prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — 25CARL-HENRIK (vpk): Arbetsmarknadsministern har frågat tvä gångerhur vi vill finansiera en arbetsskapande polifik. Jag ber om ursäkt för att jaginte har hunnit svara på den frågan, men jag skall göra det . Hur vi vill finansiera en sådan politik är mera utförligtredovisat i den partimotion som vi väckte om den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken, och jag fär för ett mera ingående studium hänvisa dit. Menjag kan nämna två punkter. Vi vill varken allmänt öka skattetrycket eller sänkalönerna, som arbetsmarknadsministern såg som de enda utvägarna. Däremot har visagt följande. Vi föreslår - och det nämnde jag i mitt första anförande -för att skapa sysselsättning en särskild arbetsgivaravgift, som skall uttas påde största privata företagen. Vi menar att den ocksä kan ha en progressivkaraktär. Med denna avgift vill vi la in under nästabudgetår. Vi anser att del finns ett stort likvidiletsöverskotl hos en radstora företag. Vi vet ju också att det nu sker placeringar i icke-industriellverksamhet -spekulation, utlåning osv. - som antyder att det här finns ledigamedel som i stället borde kanaliseras till sysselsältningsskapande åtgärder.Detta är den ena viktiga punkien som vi föreslår. Vi anser också alt man under en viss lid kan acceplera ettökat underskott i statsbudgeten, om detta ökade underskott används förproduktiva investeringar, för att skapa nya arbeten. Del är alltså den andrasidan av vårt förslag. Vi medger en ökad underbalansering av budgeten medungefär under nästkommande budgetår ~ men alltså på delvillkoret alt de pengarna används för sådana åtgärder som skapar ökadsysselsättning. Detta är, tror vi, en väg ut ur krisen. Vi måste satsa under entid och ta pä oss detta ökade underskott för att komma ul ur den krissituationsom befinner sig i. Om arbetslösheten i och Detta är de bägge huvudförslagen som vi har lagt fram närdet gäller finansieringen av viktiga åtgärder. Vår motion innehåller ocksåandra förslag, såsom införande av moms på aktie- och värdepappershandeln påbörsen, vilket ger 2,5 miljarder. Vi menar att detta är motiverat bl. a. av denstora kursuppgången på pä Stockholmsbörsen. Vi kräver enengångsskatt på stora förmögenheter, vilket ger 1 miljard. Vi vill dra inövervinsterna pä vattenkraften och använda de pengarna särskilt för regionalasatsningar mot arbetslösheten. Vi har alltså redovisat på vilket sätt vi vill finansieradet program som arbetsmarknadsministern tydligen kände en viss attraktion till,eftersom han tyckte att det var enkelt och bra. Den enda punkt han var tveksamom föreföll gälla finansieringssidan. Men vi tror alltså att det problemet gåralt lösa. Vad sedan gäller frågan om utrikesbalansen och dearbetsmarknadspolitiska satsningarna säger ju regeringen i proposition nr 30 ihöstas, som jag har citerat , att även när det gällerindustripolitiken måste största restrikfivitet iakttas. Den skall också varaunderordnad strävan att satsa pä exportindustrin. Det är en exportleddexpansion som är regeringens huvudlinje. Vi tror av olika skäl inte på detta. rad stater med en med jämförbar ekonomisk situation har man precissamma program -man vill satsa på en exportledd expansion. Men den fråga somstår kvar är: Vem skall köpa denna ökade export, när alla stater vill satsa påen ökning av exporten? Hur går den ekvationen ihop? Vi tror inte att den gördet. Vi är anhängare av en omfattande utrikeshandel, ungefär iden utsträckning som vi har , av bruttonationalprodukten. Men vi trorinte pä de krav på en ökning av exportandelen som har framställts bl. a. av densenaste långtidsutredningen och som det förefaller som om regeringen skulleansluta sig till. Där finns alltså en skillnad i värderingarna. Vi tror mer påen satsning på att utveckla den inre marknaden, en fortsatt utveckling avförädlingsindustrin - att vi alltså skall förädla våra råvaror i stället föratt sälja dem som råvaror och halvfabrikat till utlandet. Det är alltså ensatsning på framför allt den inre marknaden som vi tror skall kunna föraSverige ut ur den ekonomiska krisen. Satsningen på exportledd expansion harhittills inte i något land visat sig lyckosam. 