prot · G50956 · 1981-12-31 00:00:00 — Frågan om aluminiumburken som ettförpackningsalternativ för drycker tillverkade inom den svenskabryggeriindustrin har varit ett stridsämne . Genom tidigareborgerliga regeringars bristande förmåga att hantera denna viktiga miljö- ochnäringslivsfråga har stora problem uppstått för såväl företag som anställdainom bryggeriindustrin. Organisationer och enskilda personer med intresse förmiljövårdsfrågor har också oroats av aluminiumburkens miljöpåverkande effekter.Produktionen av aluminiumburkar pågår likväl för fullt vid PLM:s nybyggdafabrik i , som har ca 500 personer anställda. På initiativ av den sittande jordbruksministern tillsattesen särskild utredningsman med uppgift att belysa problemställningarna kringdryckesförpackningarna. Vederbörande avlämnade ettdelbetänkande. Återvinning av dryckesförpackningar (Ds JO 1980:13).Betänkandet har varit föremål för remissbehandling, och regeringen har införsåväl vår- som höstsessionen 1981 aviserat en proposition i ärendet. Någotregeringsförslag har dock ännu inte nått , varför det med skäl kanhävdas att också denna fråga dras i den beryktade långbänken. I massmedier har skymtat olika förklaringar tillregeringens uppenbara handlingsförlamning i förhållande till . a.sägs att förhandlingar har förts mellan PLM, bryggerierna och handeln för attfinna former för ett fungerande retursystem. Någon officiell bekräftelse pådetta eller några andra förklaringar fill frågans försening har inte lämnats avjordbruksministern. Ej heller har det informerats om hur frågan omutvecklingen av ett bättre returglas har hanterats. Med andra ord ärförpackningsfrågans läge, sett från horisont, synnerligenoklart - detta trots jordbruksministerns tidigare löften om en så skyndsambehandling av frågan som möjligt. Stark oro för hela bryggerinäringens framtida situationoch därmed för de anställdas möjligheter till utkomst har i anledning avförpackningsfrågans handläggning signalerats från Livsmedelsarbetareförbundet.Dess förbundssekreterare har kallat förpackningsfrågan för enödesfråga. Han har bl. a. hävdat att en förutsättning för att man skall kunnarädda svensk bryggeriindustri är att man väljer returflaskan som dryckesförpackning. Det är knappast överord att hävda att frågan ombryggeriindustrins förpackningslösningar direkt berör ett betydande antalföretag och en stor grupp anställda inom såväl bryggeri- somförpackningsindustrin. Inte minst mot den bakgrunden är det beklagligt attregeringen inte förmått att lämna Läggs därtill de i takt medburkproduktionens stora tillväxt kraftigt ökande miljöproblemen, ter sig situationenän mer allvar- Mot bakgrund av mina tidigare interpellationer i dennafråga och med hänvisning till vad som här anförts vill jag frågajordbruksministern: Vad äranledningen till att regeringen ännu inte avlämnat någon proposition med förslagi fråga om dryckesförpackningar? Hur serjordbruksministern på de miljöproblem som uppenbarligen redan existerar medanledning av obefintliga återtagningssystem för aluminiumburkar? Hur serjordbruksministern på möjligheten att utveckla ett konkurrenskraftigt ochändamålsenligt returglas? Finnerjordbruksministern, med beaktande av förpackningsproblematiken.Livsmedelsarbetareförbundets oro för bryggeriindustrins framtid berättigad? Harjordbruksministern tagit del av den finska regeringens förslag om tilläggsaccispå läskedrycker som förpackats i visst engångsemballage? Kan möjligen en sådanlösning bli aktuell i vårt land för att möta och bemästra de skilda problem somaluminiumburken med all sannolikhet kan skapa? 1981/82:109av () till industriministern om åtgärder mot viss marknadsföringav kärnvärmeverk: Trots att mycket klarthar uttalat att kärnvärmeverk inte får byggas i , så bedriver Asea-Atomen intensiv marknadsföring av Secure kärnvärmeverk. I väl tillrättalagda kalkyler redovisar Asea-Atom Securesöverlägsenhet gentemot olje- och koleldade hetvattencentraler. Man undvikerhelt jämförelse med t. ex. de mycket bränsleeftektivare värmepumparna. Det sägsinte heller ett ord om att praktiskt taget alla möjligheter tillkraftvärmeproduktion spolieras om de större städerna satsar på Secure. Dettainnebär att Secure endast kan användas med en betydande produktion avkärnkraftsel. Dagens uranpris baseras på "historiska"investeringar och är pressat av betydande överskott på uran, dåkärnkraftsprogrammen drastiskt skurits ned världen över. De svåra miljöproblemen vid uranbrytning har föranlettflera stater i och att i lag förbjuda uranbrytning. När "friskt" kapital skall satsas i den mycketmiljökrävande uranbrytningen kommer troligen hög "riskränta" attkrävas. Då det sannolikt kommer att finnas ettantal kärnkraftsanläggningar där kapitalkostnaden är helt fast och tillgångenpå bränsle är enda förräntningsmöjligheten, kommer marknadssituationen att varautomordentligt gynnsam för kraftiga prishöjningar på uran. längre perspektivet spekulera i att uranpriset kommer attvara väsentligt lägre än oljepriset är orealistiskt. Framtida värmesystem måste ha mycket högbränsleeffektivitet och i hög grad nyttja inhemsk, förnyelsebar energi.Kärnvärmeverk uppfyller på intet sätt dessa krav. En satsning på kärnvärmeverk strider helt klart motfolkomröstningsresultatet och uttalande samt uppfyller integrundläggande krav på framtida värmesystem. Med anledning av det anförda önskar jag ställa följandefråga till industriministern: Är regeringen beredd att verka för att Asea-Atoms mycketensidiga och mot uttalande verkande marknadsföring av Secure upphör? 