prot · G509101 · 1981-12-31 00:00:00 — Följden för UD-tjänstemannen blir att han- eller i ett fåtal fall hon - endast kan acceptera tjänstgöring i land därmöjlighet finns för medföljande maka att utöva sitt yrke eller att han ellerhon framför önskemål om förlängt uppehåll i , Vissaanslag m. m. inom område YtterUgt få länder, om ensnågot utanför , erbjuder möjUgheter till arbete för medföljande part.Rörligheten inom utrikesförvaltningen minskar därvid, som mångaanställda känner sig tvingade att avstå från tjänstgöring som i sig skulleutgöra ett värdefullt bidrag i deras yrkeskarriär. Medföljandefrågornahar kallats 1980-talets största personalpolitiska problem inomutrikesförvaltningen. Jag vågar tillägga att de kan komma att utgöra1990-talets olösliga personalproblem, om inte statsmakterna börjar agera på ettmer kraftfullt sätt än vad tidigare varit fallet. Vi kan inte räknamed att välutbildade makar med egen yrkeskarriär frivilligt och utan ersättningskall avstå från yrkesverksamhet under praktiskt taget huvuddelen av sinyrkesverksamma ålder. Självfallethar frågan uppmärksammats av de UD-anställda. framlades en utredningav om utrikesrepresentationen, vilken på ett utmärkt sättpresenterade de problem som praktiskt taget aUa UD-anställda numera ställsinför. Responsen på utredningen har från statsmakternas sida varit ringa. Dettatrots att man i utredningen för fram konkreta synpunkter på hur problemen iframtiden skaU kunna lösas. UD-familjernas särskilda situation, vilken inte harsin motsvarighet på något annat håll i statsförvaltningen, borde förpliktigastaten som arbetsgivare med att ta ett särskilt ansvar för UD-tjänstemännensmedföljande makar. Attlösa alla problem är ogörligt så länge är ensam om problemen. Deinternationella överenskommelser som borde ligga till grund för problemenslösning kan inte förväntas förrän om kanske . Det åliggeremellertid regeringen att redan nu i olika fora peka på existensen av problemenoch verka för att de uppmärksammas i alla länder. Överalltdär så är möjligt måste också aktivt verka för attspecialavtal om möjligt kommer till stånd, vilka kan möjliggöra för svenskamedföljande makar att få arbeten. Det kan gälla att utverka speciella förmånerom arbetstillstånd eller ansträngningar att hjälpa till med anställning isådana internationella organisationer som finns på den tilltänkta bostadsorten. Viktigtär också att man från UD:s sida försöker att utöka tiden mellan fastställandeav anställds destinationsort och tjänstgöringens påbörjande. En längreförvarningstid ger den anställdas familj ökade möjligheter till egnaansträngningar att söka arbete av något slag. Arbetsmöjligheterna förmedföljande makar vid utlandsmyndigheterna bör kanske också kunna utökas. Utredningenföreslår emellertid några konkreta åtgärder för att mildra verkningarna avrådande förhållanden. Jag skaU här bara nämna två angelägna reformer. Rättfill pension för medföljande maka! UD-maken bör som kompensation för uteblivnaförsörjningsmöjligheter ges rätt till viss fastställd ATP eller åtminstone rättatt tillgodogöra sig åren utomlands som tjänsteår. Pensionsrätten kan ses somett erkännande av makens insatser till förmån för svenska intressen. En annan fråga gällerutökad rätt till tjänstledighet. Tjänstledighetsfrågansstora betydelse för makarnas beslut att följa med vid utlandsstationering, förmakars trivsel och trygghet under utlandsåren samt inte minst för deras återanpassningtill det svenska samhället motiverar att tjänstiedigheten för statligtanställda makar utökas till att omfatta hela den tid som maken medföljer denUD-anställde på tjänstgöringsorten. Statsmakternabör vidare försöka utverka en rekommendation till kommuner och landsting attfölja de tjänstledighetsprinciper som tillämpas av staten i fråga om UD-makar.Därtill kommer att kontakterna med de privata arbetsgivarna genom SAF bör kunnafortsätta i syfte att uppnå tjänstledighet för privatanställda UD-makar och attdepartementet på begäran från en make genom en skrivelse till vederbörandearbetsgivare stöder makens tjänstledighetsansökan. Jämställdhet har diskuterats åtskilligt i denna kammare. Jag har därföransett det vara viktigt att rikta kammarens blickar på ett fält där fortfarandeen orimlig diskriminering råder. Problemet är dessutom inte begränsat till attvara en jämställdhetsfråga. Här gäller det hela den framtidautrikesrepresentationens funktion och möjligheten att låta anställda iutrikesförvaltningen kunna tjänstgöra med rimliga familjevillkor. Jag har ingetyrkande. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottetshemställan bifölls med 143 röster mot 142 för reservation 1 av GertrudSigurdsen m, fl, i motsvarande del. Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 16 för motion 727 av m, fl, imotsvarande del, 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 143 röster mot 142 för reservation 2 av GertrudSigurdsen m, fl. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1981/82:17 omhuvudmannaskapet för , Nr 101 Anf. 74 (): den Herr talman! I det testamente som prins efterlämnade vid sin död 18 mars1982 "' förordnades att egendomenWaldemarsudde med den stora konstsam- Ung som där fanns, och finns, skulle tillfalla svenska staten. Huvudmannaskap- P"ns Eugens önskan var att staten genom en särskild styrelse tillsammans net för Waldemars- skulle administrera och sköta bådeegendomen j jg som sådan och denunika konstsamlingen, åtog sig detta . Det är styrelsensuppgift att på bästa sätt handha den till omfattningen tredje störstakonstsamlingen i landet. Bara och ärstörre. är ur både natur- och konstsynpunkt en unik pärla blandStockholms många pärlor. Så långt är allt väl. Men problemen ute på Waldemarsuddeär många, I den revisorsskrivelse som styrelsen erhöll påtalasallvarliga missförhållanden. Det elektriska ledningssystemet är bristfälligt.Risken för brand med oersättiiga skador som följd är uppenbar. Fasadbeklädnaden-särskilt på huvudbyggnaden - är dålig, och rasrisk, med eventuellt följandeansvar, föreUgger. Man påtalar också trasiga rännor och stuprör, och manframför "djup oro inför det successiva förfallet". Ja, man ärt. o. m.orolig för att anläggningen helt eller delvis kan komma att ställas införtvånget att stänga sina dörrar för allmänheten. Det delade huvudmannaskapet mellan staten och kommunen harskapat oklarhet om vilken av parterna som skall bära ansvaret, eller hur deteventuellt skall fördelas dem emellan. Inte förrän denna fråga är löst kan viräkna med den nödvändiga upprustning som här så klart dokumenterats. Undervåren 1981 fördes senast förhandlingar - men utan resultat. har ingaförhandlingar enligt uppgift ägt rum. I kulturutskottets betänkande 1981/82:17 konstaterarutskottet att det delar motioniirernas uppfattning om vikten av att det skapasfull klarhet om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Förhandlingarna bördrivas med sikte på en snabb lösning. Och utskottet hemställer att riksdagenmed anledning av motionen som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående pågående förhandlingar om . positiva betänkande ärytterst glädjande. Jag vet att i detta instämmer många människor, bl. a. alladem som, sedan motionen lämnades in , har hört av sig på olika sätt.Vår förhoppning är att vi genom dagens riksdagsbeslut har tagit ett steg iriktning mot en lösning när det gäller alla de missförhållanden och problem somi dag belastar det oskattbara . Jag beratt få yrka bifall till kulturutskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 16 §Föredrogs Nr 101 1981/82:26Val av huvudmän i sparbank g 1981/82:18Ändrade regler för angivande av fartygsdräkfighet (prop. 1981/82:87) 1981/82:21 Vissa ändringar i sjömanslagen(prop. 1981/82:100) Vad utskotten hemställt bifölls. 17 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Jag anhåller härmed att få bli entiedigad från mittuppdrag som suppleant i utrikesnämnden. Denna anhållan bifölls. 18 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 981/82:92Ansvarighet för närradio 1981/82:156 Namnlag 19 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2199av och 1981/82:2200 av i Värmdö1981/82:2201 av 1981/82:2202 av m. fl. Säkerhets- och försvarspolitikensamt totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102) 1981/82:2203 av i Forskning m. (prop, 1981/82:106) 1981/82:2204 av m. fl. Ändring i aktiefondslagen (1974:931) (prop. 1981/82:116) 1981/82:2205 av m.fl. Stöd till taltidningar(prop. 1981/82:129) 1981/82:2206 av m. fl. Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium (prop.1981/82:131) 1981/82:2207av m. fl. 1981/82:2208av m. fl. Åtgärdermot alkohol- och narkotikamissbruket (prop. 1981/82:143) 1981/82:2209 av m. fl. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. 1981/82:144) 20 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den18 mars 1981/82:163av () till ekonomi- och budget ministern om rätt till avdragvid inkomsttaxeringen för förlust på grund av medlemslån och likvidlån: De enskilda skogsägarnas ekonomiskarelationer till Vänerskog skapar, vid sidan av de allmänna påfrestningarna,problem också i skattemässigt avseende. För den enskilde skogsägaren förefallerdet helt orimligt att tvingas skatta för en förlust. Den enskilde skulle delskunna förlora pengarna, dels tvingas att betala skatt för samma pengar. Enligt min mening är det angeläget med ett klarläggandefrån statsmakternas sida i denna fråga. Medlemslån och likvidlån bör betraktassom driftsförlust och därmed inte bli föremål för beskattning. Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till budgetministern ställa följande fråga; Är budgetministern beredd medverka till att medlemslån ochlikvidlån i angivna fall kommer att betraktas som driftsföriuster och därmedinte blir föremål för beskattning? 1981/82:164 av () till utrikesministernom situationen för judarna i : Situationen för judarna i Sovjethar undergått en sådan försämring att det är befogat att tala omen hotande katastrof. Flera hundra tusen judar i väntar på att fåutresetillstånd till . Ofta avslås visumansökningarna och det kan dröjaflera år efter första visumansökningen innan utresetillstånd ges. Detta stridermot 1975. Det har dessutom blivit allt svårare att få visum. Ijanuari fick bara 200 judar lämna . Det är mindre än en tjugondeljämfört med . Ytterligare byråkratiska hinder har lagts i vägen för desovjetiska judar som vill ut. har personer som har fått avslag kunnatsöka utresa på nytt . måste det gå defår söka igen - och då med en ny inbjudan från . har det blivit allt svårare att få framdessa inbjudningar från . Posten levereras dem helt enkelt inte. Mångaav de sovjetiska judar som söker visum utsätts för repressalier ochtrakasserier från de sovjetiska myndigheterna eller KGB. De förlorar sina jobb,riskerar att åtalas för "parasitism" och har svårt att klara sinförsörjning. Många dras inför rätta och anklagas för osovjetisk verksamhet.Oftast är det en ren omöjUghet för vänner, utländska journalister och andrasläktingar än de allra närmaste att följa rättegången. Offentligheten ärytterst begränsad och de domslut som meddelas offentiigt är starkt vinklade. Judarnai ges inte de möjligheter att utöva sin kultur som minoriteter skall haenligt . De kan inte ge ut tidningar eller tidskrifter påhebreiska. Försök att ordna seminarier och andra träffar om judisk kulturdrabbas av ständiga svårigheter. De som undervisar grupper i hebreiska utsättsnu för allt intensivare trakasserier och hotelser och uppmanas att sluta medsin undervisning. Sovjetstatenutsätter således judarna för ett dubbelt tryck: De tillåts inte leva som judari , och de tillåts inte heller lämna landet. Det är lätt att förstå attmånga av dem finner tillvaron alltmer pressande. Enav de många som har dömts till intern förvisning, dvs. deporterats till en Utenby i långt från vänner som kan besöka, är . Hon ansökte omutresevisum , men fick avslag då liksom på efterföljandeansökningar. I ren desperation hängde hon ut ett plakat på sin balkong medtexten: KGB ge mig visum. Därefter har hon tillbringat i bynKrivosheino som straff för denna demonstration. Omuppgifterna stämmer kommer hon inte att få utresetillstånd nu heller och inteens återvända till där hon tidigare bott. Med hänvisning till detanförda ber jag att få fråga utrikesministern: Hur ser regeringen på situationen för judarna iSovjet ? Vad gör regeringen för att underlätta för judar attlämna ? Vad gör regeringen för att judarna i skallfå utöva sin kultur, särskilt vad gäller undervisningen i hebreiska? 21§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:310 av FilipFridolfsson (m) till justitieministern om åtgärder mot falsk nyhetsförmedling: har åter ett flagrant fall av falsk"nyhetsförmedling" väckt uppmärksamhet. DagensNyheter har på nyhetsplats presenterat en påhittad artikel, där man berättar omatt Filadelfiaförsamlingen i begärt tillstånd att få servera vin ochsprit i församlingens lunchrum. 5Riksdagens protokoll 1981/82:101-104 Utan grund spreds denna uppgift, som självfalletskadat Filadelfiaförsamlingen, inte minst på grund av att den har ett mycketnära samarbete med , som bedriver ett landsomfattande arbete föratt rehabilitera alkoholister. Denna verksamhet har statsunderstöd. Anserjustitieministern det erforderligt med några åtgärder för att i framtidenförhindra övertramp av liknande slag? 1981/82:311av () till utrikesministern om biståndet till : Världens största flyktingproblem är det etiopiska.Det hävdar framstående kännare av läget . Situationen förvärras alltmer,och har uppgifter framkommit om att den etiopiskamilitärregeringen gjort nya attacker i . En uppgift för några veckorsedan i hävdar att nervgas brukas mot eritreanerna.Samtidigt utsätts kyrkan för en allt hårdare press. Sverigehar stort moraliskt ansvar just för , eftersom både missionerna ochSIDA sedan gammalt är verksamma i landet, och inte minst kyrkan klamrar vid hoppet att vårt land skall kunna ändra förhållandena i tilldet bättre. Medanledning därav frågar jag, om regeringen avser att begränsa det svenska stödettill såvida inte kränkningen där av de mänskliga rättigheterna upphör? 22§ Kammaren åtskildes .