prot · G509151 · 1981-12-31 00:00:00 — Omutbyggnaden av Verkstadstekniska utvecklingscentra och förberedel searbetet för uppbyggnad av decentraliserade CAD/CAM-enheter skall få effekt på industripolitikens område, behövs det mera pengar än vad regeringen har föreslagit. Totalt bör 25 milj. kr. anvisas, och det föreslår vi ° socialdemokrater i vår parfimotion. Givarteknologi och utvecklingen inom optoelektroniken ärockså av stor betydelse för den framtida utvecklingen. När det gäller stöd till semicustomdesign-tekniken anservi socialdemokrater att STU bör *å möjlighet att bidra fill finansiering avdet grundläggande konstruktionsarbetet. Informationskampanjer och kursverksamhet om datorstöddproduktionsteknik är områden som vi socialdemokrater prioriterar. Vi menar attdet finns ett behov av stöd till de icke teknikledande företagen, så att delättare kan överblicka informationsutbudet. Satsningar på grundutbildning påolika nivåer ger effekt först på lång sikt. För att på kort och medellång sikttillfredsställa industrins behov av utbildad arbetskraft, som kan utveckla ochanvända datorstödd produktionsteknik, liksom mikroelektroniska tillämpningar inya produkter måste resurserna inriktas mot fort- och vidareutbildning av deredan anställda. För mindre och medelstora företag bedriver SIFU en mycketvikfig utbildningsverksamhet inom datateknik, elektronik och produkfionsteknik. För att svenska företag skall ha möjlighet att hävdadatorstödd produkfionsteknik, menar vi socialdemokrater att regeringen böråterkomma fill med förslag om lån för investeringari datorstödd produkfionsteknik. Lånen bör inte ha formen av villkorslån. Detkan vara lämpligare att staten svarar för en viss del av räntekostnaden. Vår partimotion 1981/82:2408 gör inte anspråkpå att ha täckt in alla områden inom datatekniken. Men med våra förslag, somåterfinns i motionen och i våra tio reservationer, kommer vi en bit längre änvad regeringen har föreslagit. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna. 82BIRGITTA (): Vi behandlar nu bl. a. näringsutskottetsbetänkande /82:41. Det gäller huvudsakligen åtgärder för att underlättadatorstödd produktion inom de mindre och medelstora företagen. Det är svårt för en lekman att bedöma om de entusiasterhar rätt som säger att datatekniken kommer att medföra en revolution i vårahvsmönster, lika genomgripande som när människan började använda det skrivnaordet och boktryckarkonsten. Många tecken tyder på att de har rätt. Det äringen naturlag som styr utvecklingen utan det är människors vilja. Vi måstealla vara med och forma samhället samt välja framtid. Datoriseringen inom tillverkningsindustrin har ändratarbetsinnehållet i grunden. Blåsaren vid stålverkens konvertrar har en datorsom hjälper honom att räkna ut blandningar och temperatur. Den underlättararbetet oerhört mycket. kan han alla momenten och skulle hamöjlighet att köra processen själv. Men kommer nästa generation blåsare att hanågon anledning att erövra den oerhörda yrkesskicklighet som denna generationskaffat sig? Vi blir beroende av att maskinerna fungerar, av att det finnsreservdelar. Och själva blir vi alltmer okunniga. Datorernakan utformas på ett annat sätt, så att dessa nackdelar undviks. småskrifter - Källa - gerperspektiv pä datafrågan, med vetenskaplig medling mellan experter med likakompetens men olika värderingar. Jag har hämtat några exempel från dennavärdefulla skriftserie. anställda har uttryckt farhågor för attden automatiska databehandhngen inom deras yrke kommer att minska deraskunskaper om syftet med försäkringen och om vilka regler som gäller. Maskinenkräver mycket träning i tolkning av koder och meddelanden. Man får lära sig hurman får fram ett inmatningsunderlag och vilka transaktionskoder som skallanvändas i olika sammanhang samt vilken svarsbild som innehåller vad. Kontaktenmed människorna blir ytligare och kunskapsinnehållet mer vänt mot att lära sigmaskinen än mot att möta människans behov. Datorerna kan utformas på ett