prot · G509166 · 1981-12-31 00:00:00 — Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 8 av m. fl.med 136 röster mot 28 för motionerna 2281 av m. fl. och 2283 avLars m. fl. i motsvarande del. 175 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 172 röster mot 167 förreservation 8 av m.fl. Mom.2 (den flygtekniska forskningen) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 71 för reservation 9 av Per m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (samhälleligt övertagandeav den svenska försvarsindustrin) Utskottetshemställan bifölls med 319 röster mot 20 för motion 1586 av m. fl. Mom.3 (ett program för flygplansindustrin) Utskottetshemställan bifölls med 319 röster mot 20 för motion 2283 av m. fl.i motsvarande del; Mom. 2(huvudverkstadsprincipen) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 168 för reservation 10 av . Mom. 1 (de värnpliktigasförhållanden under grundutbildningen) Utskottetshemställan bifölls med 319 röster mot 20 för motion 1110 av m. (Se dock mom. 2 och 3!) Mom.2 och 3 (arbetsmiljöfrågor, m. Vidvotering genom rösträkning avgavs 169 röster för utskottefs hemställan och 169röster för reservation 11 av m. fl. Kammarenbeslöt med 170 röster att punkt 13 i sin helhet skulle återförvisas tillutskottet. 169 röster avgavs för att mom. 2 och 3 skulle avgöras omedelbartgenom lottning. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Mom. 2 (mål för ökning avvärnpliktsförmånerna) Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 169 för reservation 12 av . i motsvarande del. Mom.3 (dagersättning till värnpliktiga m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 12 av m. fl.i motsvarande del med 150 röster mot 20 för motion 535 av m. fl. 169 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 170 röster mot 169 förreservation 12 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 5 och 17 (anslag tillReglering av prisstegringar för det militära försvaret) Utskottetshemställan bifölls med 315 röster mot 20 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 4 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 6, 7, 10, 11, 14 och 15 Kammaren biföllreservation 14 av i m. fl. Utskottetshemsfällan, som ställdes mot motion 2261 av och ,bifölls med acklamation. Mom.4 (sammanslagning av , statens brandnämnd och riksnämndenför beredskap) Utskottets hemställan bifölls med 316 röster mot 20för motion 2283 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 6 (besiktningsmänknutna till länsstyrelserna) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 70 för reservation 16 av Per m.fl. Mom. 8 och 9 (verksamhetinom civilförsvaret som inte avser skyddsrum. Fredagendén "" ""' ' 4 iuni 198? Utskottetshemställan bifölls med 318 röster mot 20 för motion 2283 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Samordnad datapolitik(UbU) Mom. 6, 10c, 11 och 13 (anslag till Inköp av livsmedel m.m. för beredskapslagring m. Utskottetshemställan bifölls med 170 röster mot 169 för reservation 17 av . Mom. 4 a (hälso- och sjukvården samt socialtjänsteni krig) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservafion 18 av i.Gävle m. fl. med 113röster mot 22 för mofion 2283 av m. fl. 203ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen biföllsutskottets hemställan med 240 röster mot 97 för reservafion 18 av GunnarBjörk i m. fl. Mom. 7-9 (anslag tillBeredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m:) : Utskottets hemställanbifölls med 312 röster mot 20 för motion 2283 av m. fl. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1981/82:38 om samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123 delvis) (förnyad behandling). Anf.54 (): Eftersom denna fråga tidigare behandlats i kammaren och vi har haftärendet återförvisat fill utbildningsutskottet och inga nya ställningstagandenuppstått, ber.jag med hänvisning fill fidigare debatt i frågan få yrka bifalltill reservation 2 och i övrigt till utskottets skrivningar. Anf;55 (): Med hänvisning till tidigare debatt berjag att få yrka bifall fill den moderata reservafionen som är fogad tillbetänkandet. 