prot · G50955 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 163 förreservation 7 av m. fl. Mom. 7 (regionalpolitiskt stöd) Utskottets hemställan bifölls med 165 röster mot 163 förreservation 8 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 9 (fortsatt drift i ) Utskottets hemställan biföUs med 312 röster mot 17 förmotion 106 av m. fl. 14 protokoll 1981/82:53-55 Mom. 10(anslag till sysselsättning i ) Utskottets hemställan bifölls med165 röster mot 163 för reservation 9 av m. fl. Förvärvav aktier i B, m. m. 5 § Förvärv av aktier i , m. m. Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /82:18 med förslag till tilläggsbudget I för /82(industridepartementet) (prop. 1981/82:25 delvis). I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 53 (): I proposition 1981/82:25 tarindustriministern upp ett anslag på 175 milj. kr. för förvärv av aktier i . 1979 rekonstruerades med hjälp av 175 milj. kr. Detförslaget ställde vi socialdemokrater oss bakom. Vi stödjer också förslaget omde 175 milj. kr. som nu kommer att tillföras . Men vad vi socialdemokratermed mycket stor oro tar fasta på är sättet att, med staten som ägare av ,behandla företaget . Man talar inte om för till vem ellerpå vilket sätt industridepartementet tänker avyttra statens aktier, och detanser vi socialdemokrater vara mycket upprörande. Vi socialdemokrater har sett statens insatser beträffandeLuxor som ett led i en statlig industripolitik och en politik för utvecklingenav den svenska elektronikindustrin. Vi sade detta till , som 1979 varindustriminister. 1979 ansågs ha goda utvecklingsmöjligheter. Vi menarfrån socialdemokratisk sida att det var positivt om industridepartementet isina utredningar och bedömningar ansåg att den insats som gjordes då var rimligför att kunna utveckla branschen när det gäller framtida möjligheter. Men på något sätt har man under dessa år, från beslutet omde första 175 miljonerna fram till dagens beslut, tappat greppet om branschen. Vad har blivit av den framtidsoptimism som fanns 1979?Vilka åtgärder har industriministern och industridepartementet vidtagit? Hurser elektronikindustrins framtid ut? Har en plats i den framtida svenskaelektronikindustrin? Ja, det är många frågor som bör riktas tillindustridepartementet och industriministern! En fråga som också bör ställas gäller de 175 milj. kr. somvi skall bevilja. Räcker dessa pengar? Går pengarna tiH omstruktureringeller går de till skulder i form av banklån? Efter vad jag kan förstå går det åt över 100 milj. kr.till att sanera banklån och därtill hörande räntor. Att företaget kommer attredovisa en driftsförlust på 70-80 milj. kr. ärheller ingen hemlighet. Enligt mitt sätt att räkna finns det inga pengar kvartill en rekonstruktion av företaget. Hurkommer man från ägarnas sida att kunna klara utvecklingen av företaget? Attytterligare 800 anställda skall avskedas är heller ingen hemlighetför vare sig regering eller socialdemokrater. Att arbetsmarknaden i harstora svårigheter är likaså väl känt. Mot denna bakgrund kan man ställa krav påregeringen och industridepartementet. Men tyvärr begränsar sigindustriministerns agerande i fråga om Luxors problem till att vilja försäljastatens aktier. Ivår motion 1981/82:120 har vi begränsat oss till det av industriministernföreslagna bemyndigandet för regeringen att överlåta statens aktier i . Visocialdemokrater ser det som angeläget att pröva möjligheterna till samarbetemed andra företag. Vi vill inte utesluta att ett samgående mellan och etteller flera andra företag kan visa sig vara en lösning som innebär att de utvecklingsmöjlighetersom finns i tas till vara. Menatt mot bakgrund av detta synsätt på Luxors framtid gå med påindustriministerns krav att få sälja eller överlåta statens aktier i ,är att inte kunna skilja och dag eller svart och vitt. Industriministernhar i en interpellationsdebatt slagit fast statens ansvar:"Om man är beredd att satsa 350 milj. kr. - förutom Investeringsbankensengagemang i - för att ge företaget en reell chans till överlevnad, så ärju inte det något tecken på att man överger detta företag." Omindustriministern och industridepartementet står fast vid vad som sades den 23november blir det ännu mer obegripHgt att industriministern är beredd att agerautan att höra och därmed ge oppositionen möjlighet att läggasynpunkter på branschens och Luxors framtid. Detta är, fru talman, för osssocialdemokrater ett orimligt krav, och därför yrkar jag bifall tillreservation 2 i utskottets betänkande. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Förvärvav aktier i , m. m. 54 (); Vi behandlar nu näringsutskottets betänkande 1981/82:18, och jag vill ianslutning till det framföra följande. Under1970-talet och har enorma belopp satsats på att stötta densvenska industrin totalt sett, detta i ett försök att rädda sysselsättningensamt ge vissa branscher en ny struktur. har de svåra problemendykt upp med mycket kort varsel och därmed bringat regering och riksdag tillbrandkårsutryckningar innan ordentiiga analyser hunnit göras. Attberäkna denna stödverksamhets samhällsekonomiska nettoeffekter är det ingen somhar vågat sig på, såvitt jag vet. Däremot har kostnadssidan studerats i mångasammanhang. Förvärv av aktier i , m. m. till atticke permanent statligt industristöd i olika former har uppgått till nogaräknat . Då ingår ändå inte de ännu större permanentastöden, exempelvis utgifterna för marknadsekonomiska åtgärder. Det mesta avdetta verkställdes som bekant . diskuterar vi ännu ett bidrag till etthårt utsatt företag, nämHgen . Regeringen föreslår att staten , somman uttrycker det, som en slutlig ägarsatsning i ger företaget ettkapitaltillskott på 175 milj. kr. Från moderata samlingspartiets sida motsättervi oss detta av bl. a. följande skäl. Vi menar att strukturproblem inom industrin inte kanavhjälpas genom upprepade statliga förlusttäckningsbidrag. Det måste få bli såatt företag utan överlevnadsmöjligheter får läggas ned. Det kortsiktigasysselsättningsmotivet i krisdrabbade företag kan bli ett hot motsysselsättningen i företag som är lönsamma, om stödet till krisdrabbadeföretag fortsätter. har också mycket riktigtobserverat effekterna på konkurrensen om kapital. Tack vare stödet har ettantal mycket stora företag med osäker framtid kunnat konkurrera om kapital somkunde ha använts effektivare av andra. Stimulanserna kan t. o. m. i vissa fallha bidragit till en försämring av effektiviteten i stödföretagen. Med beslutet på grundval av proposition 1978/79:192 togstaten ägaran-svaret för , vilket f. ö. har berörts tidigare avBirgitta . Från moderat sida betraktade vi vid denna tidpunktlösningen som temporär för att klara en omstrukturering av företaget i ordnadeformer. Det statliga ägartillskottet bestod den gången av ettförlusttäckningsbidrag om 75 milj. kr. samt 100 milj. kr. i ägarkapital.Dessutom avskrevs genom ackord skulder på i runt tal 75 milj. kr. Resultatet för verksamheten inom har under desenaste åren varit djupt otillfredsställande. Tyvärr har någon förbättring tilldags dato inte kunnat skönjas. Företagets huvudprodukter anses fortfarandeolönsamma. Såsom också framhölls i proposition 1981/82:25 kommer tyngdpunkten iproduktionen att ligga på samma produktionssortiment även under de närmasteåren. Den svenska marknaden för televisionsapparater har också under senare årstagnerat och omfattar numera främst s. k. utbytesköp. Luxors svenskaförsäljningsvolym beräknas inte heller kunna ökas i någon större utsträckningvad avser televisionsapparater. Förutsättningarna för företaget att uppnå en acceptabellönsamhet inom området konsumentelektronik är också enligt externa bedömareinte särskilt stora för dagen. Därför menar vi moderater att staten endastskall tillskjuta medel för full förlusttäckning - detta för attmöjliggöra vad vi har kallat en ordnad avveckling av det statliga ägarengagemangeti . berörde i sitt inlägg de medel som nutillskjuts, och jag fick uppfattningen att