prot · G50931 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:31 1 § Justerades protokollen för den 11 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1981/82:80 om utökning av grönområdena i kommun 1 Ekonomi- och budgetministern : har frågat mig om jag är bereddatt medverka till en positiv prövning av möjligheterna att för allmänheten upplåtadelar av de områden i södra som disponeras av statens polisskola ochstatens bakteriologiska laboratorium. Frågan om en sådan upplåtelse har enligt vad jag harerfarit behandlats i kommun efter en motion i kommunfullmäktige i januari1979. Kommunens fastighetskontor har i sin beredning av ärendet vänt sig tillrikspolisstyrelsen och statens bakteriologiska laboratorium med en förfrågan ommöjligheterna för en upplåtelse. Båda myndigheterna har yttrat sig och anförtflera skäl mot en upplåtelse för allmänheten av de aktuella områdena.Fastighetskontoret och fastighetsnämnden har därefter avstyrkt motionen. Vidbehandlingen i kommunstyrelsen återremitterades frågan till fastighetsnämndenför förnyad handläggning. har därefter skrivit tillbyggnadsstyrelsen, som svarat att de aktuella områdena inte kanupplåtas till allmänheten. hänvisade till de skäl somrikspolisstyrelsen och statens bakteriologiska laboratorium redovisat. Förhandlingar pågår f. n. mellan staten och kommunom vissa andra markfrågor. I förhandlingarna företräds staten av en särskildförhandlare som min företrädare tillkallat. Om kommunen vill få den fråga somPär tagit upp ytterligare prövad, ser jag inga hinder mot attkommunen aktualiserar frågan i detta sammanhang. 2 (); Jag ber att få tacka ekonomi- ochbudgetministern för svaret på min fråga. Omutökning av grönområdena i kommun Om temporärt kommunalt skattestopp Det här problemet kan upplevas sombegränsat. Det gäller alltså två statliga myndigheters marker i . Men jagvill betona att det faktiskt är en ganska angelägen fråga. kommun hörtill de absolut mest tätbebyggda och tätbefolkade kommunerna i landet. Det ärmöjligen och någon mer som kan konkurrera. I synnerhet södra ,som är aktuellt, är mycket tätbebyggt. Det finns alltså mycket ont omgrönområden av något slag. Det är svårt för människorna - och dä i synnerhetför barnen, som inte gärna kan ge sig i väg några längre sträckor - att i södraSolna uppleva någon som helst natur. Därför måste det naturligtvis vara ett övergripandeintresse att vi så bra som möjligt försöker tillgodose kommunens behov av attfå tillgång till grönområden. Tänkbara möjligheter är just de marker som jaghar nämnt i min fråga och som har tagit upp i ,polisskolans och bakteriologiska laboratoriets områden. Ekonomi- och budgetministern lämnar i sitt svar enhistorisk redovisning och hänvisar till att och statensbakteriologiska laboratorium har angetl ett flertal skäl till att det inteskulle gå att upplåta dessa områden till allmänheten. Men faktum är att man närman läser deras svar finner att det inte är särskilt tunga skäl som deredovisar. hänvisar i stort sett till attdel är förbjudet för allmänheten att beträda denna mark och att man därför intekan gå med på en upplåtelse av området till allmänheten. Det är närmast som"god dag -yxskaft". redovisar att det skulle varaallmänt besvärligt, att det skulle komma i konflikt med deras verksamhet, altnaturen är litet svår att vistas i för folk samt att det skulle blistädsvårigheter. Det är klart att det kan finnas vissa komplikationer, mendet verkar inte särskilt övertygande. Det tyckte inte heller kommunstyrelsenutan återremitterade ärendet till fastighetsnämnden, som vände sig tillbyggnadsstyrelsen. hänvisade bara till vad bakteriologen ochrikspolisstyrelsen hade sagt och ansåg därmed inte heller att allmänheten kundefä tillträde. Detta förde alltså inte ärendet vidare på något sätt. I och för sig förstår man dessa myndigheter. De har ettnaturligt ointresse, därför att de tycker att det är besvärligt att släppa inen massa folk på sina marker - och vem tycker inte det? Därför reagerar de pådetta sätt. Men vi politiker, som måste se till litet meraövergripande intressen och beakta människornas behov av rekreationsområden, börinte låta oss nöja med detta. Därför hoppas jag att man i de förhandlingar somstatsrådet hänvisar till kan försöka nå fram till en lösning på dessa problem. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1981/82:87 om temporärt kommunaltskattestopp 3 Ekonomi- och budgetministern ; Herr talman!Lennart har frågat mig om regeringen är beredd all förbereda enlagstiftning rörande temporärt kommunalt skattestopp i syfte att för år1983 omöjliggöra skattehöjningar av Stockholmstyp. Frågan om ett kommunall skattestopp och tillsättande av enutredning för att genom någon form av beredskapslagstiftning vid behov kunnainskrida mot kommuner och landstingskommuner med föreskrifter om skattetakbehandlades av . betonade därvid starkt vikten avatt kommunalskattehöjningarna begränsas och att en ytterligare höjning avskattetrycket allvarligt skulle äventyra den samhällsekonomiska balansen.Riksdagen ställde sig dock tveksam till att lagstiftningsvägen införa direktabegränsningar i den kommunala beskattningsrätten och begärde således inteheller att en utredning skulle tillsättas med uppgift att utarbeta ettlagförslag angående kommunalt skattetak. De informationer som vi nu har om förändringar av dekommunala skattesatserna för tyder på att en mycket begränsad höjningkommer att ske. Detta är ett uttryck för att kommuner och landstingskommuner nusynes göra allvarliga ansträngningar för att nå den nödvändiga neddragningenav den kommunala volymökningen och förhindra skattehöjningar. Statsmakternasuttalanden har således fått gensvar. De åtgärder inom den kommunala sektorn som kommer attföreslås för hänger samman med bl. a. besparingarna på statsbudgetenför /83. Om dessa frågor kommer överläggningar att ägarum med kommunförbunden. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de uppgiftersom nu föreligger om de begränsade kommunala skattehöjningarna för ochom den kraftiga uppbromsningen i den kommunala volymökningen som synes kommatill stånd, finns det enligt min mening inte f. n, några skäl för att förberedaen lagstiftning om temporärt kommunalt skattestopp för . Om temporärt kommunalt skattestopp 4 (); Jag ber att få tacka för budgetministerns svar. Jag vill helt kort redovisa bakgrunden, som också finns ifrågan. En av utgångspunkterna är den utveckling som vi möjligen har framföross just i . Den andra utgångspunkten är det som också budgelministernhär har tagit upp, nämligen vilka effekterna kan bli , och i första hand1983. En skattehöjning i kan inte riksdag ochregering göra något som helst åt vid det här laget, om den kommer till stånd.Med min bakgrund som kommunalpolitiker i får jag säga att det ärmycket anmärkningsvärt att man alls har fört fram frågan. Det kankarakteriseras som ett slags sabotage mot strävandena att sanera landetsekonomi, där har en särskild uppgift alt fylla. Man kan t. o. m. sägaatt det är en form av demonstrationspolitik. De partier som ställer sig bakomdetta - vi vet redan att socialdemokraterna och gör det - tar på sigett tungt ansvar. Det väsentliga är emellertid att vi framför oss ser enutveckling som kommer att präglas av att en skattereform genomförs isitt första steg. Den får enligt min mening absolut inte till någon delurgröpas av kommunala 0/71 principerna för TV-sändningar från idrottstävlingar skattehöjningar.Det blir otvivelaktigt ett tryck på kommuner och landsting under loppet av1983, eftersom all erfarenhet ger vid handen att detta, vare sig det nu blirarbetsgivaravgiftshöjningar eller proms, icke kommer alt helt kunna negligerasav kommunerna. Det kommer inte att bli ett fullständigt avlyft, eller vad manvill kalla det, utan det blir en extra, ökad påkänning. Det visarerfarenheterna , och därför är det absolut nödvändigt att manför 1983 helt stoppar kommunalskattehöjningarna. Detta måste då skelagstiftningsvägen, och jag vill till komplettering av vad