56 (vpk): Med hänvisning till vad vpk:s företrädare anförde då ärendetbehandlades förra gången yrkar jag bifall fill vpk:s mofion 2409 i berördadelar. 57JÖRGEN (): Nr 166 Jag yrkar bifall till utskottets hemsfällan idess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. Samordnad data-Utskottetshemställan återfanns i utbildningsutskottets betänkande 1981/ politik (AU) Mom. 1 (bred utbildning i datafrågor) Utskottets hemsfällan bifölls med 251 röster mot 70 förreservation 1 av Hans Nyhage m. fl. Mom. 2-7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 8 (fortbildning på dataområdet för lärare) Utskottefs hemsfällan bifölls med 161 röster mot 160 förreservation 2 av m. fl. Mom. 9 (kvotering av kvinnor till de tekniskautbildningslinjerna) Utskottets hemställan bifölls med 300 röster mot 20 förmotion 2409 av m. fl. i motsvarande del. 7 § Samordnad datapolitik Föredrogs arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /82:29 om samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123 delvis)(förnyad behandhng). 58 (): Jag hänvisar när det gäller arbetsmarknadsutskoftetsbetänkande 29 om samordnad datapolitik till tidigare debatt och yrkar bifalltill de socialdemokratiska reservationerna 2, 3 och 4. 59 (): Jag yrkar bifall till reservation 1. 60 (vpk): Även i detta ärende vill jag med hänvisningtill vad som har anförts yrka bifall till vpk-motionen 2409 i berördadelar. 61 (): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. Hälso- och sjuk- vårdslag, m. m. Utskottets hemställan återfanns iarbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:15. Mom. 1 (ytterligare resurser till arbetsförmedlingen) Utskottets hemställan bifölls med 298 röster mot 21 förmofion 2409 av m. fl.j motsvarande del. 4(stPt'b-,L£g till utbildning i mindre ochmedelstora företag i samband med datorisering m. - Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 70 för reservation 1 av AlfWennerfors m. fl. Mom. 5 (beredskapsarbeten i kombination medarbetsmarknadsutbildning, BAMU) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 160 förreservation 2 av m. fl. A/om 6 (facklig utbildningsverksamhet rörandedatoranvändning) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 160 förreservation 3 av m. fl. Mom. 7 (behovet av fortsatt yrkesutbildning vid ökad användningav datateknik) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 20 förmotion 2409 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 9 (arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensuppgifter inom det datatekniska området) Utskottets hemsfällan bifölls med 161 röster mot 160 förreservation 4 av m.fl. Mom. 12 (fjärrkontor, grannskapscentraler och s. k.hemterminaler) Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 20 förmotion 2409 av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8§ Hälso- och sjukvårdslag, m. m. 1981/82:51om hälso- och sjukvårdslag, m. m. 1981/82:97), 1981/82:52 om vissföljdlagstiftning fill hälso- och sjukvårdslagen m. m. (prop.1981/82:212) samt 1981/82:53 om ändringar i lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, m. m. 1981/82:72). 62 FÖRSTE VICE TALMANNEN: betänkanden 51, 52 och 53 debatteras iett sammanhang, och yrkanden beträffande samtliga dessa betänkanden fårframställas under den gemensamma överläggningen. Hälso- och sjukvårdslag, m. m. När snart tar ställning tillproposifion 1981/82:87 om en ny hälso- och sjukvårdslag, m. m., innebär det atfett omfattande och mångårigt arbete med att se över den centrala hälso- ochsjukvårdslagstift ningen närmar sig slutet. Detta arbete har inte alltid varitlätt, och motsättningarna mellan olika intressenter har ibland varit stora. Det är därför med så mycket större glädje som jag noteraratt socialutskottet i sitt betänkande står helt enigt, när utskottettillstyrker förslagen i propositionen. De uttalanden och den smärre justering avförfattningstexten som utskottet föreslår har jag ingen invändning emot. Enbetydande politisk enighet finns