17 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:186 av () tillutrikesministern om humanitärt bistånd till befrielserörelserna i ,m. Det är nu de ryskatrupperna marscherade in i . Motståndet mot den av ryssarna stöddaregimen är dock obrutet. Miljoner människor har tvingats lämna sitt land, ochPakistan har fått ta emot de flesta av dessa flyktingar. Mot denna bakgrund hemställs att till utrikesministern fåställa följande frågor: Vad har Sverigehittills gjort för att bistå de afghanska flyktingarna, och vilka ytterligareåtgärder är planerade? Vad anserregeringen om möjligheterna att ge humanitärt bistånd fill befrielserörelsernai ? 1981/82:187 av (vpk) till industriministernom förfarandet vid avveckHng av statliga företag: NCB håller nu på att avvecklafabriken i i . Man säljer ut flisen, och tydligen skalläven lagret av olja avyttras. Detta sker trots att centrala MBL-förhandlingarinte påbörjats. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till industriministern: Avser industriministern att motbakgrund av det anförda vidta några åtgärder? 1981/82:188av (vpk) till kommunikationsministern om SJ;s vinterberedskap: Den senare tidens järnvägstrafikkännetecknas av ständiga driftstörningar och omfattande tågförseningar. Oftaanges svåra väderleksförhållanden i form av snö och kyla vara orsaken. Synar man förhållandena närmare, kan man emellertid iakttaen rad brister i SJ:s planering och vinterberedskap. Exempelvis synessnöröjning ske sporadiskt eller uppskjutas i det längsta med fastkörning i snöoch motorhaverier som följd. Utrustningen är i många fall bristfällig med tankepå vinterförhållanden. Härtill kommer att den nödvändiga förmedlingen avinformation till allmänheten inte alls fungerar. Vilka åtgärder tänker kommunikationsministern vidta föratt förbättra SJ:s vinterberedskap, främst i form av bättre planering och ökaderesurser? 1981/82:189 av (vpk) tillkommunikationsministern om pendeltågstrafiken i : Pendeltågstrafiken iStorstockholmsområdet, som konfronterats med mycket storaproblem, har slagit bottenrekord. går endast en fjärdedelav motorvagnarna i trafik på grund av den urusla beredskapen för snö och kyla.De vid det här laget mycket härdade p-tågspassagerarna tvingas vänta i fimmarför i bästa fall en ståplats på ett halverat tågsätt. Trängseln är outhärdlig.Informationen till trafikanterna är under all kritik. Ett flertalp-tågsstationer saknar dessutom inomhusytor. Med anledning av det anförda vill jag tillkommunikationsministern ställa frågan: Vilka initiativ ämnarkommunikafionsministern ta för att garantera rimliga förhållanden förresenärerna vid SJ:s pendeltågstrafik i ? 1981/82:190av () till handelsministern om marknadsföringen av bröstmjölksersättningar: Multinationella barnmatsföretagsmetoder för marknadsföring av bröstmjölksersättning i främst harvarit föremål för berättigade och omfattande protester på skilda håll ivärlden. Efter en intensiv opinionsbildning från olika organisationeroch speciella akfionsgrupperhar , , antagitrekommendationer gällande marknadsföring av bröstmjölksersättning. Beslutetstöddes av 118 stater, och endast röstade emot. a. stopp för direktreklam, gratisprover och påtryckning av sjukvårdspersonal. Det är i främsta rummet företaget som varit föremålför kritik och olika slags aktioner i anledning av dess marknadsföringsmetoder.I har som ett led i dessa aktioner rekommenderats köpbojkott av Findusbarnmat. Bojkotten är motiverad av att Findus ägs av . Svenska folkrörelser, bland demKooperativa konsumentgillesförbundet, bedriver en omfattande upplysnings- ochkampanjverksamhet i dessa frågor. För att framgångsrikt kunna fortsätta dennaviktiga verksamhet behövs tillgång till en svensk översättning av WHO:sinternationella kod. Jag vill därför fråga: Är handelsministern beredd medverka till att WHQ-kodenrörande marknadsföring av bröstmjölksersättningar blir tillgänglig i svensköversättning? 1981/82:191 av () tillkommunikationsministern om väderprognoserna i radio och TV: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att säkerställa att femdygns-prognoser om vädret även ifortsättningen kommer att redovisas i radio och TV? 1981/82:192 av () till försvarsministernom de totala samhällsekonomiska effekterna av nedläggning av vissamilitärförband: har föreslagitatt en rad förband skall läggas ner, däribland A 6 i . Avsikten harvarit att föreslå en omorganisation av försvaret, som så effektivt som möjligtskulle utnyttja tillgängliga resurser. Kommittén har emellertid i sitt arbeteinte haft möjlighet att överblicka den totala samhälleliga effekten av deplanerade besparingarna för resp. orter. Regeringen bör dock ha störremöjligheter att innan propositionen läggs göra sådana beräkningar. I fallet A 6torde en jämförelse med effekterna av en eventuell nedläggning av A 1 iLinköping vara relevant. Med anledning härav ber jag att till försvarsministern fåställa följande fråga: Är försvarsministern beredd att innan en proposition omnedläggning av vissa försvarsförband läggs låta undersöka vilka de totalasamhällsekonomiska effekterna kan tänkas bli av en eventuell nedläggning av A6 i resp. A 1 i ? 18 § Kammaren åtskildes .