prot · G50968 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:68 1 § Anmälan om kompletteringsVal till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättareAllan , som suppleant i justitieutskottet under ledighetanmält hans ersättare och som suppleant i trafikutskottet underSixten ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade valda till suppleant i finansutskottet () suppleant i justitieutskottet () suppleant i trafikutskottet () 2 § Justerades protokollen för den19, 20, 21 och . 3 § Återkallelse av motioner I skrivelse har den av honom väckta motionen 1981/82:490 om tidpunkten föravlämnande av budgetpropositionen. Vidare har i skrivelse den 1 februari 1982återkallat den av honom m. fl. väckta motionen 1981/82:1965 om besparingar påarbets- Om åtgärder för att minska arbetslösheten blandinvandrarungdom Jag har därför avskrivit dessa förslag. Skrivelserna lades till handlingarna. 4§ Meddelande om svar på interpellation 1981/82:119 Jag hade för avsikt att den 15 februaribesvara interpellation om åtgärder för att förhindra ökadarbetslöshet inom byggnadsindustrin. Då interpellanten den dagen är förhindradatt närvara i kammaren, avser jag att besvara interpellationen . 5 § Svar på interpellation 1981/82:94 om åtgärder för attminska arbetslösheten bland invandrarungdom har frågat mig vilkasärskilda åtgärder regeringen är beredd att vidta för att minska arbetslöshetenbland invandrarungdomar. Invandrarungdomarna är en speciellt utsatt grupp påarbetsmarknaden. De drabbas dels av de mer generella svårigheter som ungdomaroch nytillträdande på arbetsmarknaden möter, dels av de särskilda hinder somsammanhänger med att de är invandrare. Flera faktorer medverkar till arbetslösheten blandinvandrarna. Invandringsmönstret har ändrats från arbetskraftsinvandring tillflykting- och anhöriginvandring. har strukturförändringar ochkonjuiikturned-gångar medfört att efterfrågan på arbetskraft har förändrats.Många jobb som tidigare utfördes av ungdomar har försvunnit, och de nya yrkensom tillkommit ställer krav på yrkesutbildning och kunskaper i svenska språket.Otillräckliga kunskaper i svenska är ett gemensamt handikapp förnyinvand-rade,men också för många som bott i och som fullgjort sin skolplikt ihemlandet eller endast under ett eller gått i den svenskagrundskolan. Invandrarungdomar har också genomsnittligt sett sämre utbildningän svenska ungdomar, vilket i sin tur kan bero på språksvårigheter,föräldrarnas utbildning och inställning till studier samt bristande informationtill invandrare om studie- och utbildningsvägar. Med detta vill jag säga ätt invandrarungdomarnas problempå arbetsmarknaden inte kan lösas enbart med arbetsmarknadspolitiska insatser,utan kräver åtgärder inom flera områden. Genom beslut om ungdomspropositionen våren 1980har gymnasieskolan fr. o. m. /81 det samlade utbildnings- ochuppföljningsansvaret för alla ungdomar . Antaletintagningsplatser i yrkesinriktad utbildning har utökats. sieskolanmöjlighet att erbjuda introduktionsprogram och yrkesintroduktion till dem somär osäkra om sitt yrkesval eller inte fått plats i gymnasieskolan. För invandrarungdomar anordnas särskildaintroduktionskurser till gymnasieskolan i syfte att ge invandrarungdomarnamöjlighet att komplettera sina kunskaper samt att stimulera och informera omolika utbildningsmöjligheter. Därvid lämnas även ett särskilt förhöjtstudiebidrag om . har vidare utfärdat särskildaanvisningar angående invandrarelevernas intagning i gymnasieskolan. Ettsärskilt informationsmaterial, "Valet till gymnasieskolan", harutarbetats på fem språk till hjälp för invandrarungdomar och deras föräldrarvid övergången mellan grundskola och gymnasieskola. Jag vill i detta sammanhang även nämna att riksdagensbeslut om ny läroplan för bl. a. innebär att svenska som främmandespråk fr. o. m. /83 införs som ett särskilt ämne i förelever som inte har svenska som modersmål. Även inom gymnasieskolan kommermöjligheterna till undervisning i ämnet svenska som främmande