alltså för förslaget. Genom mina kontakter medLandstingsförbundet och personalens organisationer vet jag att enigheten ocksådär är stor. Självfallet vet jag också aft det fortfarande kan finnas vissaskillnader i inställning mellan olika partier och olika intressenter. Menviljan aft komma överens om de stora linjerna har övervunnit motsättningarna,och det är bra. Denna vilja och denna samstämmighet måste vara en utmärkt grundför def fortsatta arbetet med att utforma framtidens hälso- och sjukvård i Sverige.En hel del arbete återstår nämligen även efter det atf fattat sinabeslut. Jag hoppas atf de följdförfatfningar som regeringen skall utfärda skallkunna publiceras under den allra närmaste fiden. Med anledning av utskottetsuttalande angående föreskrifter om behörighet till och om tillsättning avtjänster vill jag dock redan här försäkra aft sådana föreskrifter kommer attingå bland författningarna. En mycket viktig förändring som sker är att landstingenåläggs att förebygga sjukdomar och skador hos den enskilda individen och hosbefolkningen i allmänhet. Den gamla lagstiftningen har naturligtvis intehindrat landstingen att engagera sig i dessa frågor, men den nya lagen gör dettill en skyldighet för dem. Det är en mycket viktig markering, som ocksåframgår av lagens namn, hälso- och sjukvårdslagen. Hälso- och sjukvården får ju i det löpande arbetet enmycket omfattande information om orsakerna till ohälsa. börlandstingen på ett helt annat sätt än tidigare ta till vara, sammanställa ochbearbeta den information som de får om risker i människornas livsmiljö.Informafionen skall landstingen sedan använda i den egna verksamheten både närhälso- och sjukvården planeras och i det förebyggande arbetet som är inriktatpå de enskilda individerna. Landstingen skall också förmedla sin informationtill 7 protokoll 1981/82:166 Hälso- och sjukvårdslag, m. m. andra samhällsorgan och på så sätt bidra fill enförbättrad livsmiljö för befolkningen. Även det individinrikfade förebyggande arbetet måste iframtiden förstärkas. Def kan ske genom upplysning, så att människornasmöjligheter aft leva ett hälsosamt liv förbättras och genom atf de får ökademöjligheter aft själva ta hand om lindrigare sjukdomar och skador i familjen.Det förebyggande arbetet ställer nya krav på landsfingen. Nya kunskaper behövsockså. Dessa kunskaper måste förvärvas genom forskning och försöksverksamhet.Det är nödvändigt att möjligheterna atf förebygga ohälsa förbättras, om viskall kunna fortsätta att förbättra människornas livsvillkor och hejda enoroande utveckling av kostnaderna för hälso- och sjukvården. Den nyalagen förstärker också patientens ställning i vården. Lagen ställer flera krav på hälso- och sjukvården. Jagskall infe nu fa upp tiden med en fullständig genomgång av dessa krav, även omjag gärna skulle vilja. Två krav vill jag dock något beröra. Det första rörpatientens självbestämmande och rätt fill skydd för sin integritet. Till deftakrav ansluter bestämmelserna om atf patienterna skall få en begriplig ochtillräckligt omfattande informafion och atf vården skall ske i samråd medpatienten. Den debatt som förekommit om den s. k.Ludwigstudien om olika metoder för skrapning av kvinnor har mycket tydligtvisat hur vikfig informationen är - även den som rör alternativa behandlingsmetoder. Det tycks fortfarande förekomma att pafienten barainformeras om ett behandlingsalternativ, även om flera alternativ finns. Så fårdef inte förbh. Det är också viktigt atf patienten får reda på sinarätfigheter, t. ex. att vägra behandling och aft när som helst avbryta enpågående behandling. Det andra krav som jag vill uppehålla mig vid rörkontinuiteten i kontakterna mellan patienten och personalen. Med kontinuitetmenar jag då möjligheten för patienten aft få träffa samma läkare ellersköterska vid olika besök. Här har det funnits, och finns fortfarande, stora bristeri hälso- och sjukvården fill men för patienterna och vården. Det gäller bådeden öppna och den slutna vården. Behovet av att få träffa samma personal är,som