annatsätt. Regeringsorganet för teknikupphandling på dataområdet bör kunna fåbetydelse för fackföreningar och för användarna. Det gäller också de önskemålsom man har hos försäkringskassorna. Det är i den direkta kontakten med människan och mednaturens mångfald som vi utvecklas som hela människor, med skaparförmåga,intuition och fantasi. Datorn arbetar med det matematiskt logiskaformelspråket, med det abstrakta. Datorn kan kvantifiera suveränt och räkna medsvindlande hastighet. Men när man försöker mata in kvalitativa begrepp, måstedessa omvandlas till siffror. Det sker genom någons subjektiva bedömningar ochgenom en våldsam förenkling av verkligheten. Risken är att vi tror att datornkan mer än den kan och att vi blir fångna i dess förenklingar. Det är oerhört viktigt att utbildningen i datorkunskap fårtillräcklig bredd men också tillräckligt djup. Filosofer, språkvetare ochpsykologer måste få utforma läroböckerna tillsammans med datalogerna. Deteoretiska kunskaperna kan aldrig ersätta den kunskap som växer fram ur direktkontakt med människor och material. har varit inne på de häroerhört viktiga aspekterna fidigare . Det praktiska arbetet, understött där det passar meddatorer, blir grunden för en helt ny pedagogik, där människan behållerherraväldet över maskinen. Vår personlighet, våra kunskaper och handensskicklighet präglas av det ständiga flödet av erfarenheter genom våra muskleroch sinnen. Yrkeskunskap kan inte reduceras till vad som är möjligt attformulera i regler för överföring till en automat. Det är betydelsefullt att det i finns en stormajoritet bakom de övergripande målen för en samordnad datapolitik.Propositionen betonar att datautvecklingen måste underordnas samhällsmålen,såsom t. ex. demokrati, full sysselsättning, ekonomisk, social och kulturelljämlikhet, regional balans, god arbetsmiljö, medbestämmande i arbetslivet samtjämställdhet mellan kvinnor och män. Vidare understryker statsrådet att man måste undvika att göra samhället sårbart. Man måste stärkaanvändarinflytandet och se till att experter och specialister inte ensammastyr och leder utvecklingen och användningen av datateknik, utan attexperternas insatser får en sådan form att de kan påverkas av många. Det äregentligen bara svaga nyansskillnader mellan utskottets förslag och reservationerna.I sin första reservation tar socialdemokraterna upp några av dessa mål som jagjust nämnt. Det råder alltså stor enighet om dem, och utskottet ställer sig påandra platser i samma betänkande, bl. a. på s. 10, bakom dessa mål. har mer i detalj behandlat detta avsnitt i proposifionen, som ju intebara rör industripolitiken. Propositionen är det första steget till en samladdatapolitik. Socialdemokraterna vill satsa mer och kritiserar regeringen föralltför blygsamma åtgärder, medan utskottsmajoriteten anser förslagen välavvägda, med den erfarenhet vi nu hunnit få. På ett viktigt område rekommenderar utskottet, medanledning av ett socialdemokratiskt förslag, att göra ett uttalandetill regeringen. Det gäller vårt oberoende på halvledarområdet. Vi får inte bliberoende av "svarta lådor", dvs. system som vi inte förstår, eller avkomponenter till vitala system som bara tillverkas i utlandet. Ett ökatnordiskt samarbete på detta område skulle vara betydelsefullt. Användande ochtillverkande företag och myndigheter, såsom statens industriverk, styrelsen förteknisk utveckling och överstyrelsen för ekonomiskt försvar, kommerskollegiumoch delegafionen för datafrågor bör samarbeta på regeringens initiativ.Utskottet föreslår enhälligt ett uttalande till regeringen syftande till ettbeslutsunderlag för ett godtagbart nationellt fysiskt och teknologisktoberoende på halvledarområdet. Utskottet ställer sig positiv till propositionens förslagatt staten skall gå in och stödja upprättandet av vissa centraler fördatateknisk utveckling för industrin. Det gäller ett produktionsteknisktutvecklingscentrum för processindustrin, Verkstadstekniska utvecklingscentraoch s. k. CAD/CAM-centra-ler, dvs. datastöd