prot · G50912 · 1981-12-31 00:00:00 — ri o ' anmärkhingsviirt. Men den debattenskall jag inte föra . utan den får ni / ; r j t- siiger jorcibriiksministern att efter det svar somgivits av partisekreterare och av statsministern harFinduschefen förklarat sig helt nöjd. Men då har vi ju i alla kill fått framden oro som funnits. Ni har tydligen t. o. 111. niåst la kohtakt medFinduschefen för att lugna honom. Jag har inte talat med Finduschefen. Jag gårinte Fiiidus eller iirenden. Men det finns en mängd odlare i (1 tillantalet-och ett stort antal människor som arbetar hos dem. De är oroliga överdet hiir beslutet, och de har inte talat méd vare sig statsministern ellerFinduschefen. Då har jag väl i alla fall haft rätt så till vida att jaghar redovisat den oro som finns-eftersom ni inåste ta kontakt med Finduschefenför att lugna honom. Den undran -eller oro. för att uttrycka mig ilikhet med - som kunde finnas efter beslutet stilladesi och med att ledning gav besked om vad beslutet innebar. Intervjuer var införda i de skånska tidningarna, och jagförutsätter att de skånska odlarna läser de tidningarna. De fick besked. De harockså fått besked genom den skrivelse som har gått ut från LRF. När det sedan, herr talman, gäller iir jagfullt införstådd med att frågorna kan bli konstiga även . 106 (): Det år möjligt att frågorna kan blikonstiga-de kan bli precis så konstiga som vissa beslut som har med parlamentetatt göra så till \ida att jag tror att de skall genomföras. Men har ju statsrådet gett direkt besked om att vi inteskall bry oss om de beslut som ni fattar på stiimmor. och då iir jag nöjd. Vad jag har gett besked om år innebörden av det beslut somfattades på stämman. Det var ett rekommenderat köpmotstånd mot Nestlésbrcist-mjölksersåttning. inte mot Findus produkter. Jag hoppas att skall vara oss till godhjiilp med att föra ut det budskapet till dem som han har träffat och somkänner oro. 108WIGGO KOMSTEDT (m): Nr 12 . Det önskemålet skall jag gärna tillniötesgå.herr minister. Jag troratt vi alla år betjiinta av att oron blir stillad förde miinniskor som det Om skogsavverkningen i fjällom-23 § Svar på fråga1981/82:42 oiii skogsavverkningen i fjällområ- råden den 109 Jordbruksininistern : Herr talman!John har frågat niig om jag avser vidta några åtgärder för att enmodifierad avverkning tilliimpas i extrema höjdlågen. För slutavverkning inom de områden som gäller särskilda beståmmelser. Enligt skogsvårdslagen får en skogsiigaresålunda inte utan tillstånd slutavverka skog inoni detoniråde som regeringen har förklartit som svårfiiryngrat. I samband med atttillstånd ges kan besluta om åtgiirder för att begränsaeller motverka olägenhet och trygga återviixten. Fjiillskogsblådning, som JohnAndersson näniner, iir en avverkningsform som enligt förarbetena tillskogsvårdslagen skall kunna godtas inom dessa områden. Sjiilvkillet måsteskogsbruket iiven här rent allnkint bedrivas med hånsyn tagen till naturvårdensoch andra allmänna intressen. Föreskrifter om detta finns i skogsvårdslagen.Om mera långtgående åtgärder behövs för att tillgodose naturvårdens intressenkan naturvårdslagen tilkimpas. Mot bakgrund härav anser jag att det inte behövsnågra särskilda åtgärder från min sida. 110 (vpk); Orsaken till att jagstiillde den hiir fråganär de opinioner som på flera håll kräver förbud mot avverkning av fjiillskog.Då undrar jag: Bör man inte göra vad som göras kan för att undvika kollisionerav den hiir typen? Det är ju i alla fall fråga om skogsmark som årsvårföryngrad. och det handlar också om renbetesland. Skall man göra ingrepp isådana hiir områden bordet göras så skonsamt som möjligt. Man borde kunna undvika den situation som i de flesta killuppstår - att man iir antingen för eller emot en avverkning. Kan man inte tänkasig en modifierad avverkning? Det blir kanske dyrare, men den nackdelen får manväl ta. Det år stora skogsmarker det år fråga om. och det handlar dessutom omden landsiinda som år glesbygd och saknar sysselsiittning. Det handlar också