prot · G509125 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessutom är detmärkligt att utskottsmajoriteten i stort sett endast baserar sittavslagsyrkande på en undersökning som AB utfört, I dennasägs det att det inte finns fog för påståendet att de svenska avgasnormernaskulle medföra en ökad bränsleförbrukning, I denna fråga föreligger dessutomolika uppfattningar. Detta är närmast ett skandalöst dåligt skäl för att avvisamotionerna. Varför tar man inte upp de omfattande ekonomiska problemen somredogjorts för i motionerna och som är av utomordentligt stor betydelse för enytterst viktig del av vår export? Varför motiverar man inte varför den storaeuropeiska bilmarknaden med tio miljoner enheter skall anpassas till lillaSveriges avgasnormer, vi som endast producerar något som högst 300 000 Varför tar man inte upp de förslag till alternativa åtgärder Nr 125 för attminska de olägenheter bilavgaserna medför som vi har föreslagit? Nej,utskottsmajoriteten har verkligen inte haft någon större ambition att 21april 1982 på ettseriöst sätt behandla de båda motionerna. påstår attvi moderater går bilindustrins ärende, får jag väl tillägga att vi i så Bilavsaser fall går ärende för 390 000 människor som sysselsätts inom bilismeni - deras trygghet i arbetet skall man heller inte glömma bort. Med detsagda, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 2, 58 MAJ () repUk; Låt mig för klargöra attutskottet har väldigt klart och tydligt sagt ifrån att det finns olika regler iolika länder. Vi vet exempelvis att och har väsentligt strängareavgasbestämmelser än , men också de stora bilproducerande länderna i EGär splittrade, har mycket starka ambitioner att söka skärpakraven, och även , och vill göra det. Det finns alltså delade meningar i , menalldeles uppenbart är det inga delade meningar hos bilindustrin, och KnutWachtmeister gav klart besked om att företräder bilindustrinsganska snäva ekonomiska intressen. Jag fick inte något svar på min fråga varför svensk bilindustrikan producera en tredjedel av sina bilar i enlighet med de skärptare reglernaför export till , så att amerikanska medborgare kan tillgodogöra sigeffekten av de högre miljökraven, men inte skulle kunna klara sammabestämmelser när dessa gäller i , Låt mig också säga att så enkelt är inte problemet att mankan vidta lokala åtgärder för att begränsa skadeverkningarna. För att iStockholm uppnå WHO;s gränsvärden för kväveoxid behöver man minska trafiken med20 % -ja, på vissa ställen, Föratt uppnå WHO:s riktvärden förkoloxid behöver den nuvarande trafikmängden i fordon i påflera håll-Hornsgatan, , , ,Sveavägen-minska med , Jag undrar om bilfillverkarna och herrWachtmeister är intresserade av att införa de skärpta lokala bestämmelser somdetta skulle erfordra. Det måste rimligen vara bättre att stämma i bäcken än attvänta tills vi kommer till ån. Det är naturligtvis viktigare att vi äntligenfår mera skärpta regler så att människors hälsa sätts i första hand. Får jagpåminna om att vi har känt till blyets skadeverkningar på människor och miljö i17 år! har vi arbetat med att göraoss av med blyet i bensinen. Ännu har vi inte kommit dit. Hur många människorhar drabbats av allvarliga skadeverkningar innan vi här i kan fattadet slutgiltiga beslutet om en tidsplan för det totala avskaffandet av bly ibensinen? 59KNUT () replik: Det är naturligtvis glädjande att den svenskabilindustrin har så kvalitativt hög standard att den ändå kan konkurrera på denamerikanska marknaden.Men vet ju inte hur mycket bättre det skulle ha gått om viinte hade dessa särregler. Beträffande avgaskrav står det iutskottsbetänkandet; "T samtliga gäller f, n. mindre långtgåendebestämmelser än i ," Det kan hända att har ambitionenatt höja kraven, men än sä länge har man inte gjort det. Och om EG-ländernaskulle höja kraven skall vi självfallet följa med; det är det som motionernautmynnar Sedan talar omundersökningar i , men de är faktiskt osäkra och motsägelsefulla.Enligt andra källor än de som åberopar visar undersökningarnaatt WHO;s rekommenderade gränsvärden för luftföroreningar sällan överskrids.Där står alltså uppgift mot uppgift. Självfallet är vi angelägna att fåen god miljö, men vi måste rätta munnen efter matsäcken, kannog erkänna att många av de västeuropeiska länderna med sin täta bilism ochsina stora befolkningskoncentrationer har större miljöproblem än vi har i värtland. 