jag ser det, särskilt stort för vissa kategorier, t. ex. äldre människor.Under senare tid har försök gjorts att finna modeller för aft komma fill rättamed problemen. Dessa försök har visat att det går atf förbättra kontinuitetenbl; a. genom införande av husläkarsysfem. Aft landstingen nu åläggs aft främjakonfinuifeten ser jag som ett mycket vikfigt steg i rätt riktning. Den nya lagen skiljer sig bl. a. pådef sättet från sjukvårdslagen aft landstingen får större möjligheter atfbestämma om organisationen och förvaltningen av den egna hälso- och sjukvården.Varje landsting kommer alltså atf kunna anpassa organisationen bättre fill sinaegna förutsättningar och den egna befolkningens särskilda behov. Skälet tillatt staten bör avstå från att meddela detaljbesfämmelser i dessa frågor ärsannerligen inte att dessa är mindre vikfiga. I stället är def - som jag serdet - på def sättet aft landstingen har bättre möjligheter att bedöma vilkenorganisafion som bäst passar behoven och förutsättningarna i just deflandsfinget. landstingen ser ju fakfiskt ganska olika ut. Det gällerinte bara t. ex. geografi och befolkningssammansätfning, utan fakfiskt ocksåsjukvårdskonsumtionen. Med hänsyn fill statens ansvar för det vi brukar kalla densamlade välfärdspolifiken och samhällsekonomin bör staten också ha ansvaret förden övergripande centrala planeringen och samordningen av hälso- och sjukvården. Ett nära och regelbundet samråd om denna planering ochsamordning måsfe finnas mellan stat och landstingskommuner. Samrådet börförankras inom med hänsyn till aft departementet har detövergripande ansvaret för hälso- och sjukvården och socialpolitiken i övrigt. Utvidgningen av landstingens ansvar för hälso- ochsjukvården innebär inte något hinder för andra att bedriva vård. I proposifionenbetonas i stället att även den privata vården skall ges goda möjligheter: Denbehövs nämligen som ett komplement fill den offentliga vården. Den enskildavården kan också ibland ha andra kvaliteter än den offentliga vården. Därför ärden bra som ett alternafiv för dem:som föredrar den vårdformen. Det stora reformarbetet på hälso- ochsjukvårdslagstiftningens område är snart, fullbordat. Arbetet har ock.såfidigare resulterat i nya vikfiga lagar. Jag tänker närmast på lagen om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen med bestämmelser om personalens allmännaåligganden och om disciplinära åtgärder. Jag tänker också på lagen om förtroendenämnderinom hälso- och sjukvården, som vid behov skall informera, stödja och hjälpapafienter. De lagarna har haft som väsentligt syfte att förbättra den enskildepatientens ställning, precis som dagens lag; Jag skall i detta sammanhang infeheller underlåta att nämna regionsjukvårdspropositionen. Låt mig avslutningsvis sammanfatta: Redan i 2 § i vårregeringsform står det bl. a. att det särskilt skall åligga def allmänna aftverka försocial omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. En avförutsättningarna för att den bestämmelsen skall uppfyllas är att vi har en godhälso- och sjukvård, och vi vet också genorn olika undersökningar att svenskafolket fäster stor vikt vid atf få en god sjukvård. -Den nya hälso- och sjukvårdslagen skall - hoppas jag - geoss goda möjligheter att fortsätta arbetet för att så långt def någonsin ärmöjhgt garantera människorna en god hälsa, men också, när hälsan trots alltibland sviker, en god vård. Med de grunder för vården som anges i 2 och 3 §§,där patienten sätts i centrum, är förutsättningarna goda. Jag tänker på aft lagen skall garantera en godhälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen men också på de kravsom sammanfattningsvis skall gälla för vården, nämligen aft den skall vara avgod kvalitet och tillgodose patienternas behov av trygghet i vården, varalättillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritetoch främja kontinuitet i kontakterna mellan patient och personal. Hälso- och sjukvårdslag, m. m. Hälso- och sjukvårdslag, m. m. Patienten får en stärkt ställning -vården, herr falman, är ju fill