områvarutillskott. Men vi får inte glömma att dessa fjällskogar iirkåiislig;i områden. Jordbruksministern siiger att fjållskogsbkidning iir enform som skall kunna godtas. Jag tycker att man hår måste ta initiativ för attfå en vettig lösning på detta problem, ju ett problem. Då var mintanke att jordbruksministern skulle kunna ta dessa initiativ. De stora kalhyggena oroar ortsbefolkningen, ofta följer t.o. m. plöjning av dessa hyggen. Även samerna ser med oro på kalhyggena. är tillräckligt att hånvisa till att det årskogsvårdsstyrelsen som lämnar tillstånd, och. om man vill gå ännu kingre. attnaturvårdslagen får tilkimpas. Jag tycker att det är olyckligt att man hamnar idessa skyttegravar, niimligen att endera kriivs förbud eller också klarteckenför avverkning. Det bör finnas möjlighet att komma fram till en lösning, dårman med en modifierad form kan plocka ut vissa kvantiteter virke, men åndå integör sådana ingrepp att man inte kan få ny skog - det finns vissaexempel på det - eller förstör stora områden för samerna och deras renskötsel. Jag tror, liksom , att det iirviktigt att man inte griiver ner sig i någon sorts skyttegravskrig. Dels år dethår fråga om en resurs som från många synpunkter skall skyddas, dels en resurssom skall användas, om den används på ett riktigt siitt. Då kanfjållskogsbliidningen vara ett alternativ. När det gäller rennäringen vill jag säga att den hiinsynskogsbruket skall ta till allmänna intressen också rymmer hånsyn tillrenniiringen. Frågan om hur detta bör ske framöver diskuteras nu i en siirskildsamrådsgrupp som lantbruksstyrelsen har tillsatt. Jag vet att avsikten bl. a.år att utforma konkreta anvisningar till skogsvårdslagen om detta. Deanvisningarna kommer då i likhet med skogsvårdslagen i övrigt att gälla förhela skogsbruket. 112 (vpk): Det senaste uttalandet var vål ändå. som jaguppfattade det. ett litet löfte om att problemet håller på att ses över och attdet kan komma nya tillämpningsanvisningar. Det pågår åndå ett litet krig i våra nordligaste kin. Dethar kommit en stor mängd kort som talar om att fjällskogen försvinner och attfjällskogen år i fara. Jag känner till litet grand om fjiillskogarna. eftersomdet har varit min svsselsättning att sköta en del av skogsindelningen i dessaskogar. Jag vet alltså vilka problem som finns. Ändock vill jag inte stödja demsom säger: Förbjud all avverkning i dessa fjållniira skogar. Men jag vill ha entillämpning som gör dessa ingrepp så skonsamma som möjligt. Jag uppfattar det senaste jordbruksministern sade som attjordbruksministern år beredd att se till att vi får beståmmelser som gör detmöjligt för motståndarna att komma upp ur skyttegravarna. Det som pågår nu årfaktiskt ett skyttegravskrig. 24 i;Svar på interpellation 1981/82:15 om livsmedelspriserna har frågat mig hur regeringen bedömer utvecklingenav matpriserna under det niirmaste året och vad regeringen avser attgöra för att nedbringa matprisstegringarna. Vad beträffar den del av livsmedelskonsumtionen som hänförsig till Nr 12 jordbruksprisreglerade livsmedel skall jordbruket ienlighet med den beslut tillerkännas vissa belopp till följd av ökade priser på Per skall således jordbruket kompenserasför de prisstegringar som skett i år.Överläggningar mellan statens jordbruksnämnd, ikimndens konsumentdelegationoch lantbrukarnas förhandlingsdelegtition kommer att påbörjas . Närdet gäller prisregleringen pä jordbrukets område för tiden efter den 30 juni1982 så har jag tillsatt en kommitté, som har till uppgift att närmareförbereda de prisöverlåggningar som skall ske inför den perioden. Förslag 0111prisregleringen på jordbruksprodukter kommer diirefter att lämnas tillriksdagen . Förutom de prisändringar som kommer att äga rum påjordbruksprisreglerade livsmedel som en följd av beslut ochkommande beslut kommer priserna på i första hand kött. fläsk och ostatt stiga på grund av minskade livsmedelssubventioner per den 1 januari 1982.Vilka prishöjningarna i övrigt blir på livsmedel år naturligtvis beroende avden