26TORE (vpk): envisas med att kommatillbaka till kommunistisk ideologi, och han gör gällande att jag skulle varamycket besvärad av hans underliga resonemang. Det tvingar mig faktiskt att gåupp i talarstolen än en gång. Jag är inte besvärad av att diskutera kommunisfiskideologi, och jag gör det gärna med . Men här och i dagdiskuterar vi arbetsmarknadspolitik i och åtgärder för att komma fillrätta med en mycket allvarlig situation för de arbetslösa. Dä diskuterar jagdetta med utgångspunkt i kommunisternas program och de konkretaförslag som vi under en lång följd av år har lagt fram om den svenskaarbetsmarknadspolitiken, om konkreta åtgärder i syfte att komma till rätta medde problemen.Ingemar får ursäkta mig, men då vi diskuterar arbetsmarknadspolitikkommer jag att fortsätta att ta kommunisternas program ochkonkreta handlingar i dessa frågor som utgångspunkt för mina inlägg idebatten. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ytterligare några ord till Carl-HenrikHermansson, eftersom denna fråga kan anses vara central för samtliga debattermed vänsterparfiet kommunisternas företrädare under resten av dagen. Det gällerhur man finansierar ökade offentliga utgifter. antog att jag kände en vissattraktion till de olika förslag som vpk har lagt fram. Jag kan hälla med omatt jag gärna skulle se att vi hade resurser att påbörja ökade investeringarbåde i kollektivtrafiken och på de andra håll som har nämnts här. Men del ärockså riktigt att jag känner tveksamhet, lindrigt sagt, till hur detta skallfinansieras. Jag kan bara konstatera att nubekräftar att den väg som vpk vill gå är att höja skatteuttaget, i delta fallmed kraftigt höjda arbetsgivaravgifter. Effekten därav blir att vi får lägrereallöner och/eller högre inflafion och sannolikt ocksä en lägrekonkurrenskraft för näringslivet. Man kan kanske komma fram fill att det blirmöjligt utan de här effekterna, om man nämligen blandar ihop likviditet ochlönsamhet, vilkel jag hade en känsla av alt C.-H. gjorde sig skyldigtill. Men om man - som jag nu har sagt - vill ha en fri ekonomi,där lönsamheten ändå är vägledande för hur vi fördelar våraproduktionsresurser, sä kan man inle ta lätt på den saken. Vem skall köpa det vi producerar i - frågade -om vi skall låta oss vägledas av en exportledd expansion i denekonomiska politiken? Ja, det är rikfigt all flera länder följer samma strategiför sin ekonomiska politik. Lösningen ligger ju i etl utbyggt samarbete och enutbyggd handel länderna emellan, där vi ägnar oss åt sådant som vi är bra pä,har kunskap om och har råvaror till. Del är i en expansion av denna frihandelsom vi har kunnai bygga upp vår välfärd, och det är detta ekonomiska system somvi skall hälla fast vid. Jag vill alltså, till skillnad frän C.-H. ,hålla fast vid en fri ekonomi för att därmed bevara vårt höga välstånd. Om arbetslösheten i och 28CARL-HENRIK (vpk); Jag glömde några punkter när jag skulleredogöra för våra skatteförslag, och jag kanske därför, efterarbetsmarknadsministerns senaste inlägg, nu skall komplettera redogörelsenunder . Vi vill inle bara höja vissa skatter - som jag redan harredogjort för: atl vi vill ha moms på aktie- och värdepappershandeln pä börsen,engångsskatt pä stora förmögenheter och en särskild arbetsgivaravgift för altskapa sysselsättning - ulan vi vill ocksä sänka vissa skaller: vi föreslår skall börja Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch med detredan nästa budgetår genom att slopa mervärdeskatten pä livsmedel, framför alltpä baslivsmedel, med . Vi säger nej till regeringens förslagom höjda skatter, på energi och bensin exempelvis. Vår politik är alltså ensumma av både skattehöjningar och skattesänkningar, som tillsammans brukarkallas för fördelningspolitik. Vi vill således ha en bättre fördelningspolitik påskatteområdet. Vi