språk att utökas.Det av fattade beslutet om läroplanen för kommunalvuxenutbildning innebär bl. a. att kurser på grundskolenivå skall få anordnaspå hemspråk och i ämnet svenska som främmande språk. Samtliga dessa åtgärderinom skolväsendet kommer att få stor betydelse för invandrarungdomarnasmöjligheter att hävda sig på den svenska arbetsmarknaden. Inom arbetsmarknadspolitikens ram ägnas invandrarnasproblem särskild uppmärksamhet. utgör de utländskamedborgarna av de arbetssökande, medan de utgör avarbetskraften. Arbetsförmedlingens service till invandrare är omfattande och ihög grad individuell. Vartannat samtal med invandrare sker med hjälp av tolk. beslöt att anslå medel förprojektverksamhet inom den yrkesinriktade rehabiliteringen för invandrare medsärskilda svårigheter i syfte att finna lämpliga metoder att skaffa fast arbeteåt dessa. Avsikten är att få en individuell planering för utbildning ellerarbete för varje sökande. Projektet kommer att utvärderas under nästa budgetår. Antalet invandrare i arbetsmarknadsutbildning har ökatunder och uppgår nu till av det totala antaletdeltagare. Vid vissa AMU-centrer uppgår andelen utländska deltagare till65-70%. Arbetsmarknadsutbildningen har visat sig vara ett verksamt medel motarbetslöshet för invandrare. Den främsta åtgärden för invandrare, som saknareller har bristande kunskaper i svenska språket är kursen svenska förinvandrare . I begränsad omfattning finns även yrkesutbildningpå invandrarspråk, varvad med kursen svenska för invandrare. Invandrare kangivetvis även få del av de stödresurser som i övrigt finns inom arbetsmarknadsutbildningen. Genom beslut om den sysselsättningspolitiskapropositionen infördes fr. o. m. ett särskilt stöd till företagsom rekryterar Om åtgärder för att minska arbetslösheten bland invandrarungdom Omåtgärder för att minska arbetslösheten bland invandrarungdom Denna åtgärd bör ses som ett direkt stöd för de ungdoiTiai som svagaste ställningen på arbetsmarknaden, och dit hör en stor del avinvandrarungdomarna. Regeringen har vidare mot bakgrund av den stigandearbetslösheten bland ungdomar beslutatanslå sammanlagt 800 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder i form avberedskapsarbeten. Därvid har dessutom öppnats möjlighet till enskildaberedskapsarbeten främst inom industrin. Regeringen har i det sammanhangetföreskrivit att arbetsförmedlingen vid anvisning av invandrarungdom tillberedskapsarbeten i möjligaste mån skall anvisa sådana platser där dessa ungdomarskunskaper i resp. språk kan utgöra en fördel. Regeringen har därutöver med stöd av finansfullmaktenbeslutat att 60 milj. kr. skall användas för sysselsättningsskapande åtgärder iform av s. k. ungdomsplatser för ungdomar i åldern som inte har kunnatplaceras i utbildning eller ordinarie arbete. Ungdomsplatserna har inrättatsmot bakgrund av det svåra sysselsättningsläget, vilket drabbarungdomar utan yrkesutbildning eller arbetslivserfarenhet särskilt hårt. Jag räknar med att såväl de nya beredskapsarbetena somungdomsplatserna i hög grad skall komma invandrarungdomar till godo. 5 (): Jag vill först tacka arbetsmarknadsministernför svaret .Som framgår av svaret är arbetsmarknadsministern väl medveten om deproblem som finns bland invandrarungdomarna och att de är större än blandmotsvarande grupp svenska ungdomar. I genomfördes , på initiativav LO-sektionen i , en undersökning av invandrarungdomarna där. Orsakentill detta var att man hade noterat att arbetslösheten bland de invandradeungdomarna var betydligt större än bland svenska ungdomar. Därför tog mantillsammans med statens invandrarverk och länsarbetsnämnden i detta initiativtill undersökning. Därvid försökte man finna orsakerna och förklaringarna tillden stora arbetslösheten bland invandrarungdomar i åldern 16-25 år.Målsättningen för projektet var att det skulle leda till att invandrarungdomarnasintressen skulle kunna tillvaratas på ett bättre sätt, men också att sådanakunskaper skulle erhållas att åtgärder i form