vid konstruktion och tillverkning,anpassad också för mindre och medelstora företag. Socialdemokraterna vill att utvecklingen skall gå fortareoch satsa mer. Utskottsmajoriteten tycker att regeringens förslag är lagom. Enbegränsande faktor är enligt propositionen bristen på kvalificerad personal.Men det faktum att många människor med kvalificerade datakunskaper har flyttatfill landet kan komma att innebära att man har större förutsättningar att byggaupp sådana centraler på annat håll än vi i första hand räknar med.Utvecklingsfonder, industrifonden, STU m. fl. har inom ramen för sina uppgiftermöjlighet att stödja. När det gäller CAD/kan det finnas anledning att prövasig fram med försiktighet. Det har t. ex. i visat sig att arkitektersom använt systemet i sina konstruktioner förlorat kunskaper och förmåga tillnyskapande. Utskottet anser att erfarenheterna av STU:s ochutvecklingsfondernas kampanjer för ätt förmå små och medelstora företag attinföra datorstödd produktionsteknik bör utvärderas, innan man satsar på nyakampanjer. Utskottsmajoriteten är inte heller beredd att tillstyrka ännu merpengar till SIFU för fortbildning. Socialdemokraterna har också reserverat sig för uttalandenom mer resurser för tre specialområden, nämligen givarteknologi, optoelektronikoch semicustomdesign-teknik. STU arbetar med dessa områden, och utskottetanser att såväl STU som industrifonden bör kunna stå öppen för initiativ frånolika företag. Utskottet anser att det inte behövs någon särskildlåneform för investeringar i datorstödd produktionsteknik. Definansieringsformer som bl. a. utvecklingsfonderna kan erbjuda bör kunna mötabehoven. Sammanfattningsvis vill jag säga att det är mycketvärdefullt att vi är så överens om de övergripande målen för datapolifiken.Utan personligt ansvar hos alla som berörs och som driver på utvecklingen kan ingenpolitik lyckas forma datatekniken så att den uppfyller målen.Socialdemokraterna vill, enligt utskottsmajoritetens mening, skynda påutvecklingen mer än vi har resurser och erfarenhet till. Detta ärriksdagens-förstå övergripande beslut i datapolitiken. Men jag är övertygad omatt datapolifiken kommer att bli en allt större fråga-under kommande år. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter. 83 () replik: nämnde inledningsvis attvi behandlar näringsutskottets betänkande 41. Det tog rätt lång fid innanBirgitta började tala om de konkreta åtgärder som vi socialdemokraterhar föreslagit. När hon väl kom till det, menade hon att vi var överens omallt. Men vi kan inte vara överens, i och med att vi har skrivit tioreservationer. Det bevisar orimligheten i hennes påstående. En sak är vi juöverens om, och det är att vi skulle kunna ha tillverkningen avhalvledarkomponenter i . Det beror dels på försörjningsmässiga aspekter,dels på tillförselproblem. Vi har också tagit upp reeexportsvårigheter när detgäller halvledarkomponenter, och det finns avskräckande exempel på hur det harfungerat på det området, t. ex. i Datasaab. Beträffande de övergripande målen,som vi skulle vara överens om trots att vi har skrivit en reservation, hänvisarBirgitta till s. 10 i utskottsbetänkandet. Där finner jag ingentingom de övergripande målen. 1 vår partimofion och i vår reservation 1 anger vi deövergripande målen, och de skiljer sig väsentligt från vad utskottsmajoritetensäger. Jag kan alltså inte påstå att vi är överens i dessa för oss så viktigafrågor. 84MARIE-ANN (vpk) replik: tog i början av sittanförande upp frågan om yrkeskunskaperna, och hon nämnde glasbiåsarna som ettexempel. Glasbiåsarna kan sitt yrke, men om en generation kanske deenbart kan hantera dataterminaler. Jag tycker att berördedessa frågor på ett riktigt sätt. Såvitt jag vet är det bara i vpk-motionen somdessa aspekter har tagits upp. De nämns alltså inte i propositionen och är intesärskilt bra behandlade i arbetsmarknadsutskottets betänkande, där ju denna delav vår motion tas upp. Jag vill instämma i farhågor och gehenne en vink om att hon har möjlighet att stödja vårt motionskrav, i mom. 7 iarbetsmark- Det kravet är faktiskt inte mer långtgående än Nr 151 att vibegär att regeringen skall ges i uppdrag att ta erforderliga initiativ för att Tisdaeen den motverkaen utveckling mot att alltmer yrkeskunskaper går förlorade, jg Tyvärr harett enhälligt utskott gått emot detta krav - däribland också centerpartisterna- men vi kanske i alla fall kan få stöd av , som just förde fram våra synpunkter i början av sitt inlägg. 