hon inte anser att de är tillfyllest för att klara företaget. Jag vill i det sammanhanget knyta an tillinterpellafionsdebatten . , som ärnärvarande här i kammaren och som är väl initierad i frågan, eftersom han bor iMotala, sade då bl. a.: "Av de av regeringennu föreslagna ytterligare 175 miljonerna för omstrukturering kommer väl, eftervad jag kan förstå, ca 70-80 miljoner att gå till skulder i form av banklån sommåste . En stor del av de ca 100 miljoner som sedan skulle återstå kommeratt gå fill fortsatt förlusttäckning under tid som kommer att förflyta innan desenast aviserade åtgärderna, som innebär att ytterligare 600 anställda skallavskedas, är genomförda ." fortsatte: "---- produktionsvolymen är för liten i förhållandetill företagets fasta kostnader." Jag frågar: Håller med oss om att detf. - inte minst mot bakgrund av detta uttalande - inte finns någon direktanledning att med nuvarande organisation och uppläggning satsa mera pengar pådetta företag, en satsning som en partikollega till harrubricerat som mer eller mindre bortkastade pengar? Jag vill gärna ställa denfrågan, eftersom den är högst aktuell . Från moderat sida har vi sagt att som första mål bör gällaatt företagsledningen får i uppdrag att finna en köpare för helaföretagsenheten. I andra hand bör företaget träda i likvidafion. I en sådansituation bör de lönsamma produktområdena, affärsidéer, maskiner successivtavyttras eller på annat sätt tas fill vara. Om en sådan likvidation blir oundviklig, bör hosregeringen begära förslag till en plan för avveckling av i ordnadeformer. I en sådan avveckling kan med fördel beslut rörandeomställningsbidrag tillämpas för att klara omställningen för överblivenpersonal. Alternativet till detta är att tillskjuta ytterligarestatliga bidrag till ett företag vars lönsamhet inte bedöms kunna blitillfredsställande. Jag hänvisar till vad ocksåhar sagt, vilket överensstämmer med vår syn i det fallet. Denna marknad kännetecknas av stagnation, nämHgenfärg-TV-produk-tionen en marknad där importandelen , frutalman, har ökat från och där det råder en utomordentligt hårdkonkurrens, inte minst från länderna i . skulleLuxor därför troligtvis återkomma och begära ytterligare stöd för sinförlustbringande verksamhet. Till detta skall läggas att stöd till en av landets tvåfärg-TV-tillverkare sätter konkurrensen ur spel och i sin förlängning indirektkan medverka till att står utan TV-tillverkning helt och hållet. Istället för en sysselsättningskris på en plats här i landet kan vi genom ettsubventionssystem få svårigheter också i , där man som bekant ävenbedriver sådan här tillverkning. Som jag nämnde menar vi attomställningsbidrag skall utgå, om likvidation är oundviklig. De ramar somställdes upp för detta bidrag stämmer väl överens med faHet . Bidragetskall utgå när den aktuella driftsinskränkningen berör fler än 300 personer ochdär antalet berörda utgör av företagets helapersonalstyrka. Antaletanställda inom har skurits ner starkt från 2 400 till 1 700 Förvärv av aktier i , m. m. Förvärv av aktier i , m. m. personer.När det gäller fortsatta strukturåtgärder förhandlas om en ytterhgare minskningav personalen med i runt tal 600 personer - måhända ännu fler. Och ändå ter sigframtiden svår för . De livskraftiga bitarna i företaget måste tillåtasöverleva. Det är ju så i ett stort företag att det finns bitar som är bra, detär bitar som är mindre bra och det finns bitar som är urusla och som man intekan satsa på. Vi menar från moderat sida att med en fortsatt stödpolitikriskerar man att den svaga sidan av drar med sig den starka sidan - ochdet vill vi inte vara med på. En gemensam köpare för hela koncernen är naturligtvis ettönskemål, men i andra hand bör företaget - vilket vi har framhållit i vårmotion - träda i Hkvidation. Då kan också de anställda om de såönskar ges möjlighet att överta delar av företagets verksamhet - denmöjligheten blir självfallet lämnad öppen. Med det sagda, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillden moderata reservationen 1 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 55 () replik: ställde en fråga till mig medanledning av den sifferuppgift jag här lämnat. Först och främst kan jag väl slå fast att visocialdemokrater ingenting har att invända mot de 175 milj. kr. som nu tillförs.Vad vi emellertid har ställt oss tveksamma till är huruvida industriministernoch industridepartementet och staten över huvud taget som ägare tänker göraoffensiva satsningar för att trygga branschens fortsatta framtid, därför attdet har ju också i tidigare debatter slagits fast att vi anser att ochden tillverkning som där bedrivs är en bransch att satsa pä. Det är en annan sak också i detta sammanhang som jag villpeka på. Vi kan inte på samma sätt som gör medverka till att manställer ännu fler metallarbetare i arbetslösa. Det är inte bara metallarbetarna utan också deras familjersom det handlar om. Och det är mot den bakgrunden vi har ställt oss bakom dettaförslag. Jag hoppas att utskottets talesmankan redogöra Htet mer noggrant för hur man har tänkt använda pengarna. 56ERIK HOVHAMMAR (m) replik: Med hänsyn till vad många har uttalat, bl. a.också , förvånar jag mig över att menar att de här 175 miljonerna kommer att användas på ett vettigtsätt. Alla som har talat i den här frågan menar att dessa pengar inte allsräcker till, utan att man kommer att vilja ha mer pengar - och dåsatsar man pengar på produkter som inte är lönsamma. Inom vissa delar av företaget har man en hyggligproduktutveckling. Smådatorerna är ett sådant område, men de svarar för av tillverkningen. kommer tyngdpunkten att ligga påkonsumentelektroniken, främst TV-apparater, och den marknaden är dålig och inte vinstbringande.Därför kommer det att behövas ytterligare stöd, och det kan vi ifrån moderathåll inte acceptera. Beträffandesysselsättningen vill jag säga att det är ytterst beklämmande när folk mistersina jobb. Man skall inte heller glömma bort att ju längre man driver ettföretag med stora förluster, desto större blir problemen för de anställda.Aktiv sysselsättningspolitik kan alltså i det nu aktuella fallet, precis som vipåpekat i vår motion, omfatta bl. a. omställningsbidrag och beredskapsarbetenav skilda slag - det finns en hel serie med olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som kan användas. De anställda bör också, som jag nämnde i mittanförande , ges möjligheter att överta vissa delar av företaget. Menatt driva ett företag som inte har någon utveckHng med det produktsortiment somnu finns och som man vet går dåligt - förlusten blir minst 70 milj. kr. -anser vi inte vara ekonomiskt acceptabelt. Förvärvav aktier i , m. m. Anf.57 () replik: Jag vill bara än en gång erinra om vad jag sade i mitthuvudanförande, där jag ställde frågor till industridepartementet ochindustriministern. De gällde bl. a. vilka åtgärder som vidtagits, hurelektronikindustrins framtid ser ut och om har en plats i den framtidasvenska elektronikindustrin. Att jag ställde dessa frågor beror också på attdet finns ett antal utredningar i gång. Jag har anklagat industridepartementetför att det inte kommit fram några konkreta förslag. Det är vår förhoppning att man kommer fram medresultat , så att det finns möjlighet att på ett vettigt sätt taställning till hur framtiden skall se ut för . Det är därför, ErikHovhammar, som vi inte viU gå med på att försälja statens aktier hur som helst.Vi anser att man måste ha kontroll över företaget. 