleds i dennafrestelse.