85 () replik: Om man studerar vårt betänkande och jämförmed socialdemokraternas krav - har visserligen rätt i attreservationerna är många - håller man säkert med mig om att det är fråga omnyansskillnader. Vi i utskottsmajoriteten talar om vad vi utgår från kommer attske. Det finns redan ett arbete på gång inom STU, där man har möjligheter attarbeta åt detta håll. Utskottsmajoriteten säger att det finns andra former änvad socialdemokraterna har föreslagit för att t. ex. inrätta ettverkstadstekniskt utvecklingscentrum i och kanske också i . Det äralltså mycket små nyansskillnader. När det gäller de övergripande målen hoppas jag verkligenatt ändå håller med mig om att det är en mycket storsamstämmighet. Efter vad jag förstår ingår de övergripande mål somsocialdemokraterna har tagit upp i sin partimotion bland dem som har räknat upp. På s. 10 nämns bl. a. regional utjämning och sådant, somväl också ingår i era övergripande mål. ö. har jag hänvisat till andrautskotts betänkanden, där man mer i detalj har berört detta. Jag hoppasfortfarande att instämmer i att vi är överens om målen här iriksdagen. Det ligger ett stort värde i att vi är det. 86 () replik: vidhåller att det ärnyansskillnader, men hon erkänner att vi har avgivit tioreservationer. Vi brukar inte skriva reservationer utan att det finns anledningtill det. Också när det gäller CAD/CAM-centraler ochVerkstadstekniska utvecklingscentra har vi gått litet längre än regeringen.Birgitta var inne på de små och medelstora företagen, och det är justmed tanke på dem som vi har reserverat oss. Vi vill gå längre och förstärka ochsprida den här tekniken till de områden där det redan finns en kompetens. Inomvissa Verkstadstekniska utvecklingscentra finns det en väldigt stor kompetens,och vi menar därför att man bör lägga ut CAD/CAM-enheter till sådana områdentill förmån för de mindre och medelstora företagen. De som i detta avseendeverkligen har velat decentralisera och ta vara på det kunnande som finns ute iföretagen är socialdemokraterna. 87 (): Den nya teknik som elektroniken innebärkommer att medföra stora förändringar på arbetsmarknaden. Tiotusentals ellerkanske hundratusentals jobb inom industri, handel, kontor och allmän service Nr 151 kommer att försvinna. Detta skaparen stark oro för framtiden hos många måste vi varapå det klara med att det är genom 18 maj1982 investeringar inom svensktnäringsliv som vi kan trygga jobben och välfärden i vårt land. Datapolitik ' denna bakgrund är detutomordentligt viktigt att aktiva utbildnings- insatserkommer till stånd både för att öka förståelsen för händelseförloppet och föratt göra arbetskraften skickad att utöva de nyfillkommande arbetsuppgifterna. I arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15 om samordnaddatapolitik, som vi nu diskuterar, konstateras att det är svårt att göra någrasäkra framtidsbedömningar om effekterna på arbetsmarknaden av fortsatt användningav datateknik och att det därför är vikfigt att arbetsmarknadspolitiken präglasav stor flexibilitet och beredskap inför oväntade förändringar. Vidare sägs ibetänkandet att den fortsatta datoriseringen i arbetslivet som hitfills kommeratt ställa krav på breda utbildningsinsatser. Vi vet att den nya tekniken och automatiseringen innebäratt många okvalificerade rutinarbeten kommer att försvinna, arbeten som imånga fall innehas av kvinnor. Därtill kommer att den offentliga sektorn, därmånga kvinnor beretts arbete , inte längre tillåts öka på sammasätt. Förändringarna på arbetsmarknaden kommer