budgetministern sadeinstämma i att visserligen inte var beredd att fatta beslut om att gålagstiftningsvägen , men det intressanta var att samtidigtsade att det icke är oförenligt med gällande grundlag att göra det. Det äralltså möjligt att lagstifta om detta utan den ytterligare omgång som enligtvad som hävdats tidigare skulle ha varit erforderlig. Detta är bakgrunden till min fråga, och med någonbesvikelse finner jag att budgetministern "passar". Jag kan i och försig ha förståelse för att han gör det, men jag vill ändå framhålla att jagbedömer någon form av förberedelse för en lagstiftning med den här inriktningensom oundgängligen nödvändig. Lagstiftning om ett kommunalt skattestopp måstekompletteras med annan lagstiftning som tar sikte på ett kommunalt skattetak,och det är en ganska komplicerad åtgärd. Jag hade hoppats att budgetministernvelat gå med på att vi nu satte i gång ett förberedelsearbete, men jag fåråterkomma till frågan när behovet är än mer uppenbart. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:99 om principerna förTV-sändningar från idrottstäviingar har frågat mig om jag anser attTV-sportens nej till TV-sändningar från världscuptävlingarna i ärriktigt ur pricipiell synpunkt med hänsyn till de direktiv utfärdatbeträffande en decentraliserad TV-verksamhet. De beslut som fattats i om Radiosregionala utbyggnad innebär bl. a. att distriktens andel av riksprogramproduktionenför radio och TV skall öka från till . Det ankommer på Radiooch de enskilda programbolagen att planera och genomföra detta under denreformperiod som sträcker sig t. o. m. /89. Enligt åretsanslagsframställning har denna del av reformprogrammet nu förverkligats tillmer än hälften när det gäller TV-programmen. Vad gäller valet av enskilda produktioner, som i dettafall sändningar av de eventuella världscuptävlingarna i , är det intemin sak att uttala mig om lämpligheten eller önskvärdheten av sådana. Detta ärgivetvis en fråga som , inte regeringen, har att avgöraenligt sina principer för avvägningar av programutbud, kostnader etc. 6ULLA ORRING (fp); Jag ber att få tacka för svaret. Somersättare för vill jag anföra följande; Att få se våra svenska idrottskvinnor och idrottsmändirekt i TV-rutan i sändningar från tävlingar runt om i världen har nära nogblivit vardagsmat. Det må vara utförsåkningar i dTsére eller andraidrottsevenemang. Detta är för svenska folket en stor upplevelse, och då ärTV-sporten oftast på plats och sänder. Inför 1981-1982 års världscupprogram planerar TVsändningar ifrån de europeiska turislmetropolerna. Så kommer TV enligt planernaatt sända från dTsére, från Aprica och vid två tillfällenfrån . Sju sändningar från världscupen planeras . Men när det för oss svenskar viktiga evenemanget gårav stapeln, nämligen tävlingar i alpina världscupen i , då sägerTV-sporten i blankt nej. Då ställer man inte upp. Man åker tillWengen, men inte till , man sänder från Kitzbiihel och från ,men inte från de inhemska tävlingarna i . Som skäl anges dålig ekonomioch långa avstånd. Men licenspengarna räcker tydligen till för sändningar frånde utländska turistorterna. Detta är skandal. Det är att utklassa den norrländskalandsändan och dess befolkning. Det strider mot de demokratiska principerna avtre skäl; Attcentralt fatta beslut utan att höra ansvariga i . Utan attsamräda med Västerbottendistriktet för om dess åsikteroch medverkan. Att ej tahänsyn till de turistiska värden som en TV-sändning från skulle utgöraoch därigenom medverka till att marknadsföra och skapa jobb förortsbefolkningen i en landsända som ropar på arbetstillfällen. Jag vill ställa frågan; Anser utbildningsministern attdetta beslut är förenligt med radiolagen och dess anda? Jag har förståelse föratt utbildningsministern inte kan uttala sig i det här enskilda fallet - hanskulle i så fall kunna beskyllas för att utöva ministerstyre. Men är detprincipiellt riktigt alt TV förutser att nyheter skall inträffa endast på vissaområden och därmed binder resurserna, så att man