av utbildningsinsatser ellerandra insatser som ger ungdomarna sysselsättning skulle kunna vidtas. Undersökningen omfattade 131 ungdomar. Det skulle ta förlång tid om jag försökte redovisa, alla sifferuppgifter och annat som kommitfram vid undersökningen. Jag vill dock peka på att språksvårigheterna går somen röd tråd genom hela undersökningen. Ungdomarna säger att de har missatmycket pä grund av dessa. De säger också att de alldeles för tidigt, utan attkunna svenska, har blivit satta i svensk skola. Lärarna kritiseras för att deinte tar tillräcklig hänsyn. Uttrycker man sig inte bra, så blir man satt påmellanhand, sägs det bl. a. i undersökningen. De här problemen skulle enligt många av dessa ungdomarkunna avhjälpas genom praktiska övningar i samband med inlärningen. Då skulleinte språket betyda så mycket som det gör . Ungdomarna tror att de genom praktiskaövningar skulle kunna följa undervisningen på ett helt annat sätt och attmotivationen dessutom skulle bli bättre. Många av ungdomarna krävde också bättre disciplin.Förvånansvärt är kanske att just de som uppgav att de hade busat eller att destruntat i skolan underströk detta. Den gruppen sade ungefär så här: Sådanthade inte gått hemma. Då hade vi fått precis vad vi behövde; en riktig omgång. Att språksvårigheterna var det största problemet påpekademånga. Därför undersöktes just detta. I undersökningen sägs att av deintervjuade ungdomarna upplevde språkproblemen som besvärande..Man fann vidareatt de som hade längst arbetslöshetstid också hade de största språkproblemen. På frågan om vilken typ av arbete ungdomarna ville hasvarade väldigt många: Jag tar vad som helst, bara jag får ett arbete och kantjäna pengar. Men det finns ju inga arbeten, inte ens ett städjobb, att få. Det framkom också av svaren på den frågan att ungdomarnahade en ganska låg ambitionsnivå. Vad man krävde var enklare industriarbeten,städjobb, mindre kvalificerade arbeten i vårdyrken, jobb som diskare ellerliknande på restuarang, etc. Ungdomarna hade alltså inte särskilt höga anspråk. Ett annat problem som tydligt kom fram i undersökningengällde frågan om diskriminering. Man försökte kartlägga om intervjupersonernavarit utsatta för någon form av diskriminering som gjort att de slagits ut påarbetsmarknaden. I det sammanhanget frågades exempelvis varför de intervjuadehade slutat på tidigare arbeten, varför de ännu inte fått något arbete, varförde inte kommit in på någon utbildning, om de blivit sämre behandlade än inföddasvenskar, hur kontakten med myndigheter och arbetsgivare varit, hur de hadeupplevt språkproblemen, om de blivit sämre behandlade på arbetsmarknaden änandra, om de var dåligt förberedda för utbildning, osv. ansåg att de hade blivit diskriminerade, rnedan 46 %svarade nej på den frågan. "Svårt att säga" angav . Ett vanligt argument var: "Om jag hade bytt namn, såhade jag fått arbete för länge sedan. har de frågat mig om jag ärinvandrare. Då jag svarat ja har man sagt: Vi hör av oss. Och så sker detaldrig. Arbetsgivarna har plötsligt fått många skäl att avsluta samtalet. Påett ställe hade jag avtalat tid för att söka arbete och vid dörren blev jagbortmotad. Motiveringen var att arbetet var tillsatt." Några uttryckte det så här: "Har man ett utländsktnamn, så blir man inte ens kallad till anställningsintervju. Sedan spelar detingen roll hur bra betyg man har. Arbetsgivarna accepterar inte betygen frånhemlandet. De är bra och översatta till svenska. Hade jag varit svensk med debetygen, hade jag säkert haft arbete." Om åtgärder för att minska arbetslösheten blandinvandrarungdom Om åtgärder för att minska arbetslösheten bland invandrarungdom Andra har sagt: "Jag talar inte så bra svenska, såarbetsgivaren frågade mig om jag hade fått någon utbildning i svenska förinvandrare. Har inte fått svenska för invandrare, för lagen stoppar mig." När det gäller diskriminering så upplevde dessainvandrarungdomar att den förekom mest på allmänna platser; på gator och torg,i bussar och affärer. Berusade