vill höja skatterna pä stora förmögenhelsägare och påspekulation med aktier. Vi anser det också motiverat att ta en del av delikvidiletsöverskotl som finns i företagen och sätta in dessa överskott föratt bereda sysselsättning. Det handlar alltså inte bara om de löpandeinkomsterna, utan det gäller också de slora likviditetsreserver som en del,framför allt de stora företagen, har samlat på sig och som icke nyttiggörsför en arbetsskapande produktion. Där har vi ju - och det har väl ocksåarbetsmarknadsministern lagt märke till - ett väsentligt negativt drag isamhällsekonomins utveckling, vilket man ändå inte kommit till rätta med. Jagtänker på den ökade betydelsen av spekulafion, av ränteinkomster och över huvudtaget av hela den ekonomi som är grå, halvsvart eller svart och som icke skaparnågra nya jobb utan bara innebär en omfördelning av redan skapade värden. Denmåste man attackera, och man måste se fill alt mera av de värden som finns utei samhället kommer till användning för produktiv verksamhet. Jag tror detta är elt allmänt program, som alla medborgareborde kunna instämma i. 29JOHN (vpk); Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret. Sedan jag ställde interpellationen har jag besökt arbetsförmedlingen imin hemkommun och där fått träffa de människor som söker ett jobb, men sominget fär. Jag har vidare besökt länsarbetsnämnden i mitt hemlän och därdryftat både nuvarande och kommande problem pä arbetsmarknaden. Osökt kommer jag att tänka på människorna jag mötte päarbetsförmedlingen, när jag läser arbetsmarknadsministerns svar och hansredogörelse över vilka miljoner och miljarder som anslagils för att bekämpaarbetslösheten. Jag är övertygad om att dessa människor och de övriga 150 000öppet arbetslösa inget har att invända mot vad som gjorts. Men del som gjortshar ju inte hjälpt dessa människor. De är fortfarande utan arbete, och de harenligt min mening full rätt att kräva etl arbete. Debatten borde sålunda handlaom dessa 150 000 människor och om vilka åtgärder som kan vidtas och bör vidiasför att de skall erhålla en meningsfull sysselsättning. För del handlardet om 7 000 öppet arbetslösa - antalet arbetssökande i länet är över 12 000. Vårt läns 2 500 ungdomar under 25 är som går arbetslösablir inte hjälpta av den uppräkning som arbetsmarknadsministern gör. Eller ärdel på det sättet att regeringen accepterar den arbetslöshet som råder?Utgör kanske dessa arbetslösa människor någon sorts avdelning av kollektivsjälvrisk i fråga om möjligheten att erhålla sysselsättning? Om vi är överensom all arbetslöshetär etl slöseri med människor och resurser, varför tillåls då arbetslöshet ochdärtill den ständiga stegring som skett ? säger arbetsmarknadsministern: "En ansvarsfullfinanspolitik är nödvändig för alt sysselsättningen skall tryggas på längresikt." Men detta konstaterande från sida borde välrimligen då följas av snabba initiativ för att komma bortfrän regeringens mycket oansvariga finanspolitik, som i hög grad medverkar tillatt försämra situationen pä arbetsmarknaden. Eller är det ansvar för andra ände arbetslösa som arbetsmarknadsministern tänker på, eftersom regeringen vidtarden ena åtgärden efter den andra som får till följd en ökad arbetslöshet? Det är alltså ca 7 000 öppet arbetslösa människor iVästerbollen som väntar pä elt besked, om och när de skall fä ett arbete. Densiffran kommer ytterligare att öka, eftersom en mängd varsel är lagda. IHörnefors rör del sig om mellan 400 och 500 personer, i hotas ett hundratalpersoner av avsked, osv. Hur ser arbetsmarknadsministern ? Kan man medtillförsikt se framtiden an? De 2 500 ungdomarna i som saknarjobb, skall de med knusende ro vänta på den konjunkturuppgång somarbetsmarknadsministern tror kan väntas eller i början av1983? Det sistnämnda antagandel bygger pä en försiktig optimism inom vissaindustrigrenar, men det finns inget som helst belägg för att sä blir fallet. Ivarje fall blir ju inte den rådande situationen bättre. Vid mill besök pä länsarbetsnämnden