60MAJ () replik; Den källa jag hänvisar till är hälso- ochmiljöförvaltningen i , som själv har ett ambitiöst program förhur man skall minska bilismens skadliga verkningar i . Jag tror attjag kan gå i god för att uppgifterna är helt tillförlitliga. Man har vidtagitprov i , och vi kan vara helt säkra på att de följer debestämmelser som gäller. Där finns inga risker med de undersökningar som hälso-och i har gjort. När sä klart gär ärenden ät denekonomiska sidan av bilindustrin vill jag bara säga att bilindustrin i Sverigeju klarar en tredjedel av sin produktion med skärpta miljökrav utan att gå överstyr. Tvärtom, dess export till den amerikanska marknaden är mycket lönsam.Detta betyder naturligtvis också att arbetarna inom bilindustrin kan behållasina jobb trots de skärpta krav som gäller för den tredjedel av produktionensom går på export till . När det gäller och är bilindustrin i deolika länderna oerhört stark. Den konferens som jag själv deltog i visade tydligtoch klart hur man mycket metodiskt på alla områden presenterade argument emotvarje skärpning av bilavgasbestämmelserna, varje åtgärd mot bilindustrin.Ordagrant samma argument återfinns i den svenska bilindustrins propagandamaterialtill riksdagsledamöter och massmedia, exakt samma argument återfinns i demoderata kraven till riksdag. Det är naturligtvis inte av hänsyn till miljön och till deskadeverkningar som drabbar människorna som bilindustrin för fram de härargumenten. Det är självklart att bilindustrin vill ha en harmonisering medEG-länderna, där den verkligen har ett starkt inflytande, just för att inte fåskärpta krav på sig. Det bör vi väl kunna tala klarspråk om. Jag harstor förståelse för att bilindustrin vill slå vakt om sina ekonomiska intressen,men vår och jordbruksutskottets uppgift här i är att slå vakt ommänniskors hälsa. Det är därför socialdemokratin år har krävt ettåtgärdsprograin, och fått bakom det, och en tidsplan för blyetsavskaffande i bensinen. Men tyvärr har vi borgerliga regeringar än så länge,och det är anledningen till att vi inte har fått igenom kraven. När höstenkommer skall vi väl räkna med att också snabbt program kommer att sättas in föratt fullfölja de socialdemokratiska kraven. 61 () replik: Det är väl riktigt attjordbruksutskottet har till uppgift att slå vakt om miljön, men den samladeriksdagen har också till uppgift att slå vakt om landets ekonomi. har inteMaj Britt flera repliker till mig, och därförskall jag inte ställanågon fråga, men jag måste ändå konstatera att det knappast gär att hävda attvår konkurrensförmåga som bilexporterande nation stiger, om vi har avgasreglersom är väsentligt strängare och därmed också dyrare än med oss konkurrerandebilproducerande länders. 62PER (vpk): I jordbruksutskottets betänkande nr 27besvaras ett antal motioner om problemen med bilavgaser. Bland dessa motionerfinns vpk;s miljöpolitiska motion med yrkande 1 b, som tar upp frågan ombehovet av hygieniska gränsvärden för luften i våra tätorter och runt våraindustrier. Jag konstaterar att utskottet, nu som tidigare, intar enförhållandevis positiv hållning till de problem som motionen tar upp. Orsakentill att sådana här motionskrav reses är ju att man vill driva på i enangelägen miljöfråga och få en redovisning inför av läget i denaktuella frågan. Motionerandet innebär också en politisk viljeinriktning fråndet parti eller de partier som reser motionskrav. I sin skrivning hänvisar utskottet till tidigareställningstaganden med anledning av liknande motioner . Man visaratt andra länder har båda strängare och mindre långtgående krav på avgasreningfrån motorfordon än vad har. Man gör också klart att det inte finnsnågon bindande internationell norm att följa, utan att varje land har att taställning utifrån sina villkor. I vår motion 1044 yrkar vi som sagt påetablerande av hygieniska gränsvärden i den luft som människorna skall andas ivåra tätorter och runt våra industrier. Läggs sådana gränsvärden fast, ochläggs de på en för folkhälsan betryggande nivå, då kommer det att få effekterpå hela den följande samhällsplaneringen; detta givetvis om man verkligen sökerleva upp till de satta hygieniska gränsvärdena för vådliga luftföroreningar. Det är synnerligen angeläget att sådana gränsvärdensnarast fastställs. Vi är medvetna om att det kräver ett omfattande underlag,men ett sådant torde föreligga i betydande