därför att imycket hög grad beröra kvinnorna, men givetvis också många män. Det är i detta perspektiv man skall se densocialdemokratiska reservationen nr 2, fogad fill dagens betänkande. Det ärinte första gången vi försöker fästa kammarens uppmärksamhet och förmåmajoriteten att stödja vårt krav på att återinföra stödformen BAMU. Det var enverksamhet som gick ut på att inom den offentiiga sektorn anställa beredskapsarbetaresom tillfälligt ersatte ordinarie personal den fickyrkesutbildning. Vi föreslår att den verksamheten återupptas. Det var inteminst många unga arbetslösa som fick chansen att komma in på arbetsmarknadengenom BAMU. Vi föreslår också att regeringen uppdrar åtKAFU, utredningen om arbetsmarknadsutbildning och utbildning i företag, atttillsammans med arbetsmarknadens parter undersöka möjligheterna att tillfälligtvidga verksamheten med BAMU att också gälla den privata sektorn. Kvinnornas och speciellt de ungas situation är i dagbesvärlig och kommer förmodligen att vara det också . Därför är detviktigt att hitta olika lösningar för att göra det möjligt för dem att komma utpå arbetsmarknaden och säkra jobben för dem som har ett. a. av den anledningen föreslår vi att man undersökermöjligheterna till att utvidga BAMU-verksamheten att omfatta t. ex.datautbildning av kvinnor inom kontors- och serviceyrken. Utbildning är en nyckelfråga. Det ärsynnerligen klokt att förena behovet av utbildning med att ta ianspråk ledig arbetskraft. Jag yrkarbifall till reservation nr 2. Vi har iétt särskilt yttrande markerat behovet av ytterligare resurser till Även den frågan har utförligt behandlats i kammaren vidtidigare tillfällen och , då arbetsmarknadspolitikenbehandlades. Vi fick inte då gehör för vårt förslag om ytterligare 380 tjänstertill arbetsmarknadsverket, utan kammaren beslöt att följa regeringens förslag,vilket innebar reducering av verkets resurser. Det är mycket beklagligt ochoroande med tanke på den höga arbetslösheten. Intensiva insatser måste till påalla områden och för alla arbetssökande för att få ner arbetslöshetstalen. Eftersom, som jag sade, det bara är drygt en månadsedan kammaren avslog en socialdemokratisk mofion om ytterligare resurser tillarbetsmarknadsverket, nöjer vi oss just nu med ett särskilt yttrande. 88 (): Tänk att en liten kvadratisk platta, som baraär stor, kan bli orsak fill en lång debatt! har ju viriksdagsmän inte så stora svårigheter att tala . En viss chefredaktör, somväl de flesta känner från enda månatliga veckotidning, har sagt attdet finns två sorter av oss politiker - den ena sorten kan prata hur mycketstrunt som helst om vilket ämne som helst, den andra sorten behöver inte någotämne. Vi har, som sagt, vissa förutsättningar för att kunna tala . är det inte, herr talman, vilken liten platta som helstsom vi debatterar om. Nej, vi kallar den för chips, och i den kan man få platsmed elektroniska kretsar och minnen med minne och bearbetningskapacitet sommotsvarar 1950-talets stordator. Detta och många andra exempel från dataområdetbelyser en mycket snabb och omvälvande teknisk utveckling. Inte kunde man för något eller några decennier sedandrömma om att praktiskt taget varje skolelev skulle ha en fickdator, som ärlångt mer avancerad än datamaskinen för 20-30'år sedan. Den krävde stortutrymme. Den krävde stora anslag - den var dyr. Den lilla fickdatorn får rum ifickan, och den är relativt billig. Det är således inte så konstigt attriksdagen ägnar åt datautvecklingen. Och framför allt - allt flermänniskor påverkas. Antalet användare är säkerligen drygt en miljon.Arbetsuppgifter försvinner, yrken försvinner och nya kommer i stället.Sysselsättningen påverkas, medinflytandet påverkas och även arbetsmiljön. I arbetsmarknadsutskottet har dessa frågor behandlats, ochjag kan efter vad som sagts begränsa mig fill att behandla denmoderata reservationen fill arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15. Men vill jag uttala en smulatillfredsställelse i ett avseende. Debatten tyder