allmiinna pris- och kostnadsutvecklingen, diiribland iniportpriserna. Regeringen har mot bakgrund av de förslag som lämnas iproposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder bedömt attkonsumentprisindex kan beräknas stiga med nårniare . Förnästa år finns det anledning att råkna med att inflationen kan dämpas och kommaner till under loppet av året. En sådan dämpning av inflationen fårnaturligtvis åven konsekvenser för livsmedelspriserna, iiven om det sker medviss eftersläpning, eftersom kostnadskompensationen till jordbruket beräknas iefterhand. Den föreslagna ändringen av mervärdeskatten medverkar naturligtvistill att nedbringa niatprishöjningarna. Vid minskningen avlivsmedelssubventionerna. som är ett led i regeringens ansträngningar attminska budgetunderskottet, har siirskild hånsyn tagits till barnfamiljerna.Konsumtionsmjölken berörs niimligen inte av minskningen. Dessutom har riksdagenpå regeringens förslag beslutat att de ökade kostnader för livsmedelskonsumtionsom blir följden av att livsmedelssubventionerna minskar kompenseras förflerbarnsfamiljer. Detta sker genom att ett sårskilt flerbarnstillägg knutettill det allmänna barnbidraget införs fr. o. 111. . 114KARIN (vpk); Jag tackar jordbruksministern för att jagfått ett svar på min interpellation. Däremot är det svårt att känna tacksamhetöver innehållet i det svar jag fått, då det enligt min mening inte utgör svarpå de ställda frågorna. På min första fråga om utvecklingen av matpriserna underdet närmaste året ger jordbruksministern besked om vad konsumenterna har attvänta sig när det gäller de allmänna prishöjningarna. Hans bedömning år attkonsumentprisindex kan beräknas stiga med närmare 10 f . Jag måstedå påminna jordbruksministern om att konsumentprisindex. som omfattar en mängd varor och tjänster, och matpriser årtvå olika begrepp. I prissammanhang skiljer vi f. ö. på livsmedel, som omkittarhela sortimentet, och baslivsmedel, som i stort omfattar jordbruksprodukter.Niir det gäller prishöjningen iir skillnaden också viildigt stor mellan dessatvå olika begrepp. Exempelvis har höjningen av konsumentprisindex sedan åretsbörjan och t. o. m. stannat vid . De subventionerade baslivsmedlen har höjts med inte mindreiin - allt enligt pris- och kartelhkimndens statistik. För en stor del av konsumenterna år utvecklingen avmatpriserna viktig och avgörande. Men på den punkten iir jordbruksministernssvar minst sagt svii vande. Jagciterar direkt ur svaret; "Förutom de prisändringar som kommer att äga rum påjordbruksprisreglerade livsmedel som en följd av beslut ochkommande beslut kommer priserna på i första hand kött, fläsk och ostatt stiga på grund av minskade livsmedelssubventioner per den 1 januari1982." Jag fick läsa detta stycke två gånger innan jag riktigtfattade det. Jag trodde att jordbruksministern menade att vi skulle besluta omnågonting som slog igenom på priserna , men såmenade inte jordbruksministern. Att majoritet - mot vpk:s röster - fattatbeslut om att ta bort ytterligare 500 milj. kr. av subventionerna, så långt vardet klart. Och det betyder alltså ökade priser på de subventioneradebaslivsmedlen från . Men jag borde få en förklaring på vilkakommande beslut som jordbruksministern hånsyftar på. Är detnya beslut om minskade subventioner som jordbruksministern aviserar, trots detlöfte jordbruksministern gav . att det nu måste bli stopp förytterligare siinkning av livsmedelssubventionerna? Eller vilka andra beslut årdet som är aktuella och som kommer att påverka matpriserna? Hiir harkonsumenterna rått att få besked. När det gäller min andra fråga, vad regeringen avser ;ittgöra för att nedbringa matprisstegringarna, ger svaret inga löften alls. Vadkonsumenterna möjligen har att hoppas en eventuell dämpning avinflationen, som på lång sikt får positiva konsekvenser för livsmedelspriserna.Vidare siiger jordbruksministern att den föreslagna sänkningen avmervärdeskatten naturligtvis medverkar till att nedbringa matprishöjningarna.Men är det riktigt med sanningen