prot · G509134 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag tror inte att vi kan förhävaoss och påstå att vi i alla lägen lyckas bättre i vårt u-landsbistånd. Tyvärrfinns även där misslyckanden. Om man skulle ta avstånd från en verksamhet baraför att man kan påvisa misslyckanden, då skulle det inte bli mycket gjort här ivärlden. 80MATS () replik: Jag har svarat fidigare attvår uppfattning om IDB icke har förändrats. Den har tvärtom bekräftats avutredningen. Däremot har borgerliga majoritet mot våra och ävenandras röster fattat ett beslut, som binder med kapital i banken ettantal år framåt. Det är den verklighet vi med vår rättsuppfattning har att utgåfrån. Jag kan inte förstå annat än att , om hon motsätter sigdetta, har en annan rättsuppfattning. Det vikfiga är vad vi nu kan påverka iriksdagen, och vi kan påverka att det inte avsätts nya pengar till IDB. Om nyapengar skulle komma fill, skulle det göra vår handlingsfrihet alldelesillusorisk. sade ju att det, såvitt han kände fill, inte fannsnågra sådana förberedelser. Jag hoppas att han har rätt. Den svenska regeringenhar uppenbarligen deltagit i förmöten kring den sjätte kapitalpåfyllningen. Menjag hoppas som sagt att har rätt i att den idet avseendet enbart intagit en passiv hållning och icke gått in i någon aktivdiskussion. Slutligen vill jag till säga att vi vetväldigt litet om uppföljningen av IDB:s projekt. Det har också utredningen ochde samtal som fördes där visat. En del av IDB:s utvärdering av projekten ärfaktiskt , m. m. hemlig ävenför exekufivdirektörerna. Det var t. ex. inte möjligt för mig eller någon utredningen att ta del av IDB:s egen utvärdering. Den är nämhgen hemlig ocksåför den exekutivdirektör som representerar . Vad många hävdar är att IDBär tämligen slarvig i sin utvärdering och uppföljning. Det har för mig varitett betående intryck när det gällt IDB:s projekt i Lafinamerika. Tredje vice talmannen anmälde attIvar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 81SVEN (vpk): I anslutning till p. 13 i betänkandet1981/82:29 från näringsutskottet behandlas vpk-mofionen 1981/82:617 om bidragtill vissa oljetransporter i glesbygd. Yrkande 2 i motionen gäller i sak avslagpå regeringens förslag om slopande av bidraget till oljetransporter iglesbygden. Utskottet föreslår nu mot regeringens intentioner att riksdagenskall besluta behålla ifrågavarande bidrag till oljetransporter. Som bekant harregeringens förslag väckt kraftig norrländsk kritik. Inför risken av en nySölvbackasitua-tion har de borgerliga slagit till reträtt. Det lönar sigtydligen att protestera. Då det gäller yrkande 2 i vår motion anser vi att detblivit tillgodosett genom utskottets förslag, fill vilket jag därför yrkarbifall vad avser denna del. Problemet kvarstår i vad gäller orättvisa prisskillnaderpå oljeprodukter i landet. I de delar av landet som har det kallaste klimatetoch de längsta res-och transportvägarna får man betala mer för olja och bensinän i andra ur denna synpunkt mer välbelägna områden, som dessutom har mildareklimat. Låt mig nämna ett exempel från kommun iVästerbottens inland. I åtgår för uppvärmning av en normalvilla4-4,5 m olja . Motsvarande siffra för Malmös del är 2,5 m . Peruppvärmningsenhet förbrukar t. ex. av vad årligenförbrukar för uppvärmning med olja. Motsvarande procenttal för är . Även vid en total utjämning av oljepriserna i landet skulle det fortfarandevara nästan dubbelt så dyrt att klara uppvärmningen av normalvillan iVilhelmina i jämförelse med . Varje prisskillnad till nackdelökar kostnadsskillnaden och varje minskning av prisskillnaden har en vissutjämnande effekt. I princip gäller samma sak för resor och transport av varori områden med lång väg fill service och arbetsplatser. Denna problematik har varit uppefill diskussion här i , och utredningar har företagits, men någotrikfig lösning har inte åstadkommits. Tanken på det önskvärda med en utjämningsynes vara väl förankrad. Många länsstyrelser och andra tunga remissinstanser isamhället har förordat en total utjämning av oljepriset som mål. I motion 1981/82:617 uttalar vi i texten att "entotal utjämning borde genomföras genom fastställande av högstpris utansamtidigt medgivande av zon- eller ortstillägg på grundpriset". Vi föreslåratt bl. a. detta skall av ges regeringen 134 ti"känna. Meddet anförda yrkar jag bifall fill motion 1981/82:617, yrkande 2. 