fick jag ta del av enmängd statistik och uppgifter för de senasle tre åren. Det gälldearbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och statsbidrag lill Västerbotten.Stafistiken redovisade en kraftig minskning frän 1978/79 till 1980/81. Hurförklarar arbetsmarknadsministern detta förhållande? Vid besöket på länsmyndigheten omtalades också att delfinns en hel mängd projekt som kan startas omgående. Jag vill fråga; Hurbedömer arbetsmarknadsminister möjligheterna alt dessa projekt kanigångsättas? Avslutningsvis vill jag än en gäng understryka atl jaginte har ställt frågan vilka åtgärder regeringen ämnar vidta i anledning av denökande arbetslösheten för att av arbetsmarknadsministern erhålla en redovisningöver vad som gjorts eller vaga förhoppningar för framtiden. Jag har ställt denför att få besked om åtgärder som kan sättas in mot den storaarbetslösheten. Enligt min mening är detta en avgörande fråga. Tänker interegeringen göra något, då accepterar regeringen den höga arbetslösheten. Det ärden enda slutsatsen man kan dra. Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch 30SVEN (vpk): Jag tackar för svaret på mina interpellationer om arbetslösheten iJämtland och . "Det finns ingen acceptabelarbetslöshet", säger arbetsmarknadsminis- Om arbetslösheten i , ,och tern bl.a. i svaret. I förklarar sig alla partier vara motståndare tillarbetslöshet. T. o. m. ledande företrädare för blir indignerade dånågon råkar påminna om förre folkpartiledaren uttalande på sintid att en viss arbetslöshet måste finnas. I politiken har vi honnörsord som"full sysselsättning" och "arbete åt alla". Verkligheten ärnu en helt annan, då landet har 153 000 officiellt arbetslösa. Det är utantvivel sä, att den politiska förankring och det stöd hos den breda opinionensom kravet "arbete ät alla" har tvingar de politiska makthavarna atthela tiden, via statsapparaten, vidta en rad åtgärder för atl klara de värstaproblemen med uislagning och arbetslöshet som hör ihop med det rådandeekonomiska systemet, som brukar kallas marknadsekonomi. Arbetsmarknadsministern vill atl vi gärna skall jämföramed utlandet. Men vi måste i jämförelserna med andra länder beakta dessaförhållanden. Det är inte tack vare marknadsekonomin och en fullständigt friulveckling av densamma som vi åstadkommit vissa modifieringar av ochrestriktioner i arbetslösheten. Det är i stället till följd av attmarknadsekonomin inte har fått utvecklas fritt som vi har lyckats göra det. Delgäller trots att många liberala företrädare nu gör sig lill tolk för attmarknadsekonomin borde ha fått utvecklas fritt. Man måste notera att den reella arbetslösheten döljs genomAMS-utbildning, beredskapsjobb, skyddat arbete osv. Jag kommer från ett områdedär arbetsplatserna med skyddat arbele fakfiskt är störst. Anledningen ulldet, herr arbetsmarknadsminister, är inte atl man vill klara sysselsättningenför handikappade utan alt själva arbetsmarknaden är handikappad. Det finns ingaandra jobb att fillgå. Men även bakom långtidssjukskrivning ochförtidspensionering - dessa två saker sammanhänger ju - döljer sig oftaarbetsmarknadsproblem. Det går inte att komma ifrån, del visar vår erfarenhet.För någon lid sedan uppgick antalet långtidssjukskrivna lill ca 300 000. Densenaste kampanjen från och regeringen mot dekorttidssjukskrivna har skjutit frågan om de långtidssjukskrivna i bakgrunden.Det är helt klart att dåliga arbetsmiljöer, arbetshets och bortrationaliseringav jobb är en viktig förklaring till den snabba ökningen avlångtidssjukskrivningarna. De förtidspensionerade, som harfördubblats i antal och också utgör omkring 300 000, indikerarutslagningstendensen. Genom förtidspensionering slås allt yngre människor utfrån arbetslivet. har svenskt rekord med av befolkningenmellan 15 och i förtidspension, medan rikets genomsnitt är hälften, eller4 %. Det är helt enkelt så atl folk får pension i stället för arbete iJämtland. Till detta kommer den dolda arbetslösheten. Många, särskilt i mindreboendeområden där