58 ()replik: De 175 miljoner som det handlar om nu kommer inte att räcka länge - jagvill upprepa det. Jag stödjer mig på vad många har uttalat i den frågan. Beträffandetillverkningen vill jag säga att man inte på en gång kan ändra den. Huvuddelenav tillverkningen ligger på TV-apparater, och det är en hårt pressad marknadmed, som jag också framhållit tidigare, en starkt ökad import. Det innebärfortsatta förluster för företaget. Och de förlusterna kan inte vändas på någramånader. Mankan säga att det skulle kunna gå att göra en förbättring inomföretaget, men det förutsätter många olika aktiviteter, och det förutsätter enproduktutveckling som är ganska besvärande och framför allt tar lång tid.Smådatorer har nämnts, men de svarar för enbart av tillverkningen -och det är ganska litet. Vårt förslag går alltså ut på att man skall försöka fåandra företag att gå in och att man skall lämna dörren öppen för de anställdaatt via delägarskap och nyföretagsamhet svara för en viss aktivitet. Förvärvav aktier i , m. m. 59 (vpk): "Livet är en fest", utropades i en rubrik på en annons frånLuxor . Att det inte gällde de anställda vid , som har hotet omarbetslöshet vilande över sig, behövde inte särskilt sägas ut. De över 800personer vid i som tvingas lämna fabriken känner knappastnågon festyra. Även de som inte omfattas av utarbetade planer förpersonalminskningar har anledning att känna stor oro. Ovissheten om företagetsfortsatta existens är stor. Vihar tidigare vid flera tihfällen diskuterat Luxorkrisen och statens roll närdet gäHer att komma till rätta med problemen. Senast diskuterade vi frågan medindustriministern . Jag kan därför fatta mig kort om det somhittiHs skett. Låt mig dock slå fast att de anställda, liksom kommun,med all rätt ansett att staten borde visa ett större ansvar. Från vpkkritiserade vi redan från början den passiva attityden, att skattemedel skullesättas in med den begränsade uppgiften att göra företaget lockande för nyaprivata spekulanter. Denna politik har också inneburit att man sökt lösningar iavskedanden i stället för offensiva satsningar. Regeringenfortsätter sin linje och vill nu avsluta sitt engagemang. Förslaget om 175milj. i kapitaltillskott anges vara en slutlig ägarsatsning. I klartextbetyder detta att staten drar sig ur i ett läge då hot om arbetslöshet vilaröver hundratals anställda. Man sätter sin tilltro till att andra spekulanterskall träda in. Följderna bekymrar inte den borgerhga regeringen. Utskottsmajoritetenintar samma ståndpunkt. vill gå ännu längre. De vill begränsa destatliga insatserna till 60 milj. kr. och är beredda att driva företaget ilikvidation. Imotion nr 107 har vi från vpk biträtt propositionens förslag om ettreservationsanslag på 175 milj. kr. a. mot bakgrund av det allvarligasysselsättningsläget i . Däremot avvisar vi förslaget om bemyndigande förregeringen att överlåta statens aktier i . Vi kräver också i motionenatt ger regeringen till känna att fortsättningsvis skalldrivas i statlig regi, att ägarsatsningen skall användas för att säkrautveckling och sysselsättning vid företaget och att de planerade personalminskningarnaskall stoppas. Dettavill inte näringsutskottet vara med om. När det gäller de borgerliga partiernaär kanske inte mycket annat att vänta. Däremot tycker jag det hade varitnaturhgt om socialdemokraterna biträtt förslagen om riksdagsuttalande rörandeanvändningen av ägarsatsningen för att säkra utveckling och sysselsättning.Liksom vpk går socialdemokraterna emot förslaget om bemyndigande att överlåtastatens aktier i . Även de biträder den föreslagna kapitalsatsningen.Det bör då vara rimHgt att också söka påverka UtveckHngen i positiv riktning. Idiskussionen om skymtar frågan om samverkan eller samgående med andraföretag. Det har inte saknats spekulationer om sådana företag, allt frånjapanska intressenter till det multinationella , men det har varitmagert med konkreta besked. Ordföranden i Luxorsbolagsstyrelse utropade för en tid sedan i entidningsintervju inför uppgifterna att erbjudit 200-300 jobb i :"ÄntHgen en öppning." varslar personer vidNorrköpingsfabriken om uppsägning. Utspelet torde mer få ses som ett led ispelet om och marknaden än som ett reellt löfte om jobb. Det finns fogför den oro som råder för att olika spekulanter är ute efter i syfte attavveckla verksamheten och minska konkurrensen. Detta kan inte ge de anställdanågon trygghet. Planerna på uppdelning av företaget i olika bolag är ocksåillavarslande. Följderna