82 (): Jag vill börja med några ord om IDB. Det var intressant att lyssna dllMats anförande här . brukar i andra sammanhangintressera sig för näringspolitik. När det gäller IDB har han tydligen heltglömt bort de handelspolidska skälen dll vårt medlemskap. Jag tycker att det ärganska anmärkningsvärt. Det bör påpekas att det var framför allt handelspohdskaskäl som gjorde att vi gick med. Jag tycker att det är viktigt för kammarensledamöter att komma ihåg att verksamheten i är mycket vikdg försysselsättningen i en lång rad av våra svenska verkstadsindustrier, mycketvikdg för jobben här hemma. Vadgäller då utrikespolitiken och biståndspolitiken? IDB-debatten här harnästan blivit något av en biståndspolitisk debatt, och jag tycker att dendebatten har haltat. Regionala utvecklingsbanker är bara en del i enmångfasseterad biståndspohdsk bild, och det är också så att vi såväl via detbredare samarbetet som via SID A-verksamhet har en annorlunda biståndsverksamhetgentemot , och det är mycket väl medveten om. Somjag har förstått saken bekräftade utredningens resa i Ladnamerika sommaren 1980att det svenska medlemskapet i IDB är mycket uppskattat i Ladnamerika - ochdetta gäller olika regimer och olika meningsinriktningar. Jag har ocksåförstått det så att latinamerikanerna själva uppfattar IDB som "vår"bank och att de ser det ökade västeuropeiska engagemanget i IDB som ett direktstöd för sina möjligheter att. i än högre grad göra sina intressen gällandeinom banken. Dennaturliga misstron mot den stora grannen i norr motsvaras av en lika ivrigönskan att se nationer av typ spela en mer aktiv roll i banken iframtiden. Jaghade tillfälle att vara med SIDA i , och detvar alldeles uppenbart att IDB har betytt mycket för det nya självständigaNicaragua och att man i önskar ett fortsatt samarbete med IDB. Jagtycker att det skulle vara mycket intressant om hade dllfälleatt fråga den oss gästande nicaraguanska delegationen, som ju har besöktriksdagen , om det är IDB som sådant man är emot eller om man möjligen äremot det faktum att amerikanerna försöker blockera IDB:s möjligheter att arbetai . Jag tror snarare att de skulle önska svenskt stöd när det gälleratt se dll att IDB fortsätter långivningen dll än att de skulle viljaatt skall lämna IDB. Jag skulle tro att det är ett sådant besked MatsHellström skulle kunna få. Sedan,herr talman, vill jag till slut yrka bifall fill den moderata reservationen vidnäringsutskottets betänkande nr 29. Vi följer ju där upp Interamerikanskautvecklingsbanken, m. m. mittenregeringensbesparingsförslag i vad gäller bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd.Jag ber alltså att få yrka bifall till den reservafionen. 83 (): Av tidsskäl, och enbart av det skälet - jagvet att många av kammarens ledamöter planerar att mycket snart försöka kommahärifrån inför sista april och första maj - vill jag icke ta upp en helt nyIDB-debatt när vi nu har fört den debatten . Jag vill tillMargaretha bara säga: Läs vårt särskilda yttrande i utredningen! Avdet framgår helt klart hur man kan föra en näringspolifik som är gynnsam för ensocial utveckling i . Men en sådan näringspolitik har inte med IDBatt göra. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2(utträde ur IDB) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16 förmotion 1495 av m. fl. Mom. 1(bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 67 förreservafionen av m. fl. Mom. 2 (avskaffande av ortstilläggen på oljeprodukter) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förmotion 617 av m. fl, i motsvarande del. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 14 § Föredrogs betänkande 1981/82:28 Ledningsrättslagen Utskottets hemställan bifölls. 15 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:209Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1981/82:214 Rätten tillavdrag för mervärdeskatt i vissa fall, m. m. 1981/82:217 Vissa sjöfartsfrågor 16 § Anmäldes och bordlades Motion 1981/82:2525av m. fl. Ett reformerat kyrkomöte m. m. 1981/82:192) 17 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellafioner framställts 1981/82:181 av () tillutbildningsministern om Skånska Teaterns fortsatta verksamhet, m. m.: Skånska Teatern har meddelat attden av ekonomiska skäl tvingas lägga ned sin verksamhet . Dettaär ur kulturpolitisk synpunkt djupt tragiskt. Skånska Teatern har svarat för en ytterst värdefullförnyelse och utveckhng av svensk teater. Den har etablerat en bred kontakt medsin publik och framgångsrikt arbetat med att nå nya grupper. När Skånska Teatern nu lägger ned sin verksamhet skerdetta mitt i en period av sjudande aktivitet - med utsålda föreställningar avden uppmärksammande Värnlundtrilogin, som är ett exempel på teaterns förmågatill nyskapande. Nedläggningen sker mitt i repedtionsarbetet av "Mor Kurageoch hennes barn". Teatern står, med andra ord, mitt uppe i en spännande,kreativ och uppskattad verksamhet. Det är pengar - inte idéer och skaparkraft -som saknas. Ändå har teatern arbetat under extremt låga omkostnader i form avbl. a. löneanspråk. Om Skånska Teatern inte kan räddas kastas ett 40-tal högtkvalificerade teaterarbetare ut i arbetslöshet. Ett nyskapande upphör. Enviktig publikkontakt avbryts. I sin ansökan till om extra statligtstöd för fortsatt existens utvecklar Skånska Teatern sin målsättning attförverkliga drömmen om en konstnärlig teater. Den plan som då presenteras kaninte förverkligas inom ramen för nuvarande system för stathgt stöd tillteaterverksamhet. Den ekonomiska ramen för bidrag till fria grupper är försnäv. Det stathga bidraget till regionala ensembler passar inte bl. a. därföratt Skånska Teatern inte vill bli en vanlig institutionsteater. En temporär lösning kunde troligen skapas om regeringenstår fast vid sina egna förslag i proposition 1981/82:128 angående vissaförstärkta insatser på bl. a. teaterområdet. För dagen synes tyvärrregeringsparfierna av prestigeskäl vara beredda att svika dessa utfästelser ominte en skatt på tomkassetter kan införas . Jag finnerdetta ytterst beklagligt. På synes det nödvändigt att åstadkommaförändringar i det statliga bidragssystemet som gör det möjligt att inomsvenskt teaterliv ta till vara sådant utvecklingsarbete som Skånska Teaternvisat prov på. Med hänvisning fill det anförda vill jag fillutbildningsminister ställa följande frågor: a) Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att ge SkånskaTeatern möjligheter att fortsätta sitt arbete? b) Är utbildningsministern beredd att pröva nya former för stöd i syfteatt bättre än kunna stimulera nyskapande verksamhet inom teatern? 1981/82:182av M/5 (vpk) fill kommunministern om den framfida kommunala servicen: Genom en rad statliga åtgärder har kommuner ochlandsting fått försämrade möjligheter att fullgöra sina uppgifter. Minskadestatsbidrag, ändrade skatteregler etc. har påverkat den kommunala ekonomin. Densenaste åtgärden, att från den kommunala sektorn ta ca ,har allvarligt försämrat kommunernas möjligheter. Det angivna motivet för dennaåtgärd, ett beräknat överskott 1983 inom den kommunala sektorn, är inteövertygande. Dessa resurser skulle behövas för att klara olika verksamheter ochatt motverka arbetslösheten. Det finns därtill tecken på att åtgärden inte, somförst angavs, var tillfällig, utan kan befaras vara inledning till fortsattaattacker mot den kommunala sektorn. Detbör observeras att åstramningarna mot kommunerna sker samfidigt somefterfrågetrycket på service ökar genom regeringspolitikens verkningarpå andra områden. Det är exempelvis