det inte bor så mycket folk, bedömer det så all del ärhopplöst att gå lill arbetsförmedlingen. Man känner och ser med egna ögon vaddet finns för jobb och vel att det är meningslöst att gå dit och anmäla sig -det finns helt enkelt inga jobb alt få. Detta kallar vi dold arbetslöshet. Därför är den officiella statistiken bara en del av sanningen.Om t. ex. antalet deltidsarbeten - som fallet nu har varit under hela1970-talet - ökar pä bekostnadav antalet helfidsarbeten, kan man lätt fä intrycket atl sysselsättningen ökarstafistiskt sett, men räknar man i heltidsarbeten visar sysselsättningen envikande tendens. I sitt svar nämner arbetsmarknadsministern ofta ordet"strukturproblem". I och skyller man ofta denplanlösa nedläggningen av skogsindustrin på dessa "strukturproblem". har förlorat 6 000 jobbinom skogsindustrin. Genom nedläggningarna i , , Johannedaloch pågående rationaliseringar vid Östrand och Vivstavarv, som tillhör SCA,kastas åter över 1 000 arbetare ut på en redan svag arbetsmarknad.Erfarenheterna visar att trots de s. k. omställningsbidragen, som omnämns isvaret, har en stor del av de tidigare anställda vid en nedlagd fabrik aldrignågra möjligheter att komma tillbaka fill arbetslivet. Det blir helt enkelt så,atl i och med atl jag slutar vid fabriken har jag mycket svårt att starta pänytt. Jag blir helt enkelt utslagen i fortsättningen. Till detta medverkarockså en höjning av arbetstempot, som är elt faklum, borttagandet av lättarearbetsuppgifter eller nya krav på utbildning och kvalifikationsnivå. Jusl nu - det vill jag särskilt poängtera - förlängsarbetslöshetstiderna. Man är alltså arbetslös allt . visarerfarenheten att detta ofta är en inledning till total uislagning. I spårenföljer mestadels sociala skador. Fä saker har så förödande mänskligaskadeverkningar som arbetslöshet. Jag har själv som ung provat på detta.Tvånget att gå sysslolös, känslan av atl inte kunna göra någol nyttigt, attinte kunna göra rätt för sig, att vara beroende av andra för sin försörjning,har en förlamande och passiviserande verkan på mänga. Arbetslösheten ökar denpsykiska sjukligheten. Nya forskarrön har bekräftat att sambandet mellanarbetslöshet, sjukdom och ohälsa är klart dokumenterat. Myckel betyder detfaklum att den arbetslöse berövas den sociala stimulans som kontakten medarbetskamrater och deltagande i fackligt-politiskt arbete utgör. Vad betyderdet för en arbetslös all sitta hemma, kanske gömd bakom gardinen, och se deandra bege sig till arbetet, medan han själv får sitta vid köksbordet utanannat att göra än atl läsa morgontidningen? Hur känns det att vara denutslagne, den sysslolöse, som går och hämtar sitt bidrag i vetskap om att hanlever på andras arbete? Att förmena ungdomen rätten att delta i arbetslivet ochdärmed att vara med och bygga upp samhället är verkligen att lägga grunden tillsociala problem. För detta bär regeringen ett stort ansvar. Det finns enväxande benägenhet att se arbetslösheten som kalla siffror och statisfikkurvor.Frågan om dess bekämpande blir ofta enbart en fråga om medelsfilldelning tillAMS. Men bakom varje sådan siffra finns ett människoöde. Den omfattande såvälpsykiska som fysiska förstörelsen av människor måste enligt vår mening vara encentral fråga i hela debatten. Den frågan blir inte ofta diskuterad, men denmåste bli mer belyst än den varit. Jag skulle därför vilja frågaarbetsmarknadsministern om han är medveten om att arbetslösheten leder fillökad sjukfrekvens och att den därmed är ett hot mot folkhälsan. Vi kaninte acceptera en växande arbetslöshet med hänvisning till att också Om arbetslösheten i Västei-bottens, , Västernorrlandsoch Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch harmänga arbetslösa, vilket regeringen nu ofta gör. Slentrianlänkan-del, det tystaaccepterandet, måste brytas. Det är billigare - ja, mer samhällsekonomisktlönsamt - att sätta folk i arbete än att acceptera arbetslöshet. sagtvilka insalser som helst ställer sig billigare och förnuftigare, om man jämförmed de skador som vållas av att man berövar ungdomar rätten lill arbete. Arbetsmarknadsministern talar i sitt svar om en vissökning av medelstilldelningen lill de län jag förträder här, nämligenVästernorrlands län och . Om den ökningen kan sägas att den kommitför sent och att den är för liten. Annars skulle ju inte dessa län ha över 9000 arbetslösa. Dessutom saknas de mera långsikliga åtgärderna. Här kommerregeringens ekonomiska politik in i bilden, en politik som är ägnad allförstärka problemen, vilket C.