för patientens skull. Under detta anförande överfogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 64 (): I de tre betänkanden från socialutskottet somnu diskuteras är vi helt eniga på varje punkt. Men de här frågorna ärnaturligtvis så intressanta aft vi för den skull måste ägna betydande fid åfdebatten här i kammaren. I den ena frågan, som gäller ny sjukvårdslag, har vi heltanslufit oss fill förslag, som utformats i gottsamförstånd med ledning och där vårt-parti bl. a. kunnatpåverka departementets beredning. Inom parentes sagt: Hade samma möjlighet funnits för ossatt påverka riksdagsbeslutet i försvarsfrågan som i sjukvårdsfrågorna, är defmöjligt atf försvarsbeslutet hade fått en något annorlunda karaktär. I den andra frågan, som gäller ändringar i lagen omberedande av sluten psykiatrisk vård, har vi fått flera av våra motionskravfillgodosedda. Bakom besluten i dessa båda ärenden står ett enhälligtsocialutskott. Jag är angelägen om att poängtera detta. Skall jag göra ensummering av socialutskottets arbete, måste det slås fast atf vi trotsblockpolitiken kunnat lösa många frågor i samförstånd. Om detta är en frukt av aft vi har bemödat oss om aft föraen saklig debatt i lagstiftningsfrågor som gäller sjuk- och socialvård, det fårandra bedöma. Men jag tror att det ändå har ett värde att vi kunnat lösa dessafrågor i eff brett samförstånd. Detta är frågor som griper in i människornas liv. Detsammakan förvisso sägas om både arbetslöshets- och sjukförsäkringen. Där harförsämringar påbjudits av regeringen som vi socialdemokrater reagerat hårtemot, men vi har inte haft någon framgång där med våra förslag. Det hartydligen varit lättare att kunna påverka denna lagsfiftning i rätt riktning.Jag noterar detta och far det på sätt och vis som ett belägg för atf det ändåfinns en viss samarbetsanda mellan partierna kvar när det gäller lagsfiftningeninom hälso- och sjukvårdens område. Den propositionen om en ny hälso- och sjukvårdslag som vinu behandlar har egentligen en lång historia bakom sig, som ocksåsjukvårdsministern sade. Fem regeringar har styrt landet under den fid somHSU-utredningen arbetat - så kallade sig den utredning som dåvarandesocialministern tillsatte 1975 med uppgift att reformerasjukvårdslagen. Den nuvarande detaljerade lagsfiftningen ersätts med enmålinriktad ramlag. Den nya lagen ger stort utrymme för landstingskommunernaaft utforma vården efter lokala .och regionala behov och förufsätfningar. Målet för hälso- och sjukvården är självklart. Def är engod hälsa och en god sjukvård på lika villkor för hela befolkningen. Det är vikfigt med dettakonstaterande. På andra håll i världen har man en annan syn på vårdfrågorna.Det som vi anser vara en självklarhet är något helt annat i länder där hälso-och sjukvården är privatiserad och där man är utlämnad till marknadskrafternasfria spel. Landstingskommunerna ges ett vidgat ansvar förbefolkningens hälsa. Landstingskommuner åläggs sålunda, förutom aft erbjudasjukvård, även att förebygga ohälsa hos befolkningen genom insatser riktade motsåväl människorna som miljön. Genom sin livsföring och goda levnadsvanor kanmänniskor inte bara utgå eller begränsa sjukdomar och skador utan även öka sitteget välbefinnande. För detta krävs bl. a. upplysning och informafion. Människornashälsa påverkas också av samhällets miljöutformning. Landstingskommunerna skalldärför ta till vara, sammanställa, bearbeta och utnyttja den informafion somfinns inom hälso- och sjukvården om risker i människornas livsmiljö. Ett antal krav ställs på landstingskommunernas hälso- ochsjukvård. Den skall vara av god kvalitet, fillgodose patienternas behov avtrygghet, vara lätt tillgänglig samt bygga på respekt för pafientenssjälvbestämmande och integritet. I sistnämnda hänseende åligger det bl. a.landstingen att informera patienten om hälsofillståndet och debehandlingsmöjligheter som finns. Patienten skall vidare, så långt det ärmöjligt, ges fillfälle att samråda med personalen om den egna vården,ochbehandlingen. En god konfinuitet i kontakterna