ingen tillfällighet attsocialhjälpskostnaderna ökar kraftigt i kommunerna. Planerade försämringar påolika områden, t. ex. sjukersättningen, kan antas öka behovet av socialhjälp. Kommuneroch landsfing svarar för en mycket stor del av samhällsservicen, och det äroundvikligt att åtstramningarna mot denna sektor leder fill försämrad service.Detta drabbar främst de människor som har största behovet av service,de ekonomiskt svagaste grupperna i samhället. Regeringensolika åtgärder riktade mot kommuner och landsting har motiverats med att denkommunala expansionen måste bromsas. Denna tes måste ifrågasättas ursamhällsekonomisk synpunkt, bl. a. pä grund av att arbetslösheten därigenomförvärras. Det är också mycket anmärkningsvärt att det inte skett någonredovisning av hur olika statliga beslut inverkat på samhällsservicen och vilkaföljderna blivit för de enskilda människorna. Om det kan fresta ekonomi- ochbudgetministern att söka fylla tomrum i statskassan på kommunernas bekostnad,så borde det vara kommunministerns uppgift att slå vakt om den kommunalaverksamheten. Detär ingen överdrift att påstå att inte något område av den kommunalaverksamheten längre går fritt frän prutningar eller i vissa fall t. o. m. nedskärningar,men regeringen har blundat för följderna. Det är angeläget attåtstramningspolitikens effekter på sysselsättningen, sjuk- och hälsovården,barnomsorgen, sociala verksamheten, skolan, bostadspolitiken, kollektivtrafiken,ungdoms- och fritidsverksamheten, äldreomsorgen, pensionä- rernasoch de handikappades villkor etc. belyses. En sådan granskning torde visa att det inte äröverskott utan bristande resurser som kännetecknar situationen för kommuneroch landsting. Med hänvisning till detanförda vill jag fråga kommunministern: Är regeringen beredd atttillföra den kommunala sektorn ökade resurser för att motverka enallvarlig nedrustning av den kommunala servicen på 1981/82:183av (vpk) fill industriministern om driften vid i : Redan fidigare har län en arbetslöshet somligger över genomsnittet för landet i övrigt. Arbetskraften minskas, varseloch nedläggningar av företag fortsätter att dugga tätt. Detsom nu är aktuellt för nedläggning är L M i M:s är ett fillverkningsföretag som bl. a. specialiserat sig påsnabbtelefoner och snabblarm etc. - anläggningar för exempelvis sjukhus-ochkontorslokaler, med försäljning också på den privata hemmamarknaden. Det ärett hitfills lönsamt och effektivt företag, med hållbara leveranstider och lågproduktionskostnad. Underhela förhandlades om en neddragning av antalet anställda, då enligtföretagsledningen företaget var för stort. Under förutsättning att enneddragning på personalsidan av 125 personer skedde, gavs löftet om fortsattdrift av företaget. Vid julen 1981 var förhandlingarna klara om vilka anställdasom skulle få gå. Redanden , efter , var L M beredda att bryta detgivna löftet om fortsatt drift. Då kom första signalen öm nedläggning, nu medmofiveringen att företaget var för litet. Alltså helt motsatt argument mot vadsom användes då personalstyrkan drogs ner. Nuhåller moderbolaget tydligen på med en sanering genom nedläggningav företag över hela landet. Då är givna löften om fortsatt drift inget värdaoch de anställda har ingenfing att sätta emot. Medhänvisning till det anförda vill jag fill industriministern ställa följandefråga: Vad tänker industriministern göra för att löftet omfortsatt drift vid L M:s i skall hållas? 