-H. mycket tydligt har redovisat. Slora områden av och -inte minst gäller delta inlandet - hotas nu prakfiskt taget av förslumning, ominga offensiva åtgärder vidtas. Men finns det möjligheter att skapa nyaarbeten. Jag tänker exempelvis på arbeten i en intensifierad skogsvård ochandra arbeten som ger utdelning för framliden. Problemen i kustkommunerna löses inte med ett anslag pänågra miljoner till omställningsbidrag, som det har varit tal om här. Vadhänder då flera hundra arbetsfillfällen försvinner i ? Vad händer iKramfors, där nya nedläggningar sker ? Det gäller nedläggningar iVäjasågen, Kök, - ja, listan skulle kunna göras lång.Nu växer problemen också i Sundsvall-Timråomrädet i samband med SCA;srafionalisering - där skall ca 400 arbeten bort. Det svaga byggandet slårdirekt mot byggnadsarbetarna. Arbetslösheten för byggnadsarbetarna iVästernorrlands län har fördubblats. Där finns med andra ord närmare 600arbetslösa byggnadsarbetare. Indirekt drabbas mineralullstillverkningen iSöräker, där 150 har varslats om uppsägning. Över 9 000 registrerade arbetslösa utgör en del av dem somstår utanför den reguljära arbetsmarknaden i och Jämtlandslän. Kan detta, herr arbetsmarknadsminister, tolkas på annat sätt än attregeringen accepterar arbetslösheten i dessa regioner liksom i landet i desshelhet? 31BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag tackar för svaret på min interpellation.Det är med en viss nyfikenhet jag tar del av svar. Tänker hanräkna upp ointressanta och väl kända anslagssummor samt vidtagna och planeradeåtgärder vid landets arbetsförmedlingar eller tänker han ge konkreta besked omhur arbetslösheten skall minskas och försvinna? Även blir hans svar det förstnämnda. Förra gängen videbatterade med arbetsmarknadsministern - det var -så var hans svar lika intetsägande som . Sedan den interpellationsdebatlenhar arbetslösheten i ökat med 1 000 personer. Säga vad man vill omIngemar , men offensiv är han när det gäller att skapa arbetslöshet. Till de 12 000 direkt eller indirekt arbetslösagävleborgarna har han inget posifivt besked att ge. 4 500 av dessa är ungdomarunder ; de motsvarar en hel årskull ungdomar i . Kan inte arbetsmarknadsministernge någol posifivt besked till dessa ungdomar? Kan möjligen det faktum attandelen kvinnor av samtliga kvarstående sökande utan arbete föromedelbar placering utgjorde i , i , i , 55 %i och i fä arbetsmarknadsministern att ge någrakonkreta besked om möjligheterna för dessa kvinnor att fä elt arbete pähemorten eller i dess närhet? Det parti som fillhör talar juofta om behovet av jämlikhet och jämställdhet mellan könen. äger en debatt rum i i iHälsingland med Träindustriarbetareförbundets förbundsordförande som en av demedverkande. Ämnet som skall diskuteras där är krisen för snickeri- ochträindustrin i södra och inte minst pä den plats där debatten sker.Ett krav som man fört fram i propagandan för den här debatten är attbostadsbyggandet i landet måste öka och alt man skall påbörja elt program förreparation av det äldre fastighetsbeståndet. Om sä skulle ske, skulle ocksånämnda induslri slippa ytterligare permitteringar, avskedanden ochindustrinedläggningar. Dessutom skulle en betydande minskning av länets storaarbetslöshet bland byggnadsarbetarna kunna ske. har bostadsbyggandet diskuterats i den föregåendedeballrundan. Såvitt jag förstår är arbetsmarknadsministern inte villig atttillmötesgå kravet på elt ökal bostadsbyggande och en ökning avfastighetsreparafionerna.