omfattning. Det är därför påtiden att regeringen lägger fram ett åtgärdsprograin för att komma tillrätta med de vådliga luftföroreningarna, som ju till stor del kommer från denmotordrivna trafiken. Utskottet hänvisar, här som i så många andra fall, tillpågående utredning, som skall komma med förslag . Nr 125 förutsätts komma att innehålla ettåtgärdsprogram mot luftföroreningar och den ''en vissa gränsvärden, 21 april1982 " ''" hänvisningen lämnasmotionerna utan vidare åtgärd, som det Som jag redan här anfört anser vi att det är att Bilavgaser någonting händer med detåtgärdsprogram som krävt. Därföryrkar jag bifall till den reservation nr 1, som är fogad tillutskottsbetänkandet och som är framlagd även med anledning av vår motion nr1044, yrkande 1 b, 63 (): Vi behandlar nu jordbruksutskottetsbetänkande /82:27 om bilavgaser m, m. Jag vill inledningsvis yrka bifalltill utskottets hemställan i det betänkandet. Det har avgivits tvåreservationer; en socialdemokratisk reservation, vari man tycker att arbetetmed åtgärdsprogrammet går för sakta, och en moderat motion, där man säger attdet görs för mycket på det här området, varigenom det skapas problem förbilindustrin. Men förstnågra ord om problemet med bilavgaser. Biltrafiken har ökat väsentligt under de senasteårtiondena, och även om ökningstakten just nu inte är lika snabb, har ändåbetydande problem skapats på grund av bilavgaserna, framför allt inom de storatätorterna. Även mindre tätorter har problem på grund av bilavgaser. Biltrafiken är den största enskilda källan tillluftföroreningar. De består inte bara av bly, även om blyproblemet varit detstora diskussionsämnet , I bilavgaserna finns också mångakväveoxider, och de är en betydande källa till försurning. Och försurningen ärju ett av våra stora miljöproblem . Bilavgaserna medverkar således pådetta sätt till försurningen. Därutöver finns det också koloxid och kolväten ibensinen. Dessa fakta har både riksdag och regering känt till. Det är därförsom det också har gjorts en hel del. Blyhalten i bensinhar t, ex, minskats ganska kraftigt . sänktesblyhalten i lågoktanig bensin från 0,4 till /1. sänktesblyhalten i högoktanig bensin från 0,4 till /1. Detta har inneburit attutsläppen av bly genom bilavgaser har minskat ganska ordentligt. Det har redovisats att utsläppen av bly från bilavgaser1975 var , 1980 hade dessa utsläpp sjunkit till . Det varalltså före sänkningen av blyhalten i den högoktaniga bensinen. 1982,torde värdet vara klart lägre än dessa . Jag skulle, eftersom värdethade minskat med nästan en tredjedel från den tid då vi tillät blyhalten 0,/1, tippa att det ligger någonstans kring . Jag ställer mig därförlitet tveksam till uppgifter att utsläppen av bly i dagskulle vara 1 200-1 400 ton. Jag tror att den siffran är för hög. Utsläppen böri dag ligga på ungefär halva den summan. Utsläppen av andra ingredienser i bilavgaserna har ocksåsjunkit till följd av de krav på avgasrening som ställs på bilarna.Naturvårdsverket, som harfått ansvaret för tillsynen på detta område, har utfärdat tillämp- De föreskrifter som verket senast harutfärdat har överklagats av bilindustrin. Regeringen har, som , med anledning av detta överklagande skjutit på ikraftträdandet avtillämpningsföreskrifterna, I vart fall det ena av kan motiverasmed att överklagandeprocessen har tagit och alltså försenathandläggningen med . Bilindustrin behöver ju på sig för attklara omställningen. Den diskussion som har förekommit har också lett fram tillatt vi har fått en bilavgaskommitté. Kommittén skall försöka anvisa vägar föratt vi skall kunna lösa dessa problem. Kommittén skall också försöka redovisade hälso-och miljörisker som bilavgaserna innebär, föreslå åtgärder samtstudera hur vi ekonomiskt kan klara dessa åtgärder. Kommittén skall ocksåförsöka lägga fast ett program för forskning och utveckling på detta område, Bilavgaskommitténhar dessutom fått i uppdrag att ta fram en tidsplan hur vi skall få blyfribensin och att föreslå gränsvärden. Kommittén avser att lägga fram sina förslag . Då fårvi denna tidsplan, förslagen till gränsvärden och alla övriga förslag till deåtgärder som behövs för att vi skall kunna klara av problemet med dessaluftföroreningar. Ett radikalt sätt att komma ifrån blyet i bensinen är atti stället blanda in någon typ av motoralkohol, etanol eller metanol,har i uppdrag att bevaka utvecklingen också på detta