personer, de s. k. modiga sanningssägarna,utmärker sig här. På det finns många exempel, och jag behöver inte ta uppkammarens tid med att räkna upp dem. Det framgår tydligt och ofta i massmediaatt ungdomar och naturligtvis även vuxna människor upplever diskriminering. En mycket intressant fråga i den här undersökningen är denpessimism som dessa ungdomar känner. Inte troddeatt det skulle bli sämre . Det är en skrämmande siffra. LO-sektionen i fortsatte det här arbetet med attäven intervjua en hel del arbetsförmedlare. Man gick också ut till en storgrupp av företagare i och ställde frågor. Jag tärikte redovisa någrasynpunkter i svaren från en del arbetsförmedlare. - Det här materialet skalljag sedan gärna överlämna till arbetsmarknadsministern, eftersom det är så passintressant. Jag tror att det kunde vara lämpligt att följa upp det med liknandeundersökningar på andra håll i landet. Man ställde en hel del frågor, och jag tänker inte ta uppalla. Man frågade t. ex. arbetsförmedlarna: "Anser ni attinvandrarungdomen behöver mera utbildning och i så fall vilken typ, exempelvisyrkesinriktad utbildning eller allmän skolunderbyggnad?" På den frågansvarade man ja; uppfattningen var att dessa ungdomar behöver mer utbildning,gärna då praktisk, yrkesinriktad utbildning. Möjligheterna skulle finnas attvid intagning till sådan utbildning prioritera de svagaste inom denna grupp.Helst, säger man, skulle invandrarungdomarna behöva ligga något högre vadutbildningen beträffar för att kunna hävda sig i konkurrensen med svenskaungdomar. Vilka är de största svårigheterna när det gäller att geinvandrarungdomarna sysselsättning? Det var en fråga. Det svaras att bristandebaskunskaper och skolunderbyggnad är ett stort hinder, men också detta att haett utländskt namn tycks ligga dessa ungdomar i fatet då de söker jobb på öppnamarknaden. Det sistnämnda gäller också invandrarungdomar med yrkesutbildningoch goda betyg. Jag vet mycket väl att det inte är lätt att ge någraenhetliga, generella svar på sådana här frågor, eftersom invandrarungdomarnaförvisso inte utgör någon enhetlig grupp. Det finns stora skillnader imöjligheterna mellan ungdomar som vuxit upp i och gått i svensk skolaoch ungdomar som kommit hit när de blivit äldre. Det finns också storaskillnader mellan pojkar och flickor och mellan olika nationaliteter. Det råderinget tvivel om den saken. Jag vet också att när det gäller invandrarungdomen är denkanske största svårigheten den dåliga arbetsmarknaden: Det råder inget tvivelom att den här gruppen av ungdomar har det betydligt svårare och är betydligtmer utsatt än andra. InomLO-sektionen gjorde man sedan en uppföljning och besökte 235 Avsikten var att göra personliga besök vid företagen i och undersöka om det som invandrariingdo-mari.a hade angivit som hinderför att få arbete stämde överens med verkligheten. Av de 235 företagen var 12 företag enmansföretag. 102företag hade upp till 10 anställda, 91 företag hade 11-50 anställda, och 30företag hade över 50 anställda. Samtliga branscher besöktes, och nästanundantagslöst sade man inom varje bransch att den var "speciell" ochatt man därför kunde anställa endast yrkeskunnig personal. Av alla 235företagen var det endast 15 som trodde sig ha möjligheter att nyanställa underhösten 1981-våren 1982. Namn och adress på dessa optimistiska företag lämnadestill arbetsförmedlingen i , men vid senare uppföljning har detkonstaterats att inget av de företagen ännu har nyanställt några ungdomar,varken svenska eller invandrare. Många av dessa företag anställer personal genom personligarekommendationer, eftersom man anser att de personer som kommer från arbetsförmedlingeninte passar in i företaget. Man säger: De skickar ofta personer som inte harförutsättningar för att klara jobbet. Man säger också: Annonsering idagspressen ger oftast bättre resultat. Som ett exempel nämndes det att det var 100 ungdomar somsvarade på en annons om ett jobb och att företaget då hade större möjligheteratt välja vem