omöjliggör nyhetsbevakningfrån andra orter? Detta sker nu när det gäller Åre och , där TV förutsersändningar från Åre men genom detta beslut utesluter sändningarfrån . Jag tycker att vi har rätt att ställa krav på omprövning av dennafråga. Orn principerna för TV-sändningar från idrottstävlingar Att uttala sig principiellt om en såosedvanligt praktisk fråga överstiger min förmåga. Enligt vad jag kunnat utrönaär det ännu inte beslutat om tävlingarna skall förläggas till Tärnaby.TV-sportens chef, , ställdes inför den hypotetiska frågan om TVskulle sända om tävlingarna förlades till . Hans svar gick ut på attTärnaby har vissa nackdelar ur produktionsteknisk synpunkt, vilket medför extrakostnader. Nr 31 Därför var från TV;s synpunkt Åreatt föredra. Detta har alltså blivit Torsdagenden tidningsnyheten: "TV tackarnej till världscup i ." 19 noveinber 1981 har alltsåännu inte tagit ställning till frågan. Om begärd översyn av passkontrollens organisation 8ULLA ORRING (fp); Del är bra att ännu intetagit ställning i denna fråga. Om man inte kommer alt bevaka tävlingarna iTärnaby kan det äventyra genomförandet av världscupstävlingarna, som då gårvårt tand förbi. Jag tycker att det allvarliga i TV-sportens ställningstagandeär just principen, som helt strider mot kravet på mångfald och decentraliseringav programbesluten och om en regionalisering av TV-verksamheten. Jag tror ocksåatt tärnabyborna uppfattar detta som väldigt negativt. Det är fråga om en litenby, som fostrat tre åkare i världsklass i den yppersta eliten, vilka hardeltagit i internationella tävlingar . När man kommer till detstadiet att man skulle kunna få se en tävling i världscupsklass hemma vägrar TVgenom detta förhandsuttalande att ställa upp. Jag tycker att det är att skymfafolket i . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:88 om begärd översyn avpasskontrollens organisation i har frågat mignär regeringen tänker verkställa beslut om översyn avpasskontrollens organisation. Regeringen har med hänvisning tillskatteutskottets uttalande i betänkande 1980/81:38 uppdragit åtgeneraltullstyrelsen och att gemensamt göra en översyn avpasskontrollens organisation. Vid översynen skall bl. a. prövasförutsättningarna för att samordna passkontrollanternas och tullens verksamhet.Härvid skall belysas vilka besparingar som kan uppnås genom en sådansamordning. Konsekvenserna för organisation, personal och verksamhet i övrigtskall anges. Resultatet skall redovisas . 10 HANS i (s): Jag vill först tacka handelsministern så mycket för svaret. När jag ställde frågan hade jag ingen aning om attöversynen redan hade beordrats. Jag vet inte var det brister, men informationenhar tydligen inte gått fram. Men det var som beslutade att någonform av översyn skulle komma till stånd skyndsamt för att se på de härproblemen. Passkonlrollanter skulle kunna ersättas av tullare, och på detsättet skulle man kunna spara ca 9 milj. kr. genom en översyn över helaområdet. Helsingborgsdel, som vi tog som exempel i vår motion, skulle man kunna spara 3 milj. kr. Genom att tillsätta halva antalet tullare jämfört medantalet passkontrollanter skulle man få en effektivare kontroll avvaruinförseln och samma effektiva kontroll på invandringen. Eftersom alla jagade pengar och ocksåfortsättningsvis behöver göra det trodde vi att det hela skulle komma i gångsnabbare - nu är det snart sedan fattade beslutet. är emellertid översynen i gång, och vi får hoppas attden ger positivt resultat. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellationerna 1981/82:7 och 41 omtekopolitiken har frågat industriministerndels vilken regeringens tekopolitik egentligen är, dels hur regeringen villbedöma de i interpellationen berörda frågorna. har frågat industriministern vilka åtgärderhan är beredd att vidta för att undvika att utvecklingen inom tekoindustrinleder till en ytterligare försämring av arbetsmarknadsläget i . Interpellationernahar överlämnats till mig. har beslutat om inriktningenav den statliga tekopolitiken. Beslutet innebar i fråga omförsörjningsberedskapen "all ett upprätthållande av denproduktionskapacitet i fråga om olika lekovaror som enligt gällandeplaneringsnormer erfordras av försörjningsberedskapsskäl skall betraktas somett riktmärke för den fortsatta försörjningsberedskapspolitiken". Avseptemberrapporten från överstyrelsen för ekonomiskt försvar framgår attkapaciteten f. n. i stort tillgodoser försörjningsmålen. Vårens riksdagsbeslut innebar vidare att upprätthållandetav produktionsvolym bör utgöra ett riktmärke för den fortsattatekopolitiken. Enligt uppgifter minskadetekoindustrins produktionsvolym med . Dettainnebär att produktionsvolymen nu minskat i långsammare takt . Den inriktning av den statliga tekopolitiken som riksdagenbeslutat om när det gäller försörjningsberedskap och produktionsvolym kandärför sägas ha uppfyllts. hargjort ytterligare ett uttalande beträffandetekopolitiken. uttalades att ett långsiktigt mål för den statligatekopoliliken bör vara att svensk tekoindustri skall svara för eller merav den totala tillförseln av tekovaror. Det framhölls att någon formell låsningpå denna nivå inte bör komina i fråga. Detta mål har inte varit uppfyllt sedanår 1976, och f. n. saknas förutsättningar för att del skall kunna uppfyllas. Statsmakternasambition i fråga om tekoindustrin avspeglas dels av de Nr 31 uttalanden av som jag härhar redogjort för, dels av omfattningen Torsdagenden ' statliga åtgärder som har sattsin för branschen. 19november 1981 'PPg'' /78 till 400-500 milj. kr. vidare inom ramen för det s. k. multifiberavtalet lyckats Om tekonolitiken iPPnå avtal ombegränsningar av tekoexporten från vissa lågprisländer. Dessa avtal harinneburit en återhållsam utveckling av exporten från berörda länder tillSverige. Jag vill i detta sammanhang betona det svenska intresset av attinskränkningar i frihandeln kan undvikas. För ett litet exportberoende land somSverige skulle en allmänt ökad protektionism få allvarliga konsekvenser. Jag har här skisserat huvuddragen av den tekopolitik somriksdagen har beslutat om. Enligt den ordning som gäller lämnar överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , statens industriverk och tekodelegationen underlag till regeringen för den långsiktiga planeringen av de statliga åtgärderna för tekoindustrin. Myndigheterna har inkommit med årets rapporter. Dessa bereds f. n. inom . Regeringen avser att senast redovisa sina förslag till fortsatt inriktning av den statliga tekopoliti ken. Regeringens ekonomiska politik har medfört att konkurrenskraftenhos den svenska industrin har stärkts. För tekoindustrins delhar regeringen emellertid bedömt att generella ekonomisk-politiska åtgärderinte helt och hållet kommer att ge önskat resultat . Regeringenkommer därför att föreslå att skall modifiera sitt tidigare beslut omnedtrappning av äldrestödet under /83. Regeringen kommer vidareatt säkerställa att äldrestödets utfall för innevarande budgetår blir ca 320milj. När det gäller frågan om sysselsättningen iSjuhäradsbygden vill jag framhålla att har fått 94milj. i bidrag för beredskapsarbeten, vilket innebär ökningjämfört med . Det bör också påpekas att länet f. n. har ledig kapacitetinom arbetsmarknadsutbildningen. tar upp möjligheterna till en förnyelse avsvensk tekotillverkning. Jag delar hans uppfattning att denna fråga har storbetydelse för branschens framtid. De svenska tekoföretagen har haft relativtsvårt att hävda sig i fråga om standardvaror. Framgångarna har varit större ifråga om det mindre priskänsliga sortimentet. Jag vill här peka på deindustripolitiska stödformerna konsultbidrag och särskilda strukturgarantier,vilka är avsedda att stimulera en ändrad inriktning av produktionen. I dettasammanhang vill jag även betona vikten av att ta till vara de idéer i fråga omproduktionsinriktningen som kommer från dem som är verksamma påverkstadsgolvet. 