av fidigare ägares spekulationer har drabbat deanställda vid . Därför ställdes vissa förhoppningar då staten gick in, närkriserna drabbade företaget. Om staten använt ägande och kapital för attutveckla företaget och trygga sysselsättningen, skulle situationen havarit ljusare för de anställda. I stället har regeringen endast ansett sin rollvara temporär och uppehållande, till dess nya spekulanter anmäler sig. Därtillhar det statliga ägandet använts för att minska sysselsättningen - antaletanställda halveras , om planerna får fullföljas. Detta är en förödandepolitik. Statligt ägande och statliga medel bör rimligen användasför att trygga utveckling och sysselsättning och inte för ett spel, där deanställdas trygghet kommer i fara och nya problem skapas i en kommun med svårasysselsättningsproblem. Ännu finns möjligheten att bryta regeringens förödandepolitik. Det kan ske genom att sätta stopp för planerna på överlåtande avstatens aktier i och i stället uttala att företaget även ifortsättningen bör drivas i statlig regi. Det kan ske genom att riksdagenmarkerar att ägarsatsningen bör användas för att säkra utveckling ochsysselsättning vid företaget. Det kan ske genom att de planeradepersonalminskningarna - som innebär en allvarlig stympning av företaget -stoppas. Fru talman!Jag yrkar bifall till motion 1981/82:107. Förvärv av aktier i B, m. m. 60SVEN (): Vi har just haft en debatt om NCB, och fårvi en debatt om ett annat av staten ägt företag, . När man följer dessadebatter konstaterar man att berörda företagsledningar känner sig - och det medall rätt - ganska bekymrade för resp. företags vidare utveckling, därför attpoHtiker i olika sammanhang vill vara med och peta och föreskriva i detalj hurföretaget skall skötas. Den erfarenhet jag har - och den är rätt lång här iriksdagen och även inom den statliga företagssektorn -säger att så länge manhar förtroende för den styrelse som tillsatts för ett företag, skall man låtaden få jobba tämligen ostört. Om man inte har förtroende för styrelsen, skalldet sägas klart ut och styrelsen skall sparkas i väg. Men just de olikapropåerna, bl. a. från sida, har gjort det oerhört svårt att arbeta. Jag skall, fru talman, inte här lämna någon längrehistorik över . Jag var sakkunnig på industridepartementet den morgon dåföreträdare för uppenbarade sig där och ville haslantar till löner och diverse andra utgifter. Helt kort vill jag säga att detkan konstateras att Förvärvav aktier i , m. m. problemen med ocksåhar sammanhängt med ledningsproblem - det känner vi alla tiH. Omman när det gäller den här branschen gör en snabb återblick på marknaden överhela den vida världen finner man att många företag nu är nere i en kris. Detgäller även japanska företag inom TV-sektorn liksom inom elektroniksektorn utomvideo. Jagskall nu övergå till att med några ord beröra propositionen. I propositionenföreslås att 175 milj. kr. skall tillskjutas bl. a. för att täcka förlusternavid . I propositionen redovisas en förlust på ca 70 milj.kr. Den kommer att bli större, det är alldeles klart. Resultatet torde kommaatt bli sämre, bl. a. till följd av störningar på marknaden. Jagvill stanna upp vid detta och visa på en del av de problem som företaget har.Om det har kommit ut att ett politiskt parti eller vissa grupperingar iriksdagen vill att ett företag skall läggas ned, vad händer då? Jo,detaljhandeln svarar . Det finns naturligtvis inte samma intresse föratt köpa Luxors TV-apparater om det finns risk för att företaget skall läggasned. Hur skaH man kunna få reservdelar, hur skall man sedan kunna hållapresumtiva köpare med service? Självfallet har företagsledningen och företagetlidit av detta. Det är klart att kunder och leverantörer intar en tveksam hållningom det görs gällande i olika media att kan komma att avveckla. Framförallt har tagit upp frågor som rör utvecklingssidan. Vad görledningen för ? Jag tycker inte att man skall blanda in regeringen såmycket vad gäller produktutveckHng.