som skulle anställas. Man sade också att det här var ett exempelsom visade att ungdomar som vill jobba har möjligheter att få ett jobb om detar chansen. När man frågade företagarna om de kunde tänka sig attanställa ungdomar som har genomgått någon yrkesutbildning var svaren oftastnegativa. På många företag menade man att en del av de ungdomar som genomgåttAMU-utbildning inte haft det rätta intresset och den rätta motivationen. Mänga,sade man, går på utbildning för att de tycker att det inte finns något annatval. Däremot ansåg man att det inte var fel på utbildningen, det var kunnandetsom inte var'tillräckligt. Ett genomgående krav från de flesta företagarna påde ungdomar som kunde tänkas få jobb på deras företag var att de måste seordentliga ut och uppträda vårdat, och det borde ungdomen lära sig i skolan. I sammanfattningen av den här gruppens undersökningarsäger man att man tycker att resultatet från undersökningen med de arbetslösainvandrarungdomarna själva och det man kom fram till när man intervjuadeföretagare egentligen stämmer ganska bra överens. Företagarna menar attinvandrarungdomarna måste kunna tala, skriva och läsa svenska. De skall varavälutbildade och helst ha lång yrkeserfarenhet från något svenskt företag. Attnågon är välutbildad i sitt hemland brukar det oftast inte tas någon hänsyntill. LO-sektionen i följer nu upp denna undersökninggenom att ta kontakt med skolmyndigheterna i , med AMU, länsarbetsnämnden,arbetsförmedlingen, invandrarnämnden och föratt gemensamt genom informationsträffar som arbetsförmedlingen Om åtgärder för att minska arbetslösheten blandinvandrarungdom Om åtgärder för att minska arbetslösheten blandinvandrarungdom kallartill förmå ungdomarna att ta en utbildning som senare kan leda till ett jobb.Man kommer också att intensifiera informationen till dessa ungdomar och upplysat. ex. om deras möjligheter till bidrag . Vad säger då ungdomarna själva? Låt mig ta bara ett parexempel som presenterades i Metallarbetaren för inte så länge sedan. , , har bott nästan hela sitt liv iSverige. Hon var bara när hennes föräldrar flyttade hit frånJugoslavien. gick hon lit gymnasiet och har gått arbetslös. "- Jag har ett helgjobb på en hamburgerbar. Det varnär jag började där som jag första gången märkte att det fanns svenskar sominte gillade invandrare Annars har jag nog aldrig blivit diskriminerad själv.Men många av mina kamrater har blivit det. Det hör jag ofta. Men man är ju denman är och det går aldrig att komma ifrån. - Jag tror attdet kommer bli hårdare motsättningar mellan svenskar och invandrare, Det harblivit värre bara med bråk mellan svenska ungdomar ochinvandrarungdomar. - Minafiiräldrars högsta önskan är att kunna återvända till . Och åker deså åker jag med. Men helst skulle jag vilja stanna och arbeta förstoch tjäna lite pengar." Det var hennes syn. är också och har hela sin skoltidgått i svensk skola. "Flon var när hon kom till frånJugoslavien med sina föräldrar. har gått arbetslös sen hon gick utgymnasiet . -Jag har upplevt att jag inte får jobb för attjag är invandrare. Det känns kränkande. Ofta säger arbetsgivarna inte det öppettill mig men blickar säger mer än ord. Men jag tar inte vilketjobb som helst. -Jag har ju läst för att få ett jobb som jag trivs med.Jag har funderat på att studera vidare för att kunna få ett sånt jobb. Jag har sökt jobb som affärsbiträde, kontorist . Men inte fått nåt. - Det krävs en stor värdighet som invandrare för att fåett jobb . Jag tycker det är viktigt att behålla sitt språk och sin kultur." ., osv. I den här tidningen återger man också en intervju med enarbetsförmedlare. Den börjar så här: "Har ni bara invandrare att skickapå de lediga jobben?" Jag tror att det räcker med dessa exempel, och jag villsluta mitt anförande med att ställa några frågor till arbetsmarknadsministern. Vi vet att arbetslösheten stiger månad för månad inte barabland invandrarungdomar utan också bland andra ungdomar. Vi vet att arbetsförmedlingarnahar ett tungt