1981/82:184 av Lars-OveHagberg (vpk) dll arbetsmarknadsministern om planerad omorganisation av AMS: AMS omorganisation och inrättandet av innebäratt de samlade insatserna för habilitering och rehabilitering av de grupperhandikappade som sorterar under AMI-S kraftigt försämras. Dentidigare sammanhållna verksamheten Omställnings- och träningskurser (OT) skallslås sönder. En klar gränsdragning skall ske mellan medicinsk/socialhabilitering och yrkeshabilitering. Inom AMI-S skall endast den senare verksamheten bestå. Den sociala habiliteringenoch rehabiliteringen skall flyttas över till kommun och landsting. Men denna utveckling med olika huvudmän för olika delar avrehabilitering och habilitering innebär att de samlade resurser som finns inomOT-verksamheten slås sönder. Den innebär också att det värde som ligger i ensammanhållen och parallell personlig, social och yrkesmässig habilitering gårförlorad. Med hänsyn till kommunernas hårda ekonomiska belastning ärrisken stor att den del av habihtering/rehabilitering som faller under derashuvudmannaskap aldrig kommer att förverkligas. Uppsplittringen på olika huvudmän innebär en uppenbar riskför klara försämringar för de arbetshandikappade. En sådan utveckhng måstestoppas. Medanledning av det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är regeringenberedd att ingripa för att förhindra en uppsplittring av resurserna förrehabilitering och habilitering vid AMI-S? Är regeringenberedd att ta initiativ för att stödja de arbetshandikappade genom attutveckla den sammanhållna habilitering och rehabilitering som finns iomställnings- och träningskurserna? 1981/82:185av (vpk) till industriministern omnya svenskaråjärnsprocesser: har tillhört världens ledandeståltillverkare. Emellertid försummades forskning och utveckling under 1950-och . Stålföretagen satsade sina resurser på kortsiktiga vinster iefterkrigstidens högkonjunktur. Även staten har sitt ansvar genomen total passivitet. Stålkrisen i var såvälekonomisk som teknisk. Utvecklingen mot storskahghet drev fram en utveckling somden svenska stålindustrin inte kunde stå emot. Planeringen för att anpassa denmalmbaserade basnäringen till svenska förhållanden försummades grovt. Ettglädjande undantag är arbete med projektetFramtida järnverk. Även utvecklingen av nya råjärnsprocesser är ett mycketviktigt bidrag. De tre råjärnsprocesser som står i centrum för intressetär elredprocessen som utarbetas av och ASEA, BoUden AB:sinredprocess och process plasmasmelt, processer som skulle kunnagöra svensk stålindustri slagkraftig i en ny utveckling. Tyvärr ser det ut somom dessa processer går ur händerna, Inredprocessen är på väg tillCanada, och troligen är elredprocessen också på väg att säljas, utomlands. Statsmakterna har i alltför liten grad engagerat sig iutvecklingen av dessa processer. Det gäller för statsmakterna att på allvar engagerasig för att dessa processer utnyttjas i svensk stålindustri och utvecklas inomlandet. En utförsäljning skulle vara en av de största industripolifiksaskandalerna . Medanledning av det anförda vill jag fråga industriministern: 134 Ärregeringen beredd att ingripa för att förhindra utförsäljning av de nya den råjärnsprocesserna? Ärregeringen beredd att ta initiativ för att råjärnsprocesserna uppförs i fullskalai och kommer i kommersiellt bruk? 18 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1981/82:365 av () fill kommunministernom hemkonsulenternas framtida verksamhet: Konsumentpolitiken är av stor betydelse, inte minst itider då den privata konsumtionens resurser begränsas. Det är då särskiltangeläget att konsumentvägledning och uppsökande verksamhet på det lokalaplanet fungerar fillfredsställande. Därför är det oroande att fleralänsstyrelser enligt uppgift i sin ekonomiska planering anger hemkonsulenternaoch deras verksamhet som ett område där neddragningar av besparingsskäl ärmöjliga. Som framhålles i budgetpropositionen utgör hemkonsulenternas arbeteett betydelsefullt komplement till kommunala konsumentverksamheten, särskilt ilän där den lokala konsumentverksamheten ännu är bristfälligt utbyggd. Ocksåutifrån den planerade omorganisationen vid är det olyckligt omen väl fungerande konsumentpolitisk verksamhet som den hemkonsulenternabedriver skulle bantas. Mot bakgrund av det här anförda vill jag frågakommunministern: kommunministern beredd att medverka fill atthemkonsulenternas rådgivningsverksamhet och uppsökande verksamhet kanfullföljas i minst samma omfattning som ? 19 § Kammaren åtskildes .