12 (vpk): Jag tackar för svaret. Det är - som brukligt - relativt översiktligtoch allmänt hållet. Jag säger inte detta som en förebråelse: mina '2 frågor var också ganska allmänthållna. Det hindrar ju inte att vi i denna debatt gårin på en mer utförlig behandling av tekobranschens problem och därmed fördjupardiskussionen om de ting som berörs i min interpellation. Handelsministern konstaterar att det f. n. inte finnsförutsättningar för att uppnå målet egenförsörjning med textilier. Men hansäger ingenting om vilket mål som man skall sätta i stället. Han anläggerdärför inte heller några egentliga synpunkter på den fråga jag har ställt;Vilken är regeringens tekopolitik? Jag ser en bestämd orsak till vagheten i svaret på denpunkten. Orsaken är, tror jag, regeringens själva sätt att se på och tolka desenaste årens utveckling på det textila området. Regeringen utgår från att detfinns en marknad för tekovaror, lika väl som för andra varor. Regeringen utgårfrån att denna marknad fungerar enligt klassiska teorier - ingen enskild köpareeller säljare är i stånd att påverka utvecklingen. Utvecklingen regleras medandra ord av en anonym s. k. marknad. Producenterna har då bara att finna sig ivad som sker. Och regeringen, som är en principiell anhängare avmarknadshushållningen, skall enligt denna filosofi inte ingripa i eller gåemot marknadens verkningar. Utvecklingen skall så att säga i stort ha sin gång- det är, menar man, detta som leder till bästa möjliga resultat för alla. vill jag fråga handelsministern: handelsministernverkligen själv på den sortens akademiska fraseologi? Nog är välhandelsministern ändå medveten om vad som egentligen sker? Det finns ju ingen sådan "fri" marknad.Textilkrisen beror bara till en del på verkliga marknadsmässiga förskjutningar- även om de naturligtvis har spelat en betydande roll. Krisen är i stora delaren framkallad kris. Den är framkallad genom medvetna, organiserade rörelserfrån kapitaliniressena. Den internationella förflyttningen av tekoproduktionenär organiserad. Den är organiserad och genomförd av multinationellafinansgrupper och konglomerat. Den är inte bara en ekonomisk rörelse - den ärfaktiskt också en politisk rörelse. Det är därför det bildas frizoner med särskilda förmåneroch med försvagat skydd för de arbetande i olika länder. Det är därför manflyttar ut kapital. Det är därför man dränerar och dikar ut den svenskatextilproduktionen. Om man ser dessa omständigheter klart - då kan man aldrigförsvara en passiv politik, som låter utvecklingen och sönderfallet bara gå. Dåmåste man ställa frågan om med vad slags medveten politik man eventuellt kanhindra sönderfallet. Se t. ex. på vad som hänt ! På bara tre fyra årsjunker den svenska industrins andel av marknaden för kläder i landet , från . Detta kan, såvitt jag förstår, rentpraktiskt inte förklaras med hänvisning till marknadens automatik. Del kanheller inte förklaras med förskjutningar i kostnadsrelationer länder emellan.Beräkningarna av dessa kostnadsrelationer har ju f. ö. visat sig vara tillstor del felaktiga när det gäller just , vilket ekonomidepartementetefter kritik nu har nödgats erkänna. Bakom dessa drastiska förskjutningar måstealltså, i varje fall i väldigt hög grad, ligga element av medvetet agerandefrån texfilkapitalet och från varukedjor. Det leder till frågan; Skall vi godta sådanadispositioner? Eller är tiden nu mogen för en ny tekopolitik? Om den rådandeutvecklingen till stor del är en av privata intressen styrd utveckling - dä ärdet en regerings skyldighet att styra den åt annat håll. Vi kommer då naturligtvis till frågan om frihandel.Handelsministern försvarar rent allmänt frihandeln. Jag invänder naturligtvisinget mot detta principiella försvar. Men det är, som jag påpekat i andrasammanhang i tekodebatler, skillnad på frihandel och frihandel. Det är skillnadpå frihandel och frizoner. Om ett land tillåter en importandel av -tillåter alltså en betydligt högre - då är det redan en mycketlångtgående anslutning till frihandeln. Det finns inget skäl att gå ännu längre- då är det inte längre frihandel. Då är det medveten utarmning.