och hårt jobb. Vi vet att den tid som förmedlarna kan ägna åtvarje enskild ung människa också blir mindre och mindre. I detta läge harregeringen valt att skära ner AMS personalstyrka med 80 tjänster. Det tyckerjag är anmärkningsvärt. Vi socialdemokrater har föreslagit att man i ställetskulle öka antalet tjänster där och förstärka arbetsförmedlingarna med 380tjänster. Kommer arbetsmarknadsministern att ta hänsyn till att justinvandrarungdomarna får det allt svårare på arbetsmarknaden och därförbehöver ta i anspråk mer och mer tid av förmedlarnas tjänster? Kommer detförhållandet att påverka arbetsmarknadsministern till beslut i positivriktning? Vi vet också att beredskapsarbeten har en viktig funktionatt fylla i detta sammanhang. Den av regeringen föreslagna nivån ligger på 4,5miljoner dagsverken. Det är enligt mitt sätt att se helt otillräckligt. Jagvill fråga: Är arbetsmarknadsministern beredd att vidta åtgärder för attåstadkomma någon ökning av antalet beredskapsarbeten ? När det gäller utbildningen, som jag har uppehållit migvid ganska länge, vill jag fråga om det finns några planer på att ökaarbetsmarknadsutbildningen? Utan tvivel är dålig utbildning ett hinder förmånga invandrarungdomar, och det skulle betyda mycket för dessa ungdomar attfå rätt utbildning, dvs. en klart yrkesinriktad utbildning. Slutligen tror jag att det är oerhört väsentligt att manfångar upp de arbetslösa invandrarungdomar som inte har tillräckligt godakunskaper i svenska språket. Det kan visserligen vara så att de talar svenska,men de har ofta svårt för att läsa och framför allt för att skriva svenska. Minfråga är därför : Ämnar arbetsmarknadsministern vidta några åtgärderför att se till att arbetslösa invandrarungdomar ges möjlighet tillundervisning i svenska? Om åtgärder för att minska arbetslösheten bland invandrarungdom Det referat som har gett härav en undersökning beträffande invandrarnas läge på arbetsmarknaden var mycketinnehållsrikt. Jag ser fram emot att få ta del av materialet direkt.Undersökningen bekräftar på många punkter vad andra undersökningar har visat. Regeringen gav 1980 ett antal myndigheter i uppdrag attnärmare kartlägga invandrarnas situation i samhället i stort samt att kartläggavilka insatser som myndigheterna gör och hur de bättre kunde samordnas. En avrapporterna avlämnades sedan-rapporten den har iårets budgetproposition utförligt behandlats av statsrådet av det som här har berört finns också redovisat somattityder och inställningar i de rapporterna samt i statsrådet och förslag till åtgärder. Det visar bl. a. att det är ett stortantal områden i politiken som berörs när man skall försöka hjälpa inte minstungdomarna till utbildning och arbete - alltifrån kapacitetsfrågor i arbetsförmedlingentill påverkan av attityder hos oss alla. Om jag håller mig till arbetsmarknadspolitikens område, såkan jag konstatera att vi under en lång följd av år inomarbetsmarknadsutbildningen har avsatt en stor del av kapaciteten just för atthjälpa invandrarna på arbetsmarknaden- faktiskt mer än vad som framgår av mittinterpellationssvar. Jag vill därför korrigera en uppgift som fanns där; Ejmindre än av dem som är i arbetsmarknadsutbildning är invandrare - inte , som det nämndes i svaret. Det visar alltså att det är en mycket viktigresurs som här står till invandrarnas förfogande. Om åtgärder för att minska arbetslösheten bland. berörde frågan om praktiska knep iundervisningen för att ge bättre hjälp till dem som har bristfälliga kunskaper.Jag tror att jag kan säga att de olika metodologiska knepen utvecklassuccessivt. Kanske har man i det avseendet kommit längre iarbetsmarknadsutbildningen än man gjort inom många andra sektorer avutbildningsväsendet. Ett sätt är naturligtvis att varva de praktiskafärdigheterna med svenska för invandrare och på det viset ge både yrkeskunskapoch kunskaper i svenska, som en del av yrkesutbildningen sker på detegna språket. berörde också arbetsmarknadsutbildningen ien av sina fyra avslutande frågor.