överensstämmande? Jordbruksministern har ju själv i sitt svar sagt attpriserna på i första hand kött, fläsk och ost kommer att stiga den 1 januari1982 genom minskade livsmedelssubventioner. Blir då inte det verkligaresultatet att medan övriga varor, även lyxvaror, sänks i pris, kommer matenatt bli dyrare? Det är ju inte bara livsmedelssubventionerna som minskar utanvi får också ett nytt jordbruksavtal som - såvitt jag kan förstå - gerprishöjningar. Utvecklingen av priserna på framför allt baslivsmedel, sombara har stigit mer än dubbelt så mycket som det totalakonsumentprisindex, är tillräcklig motivering för viinsterpartiet kommunisternaatt gå emot en generell siinkning av mervärdeskatten. Vårt krav "Bort medmoms på maten" år angelägnare ån någonsin genom de borgerliga regeringarnasekonomiska politik. Det galler fiir de löntagare som fåttvidkännas en reallönesiinkning. Och det gäller pensioniirer, handikappade ochövriga grupper i samhiillet med små inkomster, som ytterligare drabbas genomregeringens förslag i den föreliggande sparpropositionen. För vpk iir det ett gammalt krav. som allt fler nustiiller sig bakom och inser nödvändigheten av. a. gäller dettabonderörelsen med undantag av jordbruksministern. Ordföranden för LRF harnyligen sagt: "Vanligt bondförnuft såger att en öronmärkning av de fyramiljarderna" - det är i själva verket fem - "skulle göra pengarnanyttigare för samhiillsekonomin. Matnyttiga i bokstavlig bemiirkelse skulle debli om större delen lades på livsmedelssubventionerna. Därmed skulle regeringenockså nå önskvärda fördelningspolitiska effekter." En liten anmärkning; Jag år inte riktigt siiker på att dethår år den fördelningseffekt som regeringen år ute efter utan den rakt motsatta- en omfördelning från de fattiga till de rika. LRF:s ordförande såger vidare: En stiirkningavlivsmedelssubventionerna skulle också betyda ökad sysselsättning inomlivsmedelsindustri och branscher som svarar för jordbrukets förnödenheter. -Det år säkert en riktig slutsats. Så långtordföranden i LRF. Köpmännen, som ser en krvinpande marknad, inte minstinom livsmedelshandeln, år oroade. har man gått bakåt med 3 %.vilket år mer ån för den övriga detaljhandeln. Köpmannen har sedan långe drivitfrågan om differentierad moms. med en lägre moms på livsmedel. har köpmännenfått sällskap av KF:s styrelseordfcirande. som också iir socialdemokratiskriksdagsman. Han säger att det är nödviindigt med en seriös debatt når detgäller differentierad moms. då opinionen nu svängt. Differentierad momsfungerar för övrigt i flera andra kinder. , som iir , går på vpk:s linje då man kräver en riktad sänkning av momsen påbaslivsmedel. Motiveringen för ställningstagande år attgenomsnittslönen hos dess heltidsanstiillda medlemmar år ca . per månadoch att de flesta, av medlemmarna, arbetar deltid och sjiilvfallethar mycket små inkomster. förbundsordförande säger att förbundetsuttalande skall ses som ett uttryck för den desperation de känner införsvångremspolitiken. har opinionen blivit så stark att t. o. m. påmoderatstiimman fanns frågan om en utredning av siinkt moms påbaslivsmedel på dagordningen. Enligt delades moderatståmmani två hiilfter i en timslång från debatt. Till slut vann partistyrelsen, ochdet blir ingen utredning om sänkt moms på maten. Men detta visar att inte ensde största motståndarna är opåverkade av en stark opinion. stårregeringen ensam som den ståndaktige tennsoldaten i denna fråga-detta trots att regeringen inte kan vara omedvetenom att en allt större andel av mångas inkomster går åt till mat och hyra.Hushållskassan är den rörliga del av inkomsten familjen har kvar när alla fastautgifter har betalats. Det är allvarligt når hushållskassan krymper så mycketatt det går ut över inköpen av mat. Mest drabbas de som behöver en fullviirdigkost - barnen. Men åven för äldre och för dem som står matenviktig. Vår dagliga kost har en avgörande betydelse för hur vi fungerar iskola, hem och i samhälle i övrigt. Den har stor betydelse förhälsotillståndet. Därför