mellan pafienten och hälso- ochsjukvårdspersonalen skall främjas. Man kan säga att lagförslaget står i god samklang med denpraxis som redan har utvecklats på sjukvårdens område. Genom att den nya lagenär en ramlag ger man stora utrymmen för sjukvårdshuvudmännen att utforma vårdenefter de olika behov som föreligger. Med hänsyn till att människornas hälsa påverkas av olikasamhällsmiljöer, blir det landsfingens uppgift att informera människorna om derisker som de möter i olika miljöer. Hälso- och sjukvården skall ifortsättningen mera aktivt än medverka i samhällsplaneringen och kandärigenom påverka miljöutformningen i vårt samhälle. Landstingen får också i uppgift att planera verksamhetenså att en god vård ordnas för hela befolkningen. Regleringen av denorganisatoriska uppbyggnaden av hälso- och sjukvården har begränsats, menreglerna om politiskt vald styrelse kvarstår. Som förut kommer det medicinskaledningsansvaret aft åvila läkare. Tillsynen över landstingens hälso- ochsjukvård åligger . Djupare än så går jag inte in i ramförslagef.Jag fror atf det har siff sfora värde aft regeringen och istort sett är eniga om den nya lagen. Den har föregåtts av en stor utredningdär alla berörda har kunnat medverka. Def är min förhoppning atf lagen skallvisa sig vara väl anpassad till de skilda förhållanden som råder i samhälletsolika delar och att erfarenheterna av den, när man om något årtionde behövergöra en ny översyn, skall vara goda. Hälso- och sjukvårdslag, m. m. Hälso- och sjukvårdslag, m. m. Om lagen om sluten psykiatrisk vårdkan jag fatta mig relativt kort. Utskottet har tillstyrkt propositionen ihuvudsak, men också gått de socialdemokratiska motionärerna till mötes genomatt vi fått vissa icke oväsentliga sakfrågor tillstyrkta. Sålunda har utskottettillstyrkt bifall till vår framställning om återkommande prövning avvårdbehovet. Socialberedningen föreslog aft överläkaren skulle anmäla fall sombehövde vårdas än fre månader. Regeringen har följt det förslaget. I vår mofion ville vi ha en omprövning . Det har utskottet tillstyrkt. Man säger att erfarenheten avtillämpningen av denna fråga kan vara nyttig vid den större reformering som defingår i socialberedningens uppgift att framlägga förslag om. Vi har vidareföreslagit ytterhgare lekmannainslag i utskrivningsnämnden och psykiatriskanämnden, där vi anser aft behovet av socialt verksamma personer är värdefullt.Även i det fallet har utskottet tillstyrkt mofionskravef. Utskottet har också tillgodosett vårt krav på aft deintagna skall ha rätten till information införd i lagen. Frågan om samordning av den nya hälso- och sjukvårdslagenoch LSPV är angelägen. Utskottet nöjer sig emellertid med atf konstatera attdet måste ske . Man fillkännager för regeringen atf frågan infe bör anståtill dess socialberedningens slutliga förslag föreligger. LSPV:s anpassningtill den nya sjukvårdslagen måsfe ske så snart def är möjligt. Utvecklingen avden psykiatriska vården får inte försenas. Det är i stort vad utskottet har kommit framfill vid granskningen av proposifionen och de föreliggande motionerna. Deftillkommer socialberedningen att arbeta vidare på en reformering avlagstiftningen och atf anpassa den nya lagen till lagen om hälso- och sjukvårdsfrågorna. Jag yrkarbifall i alla avseenden till socialutskottets förslag. 65INGA (vpk): Jag kan försäkra både och att om vpk hade beretts möjhghet att arbeta i utskottet - vilket viinte har - hade enigheten inte varit fullständig. Vpk hade reserverat sig närdef gäller def första betänkandet om hälso- och sjukvårdslagen. Det mest väsentliga i regeringens förslag till en nyhälso- och sjukvårdslag är att man vill genomföra en s. k. ramlagstiftning påhälso- och sjukvårdens område. Landstingen får ansvaret för hälso- ochsjukvården, men man tar bort alla regler som styr verksamheten i detalj och gerrikfiinjer för på vilken kvalitetsnivå vården skall bedrivas. Motivet sägs varaatt man vill utöka demokratin och åstadkomma en decentralisering från statligaverk till de enskilda landstingen.