område.Och i varje fall har agerat för att den svenska produktionen avetanol skall öka, för att vi därigenom skall få bättre möjligheter att ta bortblyet i bensin. Också energiskattekommittén har ett uppdrag på dettaområde. När kommittén föreslår energiskatter, skall den ta hänsyn tillbränslenas påverkan på miljön. Jag skall kommentera reservationerna något. I reservation 1 anser socialdemokraterna att det är felatt regeringen har uppskjutit tidpunkten för ikraftträdande av detillämpningsföreskrifter som har lagt fram. Men i varje fallett av de två årens förskjutning kan motiveras, som jag sade tidigare. Allt det övriga som socialdemokraterna kräver ireservation 1 kommer vi att få besked om , I bilavgaskommittén sitterexperfis med kunskaper på detta område. Det skulle vara fel av oss att nu krävaett åtgärdsprogram, när vi kommer att ha bättre kunskap om detta . Vi fåralltså därmed ett bättre förslag och kommer att göra ett bättre jobb. Det finnsanledning att vänta -- därigenom gör vi miljön en bättre tjänst änom vi utför ett hastverk, som vi sedan kanske inte har möjlighet atthantera, I reservation 2 tar upp frågan om att anpassavåra bilavgasregler till de regler som finns inom EG, Jag vill klart säga attvi inte kan ställa upp på det förslaget, eftersom EG för det första inte harlika regler i alla länder och för det andra har betydligt lägre krav än vi hari , har ändå så långt möjligt försökt att anpassa våraregler till de system som finns ute i , även om vi ställer litet längregående krav än de gör där. Jag tror att det är viktigt att vi använder ungefärsamma system och samma teknik. Att vi sedan ställer hårdare krav är en annansak, och det bör vigöra även i fortsättningen. Vi bör påverka utvecklingen internationellt pådetta område, lika väl som på många andra miljöområden, för att fä en bättreordning. Att problemen är större nere i är inget motiv för att vi skallvara overksamma, berörde frågan om ökad bensinåtgång. Vidde tester och prov som tillsammans med hargjort har det visat sig att avgasrening inte medför ökad bränsleåtgång. Det ärsnarare sä att de bilar som har en bra avgasrening har en något lägre bränsleförbrukningän andra bilar. Bränsleförbrukningen bestäms ju av en rad andra faktorer. Jag tror också att har rätt när honsäger att varken eller bilindustrin är intresserade av attvidta så kraftiga lokala begränsningsåtgärder i trafiken att de kan lösaproblemen på avgasområdet den vägen. Därmed har också de frågor som Per ställdeblivit besvarade. Han säger att anledningen till att vpk väckt motioner i dessafrågor är att man vill driva på. Jag tycker att det är fullt riktigt att mangör det. Men vpk måste också förstå att vi inte bara kan komma med ettåtgärdsprogram utan att först inhämta den kunskap som finns. Om vi gör det trorjag vi får ett förslag till program som går att genomföra och som kan vara positivtför miljön. Därmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 64MAJ (); Eftersom säger attblyhalten har minskat kraftigt, vill jag bara påminna om att det ligger en vissrisk i att använda bilindustrins argument - det är nämligen deras siffror ochargument som används. Vi kan naturligtvis inte vara nöjda med den härminskningen av blyhalten i bensin. Vi vill ha helt blyfri bensin. Det är bra omminskningen har fått effekter, men låt oss först se på de verkligt konkretaresultat som kommer att redovisas efter den senaste sänkningen av blyhalten. Låt mig påminna om att debatten om blyfri bensin harpågått - den började , Då - liksom - gickbil- och oljeindustrin snabbt till motangrepp och förnekade att blybensinenskulle utgöra en hälsofara. Jag fick personligen uppleva detta i Diisseldorf1980, när en mycket skicklig företrädare för blyindustrin minutiöstargumenterade mot påståendet att blyet i bensinen skulle vara det som åstadkomnågon skada. Sedan har vi fortsatt i , Symposier om blyetanordnades 1966, 1967 begärdes i en socialdemokratisk riksdagsmotion åtgärderför att successivt avskaffa blytillsatserna. Sä småningom lade en särskildledningsgrupp fram ett förslag om att blyfri bensin borde finnas tillgänglig iSverige , Ännu har vi inte fått blyfri bensin i , fastän detär möjligt i andra länder. Det är viktigt att hålla i minnet att vi efter 17års debatt ännu inte är framme vid det som är fullt möjligt i andra länder,nämligen att ha helt blyfri bensin -detta trots blyets enorma