har systemet med subventioner på våra baslivsmedelvarit ett bra system, iiven om sortimentet av varor enligt min mening bordevara litet annorlunda. Det år bra därför att subventionerna kan styras tillnäringsmäs-sigt vårdefulla livsmedel, som till största delen kan produceras ivårt eget land. En jordbruksminister har ansvar inte bara för jordbruket ochdess produkter, utan också för konsumtionen och hur vårt kosthåll ser ut. Är det inte med hånsyn till detta dags förjordbruksministern att ompröva sin inställning till den föreslagnamomssänkningen och tillgodose det krav allt fler ställer på sänkta priser justpå den mat vi behöver? Det aren fråga jag vill ställa. år inte nöjd med svaret. Detår svårt att ge ett exakt svar. eftersom alla komponenter i eventuellt kommandeprishöjningar inte är kända, exempelvis hur mycket kompensation jordbrukarnaskall ha enligt jordbruksavtalet och vad det nya jordbruksavtalet kommer attinnebära. Men jag skulle vilja siiga till att dethon så varmt talar för - lägre kostnader för konsumenterna når det gäller maten- skulle man snabbt kunna uppnå, om med hjälp ienlighet med regeringens förslag kittade beslut om en sänkt moms. Det innebårnämligen en sänkning av priserna på subventionerade baslivsmedel med ca 600milj. och av priserna på livsmedel totalt med inte mindre ån 1.5 miljarder. Efter den kommersubventionerna på baslivsmedel att uppgå till cå . Detinnebår att huvudparten av mervärdeskatten på baslivsmedel återgår tillkonsumenterna. 116KARIN (vpk); Jordbruksministern såger att alla komponenterinte är kända, men vad jag nårniast är ute efter är en klarare viljeinriktningfrån jordbruksministern. Momssänkningen betyder en del också för livsmedel, sågerjordbruksministern. Det år helt klart. Men vi menar att hela momssänkningenborde låggas på matpriserna. Det skulle ha större betydelse just för dem somhar det ekonomiskt sämst ställt i samhiillet. De har inget intresse av att mansänker momsen på lyxvaror - videoapparater, bilar etc. - inte deraskonsumtion. Min dotters familj består av två vuxna och två tonårigapojkar. Den Nr 12 familjen behöver enligt uträkning . imånaden eller Tisdaeen den . bara till mat. Det år mer ånen halv industriarbetarlön före Tålde en ytterligare höjning av matkostnaderna? Sedan tar hyran en stor delav lönen. Man har nått smärtgränsen. .Man kan inte överskrida den - det bliren ren katastrof. Jordbruksministern har oekså sagt att konsumtionsmjölkeninte skall beröras. Det år naturligtvis bra. men den halkade med i den förraprishöjningen. Jag har talat med en trebarnsfamilj. Den köper mjölk . Det är inte särskilt mycket, det blir 2,både till matlagning och till att dricka. Det blir mycket pannkakor, puddingar ochstuvningar i en sådan familj. Mjölken år dyr och kostar den hårfamiljen ungefår . Men man lever inte av bara mjölk. En limpa till frukostbara försvinneri en familj med tre barn, och den räcker inte till 6-8 skivorsom rekommenderas. är barn förståndiga, de år inte så noga med pålägg - deiir inte särskilt intresserade av att få en korvbit på smörgåsen. Däremot återde ost och exempelvis kaviar. Priset på osten har också höjts väldigt kraftigt.Och smörfett behöver barnen ha. Bara bröd och mjölk ger en väldigt stor del avmatkostnaden. Jag förstår inte att det kan hanågon betydelse för regeringen, når den nu föreslår en siinkning av momsen, omman slår ut sänkningen på hela sortimentet eller om man lägger den på en vissdel av våra varor, alltså på baslivsmedel, utökat eventuellt med grönsaker ochfisk, som också är inhemska produkter. Jag tycker det skulle vara ett mycketbättre förslag iin det som ligger. Jag har observerat att har väckt en motion i denna fråga, och det vore kanske till fördel attvänta med denna debatt tills den motionen skall behandlas. I anslutning till det senaste yttradevill jag såga att livsmedelspriserna naturligtvis stiger liksom alla andrapriser. Men det är inte riktigt rått att peka ut dem som den stora boven idramat för familjeeko-noniin. Boendekostnaderna exempelvis har stigitkraftigare ån livsmedelskostnaderna har gjort. Jag förstod inte heller riktigt resonemanget medfördelarna av en differentierad mervärdeskatt. Subventioner kan naturligtvisstyras till olika slag av födoämnen, näringsmässigt osv. Men man skall kommaihåg att en differentierad mervärdeskatt skulle medföra en särskilt storprissänkning på de dyrare livsmedlen - en mycket större sänkning på exempelvisoxfilé än pä målet kött. Och det år vål ändå inte det som ärute efter? 