på en tämligen storenighet i de övergripande frågorna. Vad som särskilt tillfredsställer mig äratt teknikfientligheten tycks ha minskat. Alla tycks ändå ha insett att den nyatekniken innebär möjligheter till framsteg och tillväxt. Jag noterar attkommunisterna i sin motion den här gången inte kräver vetorätt. Däremot harförstås i sina inlägg sagt att hon inte riktigt kan förståatt andra är så rädda för facklig vetorätt. Vad jag förstår skulle honegentligen ha velat medverka till att det här fanns med i ett yrkande i enmotion. Men det finns som sagt Man skulle kunna fråga: Hur skall nu ha detegentligen? Vi hade ju en debatt om detta , och jagbeskyllde då kommunisterna för teknikfientlighet. Men i dagtycker jag inte att jag kan eller behöver göra det av vad jag förstått avmotioner och inlägg. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett nytt stödskall införas. Det är utbildningen i datateknik i mindre och medelstora företagsom skall stödjas. För det första krävs stora utbildningsinsatser, och därom ärvi ense. För det andra är det företaget/arbetsgivaren som skall ha ansvaret förutbildningen. För det tredje skall utbildningen bekostas av företagen. Jagtycker att det är mofiverat att samhället stimulerar dessa utbildningsinsatser.Utskottsmajoriteten förordar nya statliga bidragsformer med åtföljandeadministration och byråkratikostnader. Vi moderater vill genom lämphgutformning av beskattningsreglerna uppnå den önskade sfimulanseffekten.Företagen bör således ges rätt till extra avdrag för sådana kostnader. Liknanderegler tillämpas redan när det gäller företagens forsknings- ochutvecklingskostnader. Vår uppfattning i övrigt har vi utvecklat i vårreservation, varför jag begränsar mig till detta och ber att få yrka bifalltill reservation nr 1 i arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15. 89MARIE-ANN (vpk) replik: har noterat att vi inte längreär teknikfientliga. Jag minns den debatt vi hade, och jag vill bara konstateraatt vad som hänt kanske är att läser våra motioner något mernoggrant än vad han gjorde då. Vi har i stort sett samma uppfattning nu som vihade då när det gäller datateknisk utveckling. Jag ville vid det tillfälletinte hålla med om att vi var teknikfientliga; vi hade bara ennågot annan syn på maktfrågor osv. än vad har. Däremot läser tydligen sina egnabetänkanden ganska dåligt. 1 arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 15 finns pås. Där hänvisas bl. a. till vår motion ochsägs att vi har särskilda avsnitt om detta. Men dessa avsnitt kommer attbehandlas först , något som jag tog upp i mitt anförande. Jagbeklagade där att man alltså lyft ut dessa frågor från dagens debatt. Härfinns, , vpk:s krav om vetorätt. Vi står fast vid detta. Vi harväckt mofioner härom under den allmänna motionstiden och även i en motion ianslutning till den datapolitiska propositionen. Vad som är märkligt i dettasammanhang är alltså hur arbetsmarknadsutskottet hanterat dessa frågor. Man skjuterpå en fråga som är väldigt väsentlig när det gäller datapolifiken till ensärskild debatt. Det ligger t. o. m. ett val däremellan. Vi tycker att det ärväldigt märkligt, men vi har tyvärr inte kunnat göra särskilt mycket åt det.Jag hade naturligtvis detta uppe i mitt anförande, eftersom jag tycker att detär en viktig fråga. Men den kommer alltså inte upp i voteringarna utanförst . Det är förklaringen, . 90JÖRN (vpk) replik: Nr 151 Det här medteknikfientlighet har missupp- den fattat, liksom så mycket annat här i livet. Vänsterpartietkommunisterna har aldrig förespråkat någon teknikfient- Vi har emellertid den egenheten att vi vägrar att, som Datanolitik de flestaandra ledamöterna av den här kammaren och många andra av det ledandeskiktet i samhället, se tekniken som en sorts neutral process. är bara teknik,och processen måste komma oavsett vad vi tycker eller gör. läggersociala aspekter, vi lägger maktpolitiska aspekter, vi lägger etiska och moraliskaaspekter på människornas användande av den ena eller andra