6 protokoll 1981/82:11-13 118GÖTHE (); Jag hoppas att jag inte stör ordningen förKarin , men jag råkade befinna mig i kammaren når hon åberopademoderatståmman. Låt mig bara såga att det var en vanlig debatt. Stämmandelades ingalunda i två läger. Vi har olika uppfattningar. Frågan ommervärdeskattens eventuella differentiering har varit aktuell i den politiskadebatten . Det är inte bara från vpk;s sida utan åven exempelvisbland medlemmar i moderata samlingspartiet som man haft den uppfattningen attdet kanske kunde vara till fördel att differentiera mervärdeskatten. Det finns olika modeller för detta. Det finns möjlighetenatt sänka mervärdeskatten på exempelvis baslivsmedel, för att då kanske ta uten högre skatt på andra varor. Det här är en fråga som inte har blivit tillräckligtutredd. Från moderat håll anser vi -åtminstone en del av oss- att detta bordekunna utredas, inte minst därför att statsminister åberopade just detfaktum att frågan inte är tillräckligt utredd når han tillbakavisade ett sådantförslag . Men inte behöver man ta detta till intäkt för att prisernapå livsmedel skulle vara oskäligt höga. Når såger att mjölkenår/ö/dyr, måste hon ändock besinna att den år ett av de mest subventioneradelivsmedel som finns och att vi alla gemensamt över skattsedeln betalar enmycket ansenlig summa för detta. Den linjen har trepartiregeringen hållit ochsålunda slagit vakt om icke minst barnfamiljernas ekonomi. H9KARIN (vpk): Jordbruksministern sade att man inte baraskulle döma efter matpriserna - hyran hade också gått upp. Men det är faktisktså att baslivsmedlen , då den borgerliga regeringen tog över. harhöjts och hyrorna . Skillnaden är inte särskilt stor. Detär viktigt att se detta sammantaget, två saker som man absolutmåste ha för att kunna överleva. Det är lika olyckligt vare sigkostnadsökningar drabbar hyrorna eller maten. Jag kan hålla med jordbruksministern om att subventionerår en båttre form ån differentierad moms. eftersom man kan styra dem tillspeciella livsmedel som år särskilt värdefulla näringsmässigt. Ocksåjordbrukets organisation anser att man borde lägga pengarna på svensk basniat.de produkter som finns med i jordbruksavtalet. LRF såger också att det voremycket enklare att åter höja matsubventionerna iin att börja laborera med olikaslags moms. Så långt kan jag hålla med. Men LRF säger vidare att om man sänktepriset på dessa varor, skulle naturligtvis efterfrågan öka på exempelvis ost.kött och de andra produkter som har höjts kraftigt. Då skulle vi slippa bl. a.den här köttrean som förekommit och som människorna inte har varit så särskiltglada över. har ju också priskontrollen i princip slopats, ochkontrollen av priserna är väldigt dålig. Därför manipuleras det också medpriserna. mansäljer mera av har höjts förhållandevis mer än andra varor. Det gäller då Nr 12 a. köttfärsen, som år en vara som vanliga hushåll köper i stor Tisdaeen den utsträckning,för den kan man blanda ut och göra väldigt mycket av. Köttfärsenhar alltså höjts förhållandevis mera ån exempelvis biffen och filén.Detsamma gäller gryn och bönor som folk har börjat köpa i större q livsmedels-omfattning. Dessa varorhar också höjts mer än andra, liksom en del priserna konserver. om jag skulle få råda, så skulle jag vilja hasubventioner på just de här jordbruksvarorna och på det rena köttet. Jag ärinte så mycket för charkuterivaror. Där förkommer det mycket skoj, ochråvarorna blir en allt mindre del av själva varan. Men det kanske jag kanåterkomma till i en motion .