skadeverkningar, vilket jag talade om i mitt förstainlägg. och påpekade attnaturvårdsverkets föreskrifter har blivit senarelagda till 1985, Det ärprecis detta som vi har kritiserat så starkt. Det visar nämligen - vilket vårkritik också har riktat in sig på-att regeringen är beredd att följabilindustrins intressen, I en debatt här i kammaren om bly ibensin påtalade dåvarande jordbruksministern och även nuvarande - AndersDahlgren att blyfri bensin kanske inte är det första vi kan genomföra i ettallt kärvare ekonomiskt läge. Jag frågade honom omden blyfria bensinen skulle komma 1981 eller 1983 och vilken tidplan han kundeange. Han svarade att den blyfria bensinen skulle komma så snart som möjligt.Men det var inte det första man skulle tänka sig att genomföra i ett kärvtekonomiskt läge. Då får viktiga miljöförbättringar vänta. Det är exakt vad och den borgerliga regeringenhar gjort. Viktiga miljöförbättringar får vänta. Man svarar upp motbilindustrins överklaganden och senarelägger till bilmodeller detikraftträdande som har krävt. Detta är ingenting annat än attåsidosätta viktiga miljökrav. Det som har begärt är inte att man skall hetsafram ett dåligt program. begärde 1979 av regeringen ettåtgärdsprogram möjligt. Vi är nu framme vid 1982 och har ännu inte fåttnågonting som liknar ett åtgärdsprogram. Utredningarna ärfärdiga-det vet vi.Men den politiska viljan saknas hos den borgerliga regeringen. Det är intefråga om att vänta . Möjligen kan bilavgaskommittén presentera någratankar . Sedan skall de remissbehandlas. Det innebär att vi fårräkna med försening. Det visar exakt vilket miljöintressesom miljöministern och hans regering har. 65KNUT (): Jag konstaterar att inteberörde de ekonomiska aspekter som har tagits upp i våra resp. moderatmotioner.Dessa aspekter utgör trots allt en mycket viktig del i det hela. Jag vill ytterligare understryka hur väsentligt det är attvi får en bra miljö. Jag har noggrant studerat den undersökning som Stockholmskommuns miljö- och hälsovårdsförvaltning gjorde 1980, Den kallas Stockholmsluft-undersökning av luftföroreningar , Där konstateras faktiskt att man iStockholm hade lägre värden, dvs, en bättre luft, än de jämförbara städernaAugsburg, och Niirnberg i samt , ochVancouver i , Det finns naturligtvis olika möjligheter att tolka sädanahär undersökningar. Man får akta sig för att tolka dem ensidigt. Bensinförbrukningen var det enda som man hängde uppyrkandet på om avslag på våra motioner. Där råder emellertid delade meningar.Svensk har förklarat att bilavgasrening inte medför ökadbensinförbrukning, medan det på andra håll sägs att den medför upp till ca 7 %ökad Där står alltså uppgift mot uppgift.Det vore bra att få en opartisk utredning till stånd som klart visade hur detligger till, 66 (): Jag vill börja med att säga till KnutWachtmeister att det inte bara var förslagen beträffande bensinförbrukningensom gjorde att utskottet avstyrkte motionen. Det viktigaste varmiljösynpunkterna. De åtgärder som vi har vidtagit och som vi kommer attfortsätta med för att minska bilavgaser innebär miljöförbättringar, som måstekomma att fortsätta. Att det finns städer ute i världen som har sämre luft änStockholm får inte utgöra något motiv för att ingenting göra eller för att taett steg tillbaka, vilket de moderata motionerna egentligen innebär. När det gäller ekonomin, så är det naturligtvis avbetydelse på vilket sätt vår bilindustri kan arbeta. Jag är emellertid alldelesövertygad om att den klarar problemen. Den gör det , och den kommer ocksåatt göra det . Jag tror också att det är viktigt att man så långtdet är möjligt kan harmonisera bestämmelserna med omvärlden, inte så att viskall sänka våra krav, men man kan välja teknik och sätt att göra mätningar, såatt det blir överensstämmelse i de olika länderna. Sedan får kraven successivtändras i andra länder, så att vi på det sättet kommer i nivå med varandra, sade, att när regeringen vill skjuta påikraftträdandet, är det fråga om en eftergift åt bilindustrin. Det är möjligtatt man kan se saken på det sättet. Naturligtvis måste man värdera sådana härsaker från olika utgångspunkter. såvitt jag förstår, gjortbedömningen att det inte har varit möjligt för bilindustrin att anpassa sig såsnabbt som det varit önskvärt. Detta är bakgrunden, men det rör sig inte omnågon ändring av reglerna som sådana utan om ett uppskjutande av ikraftträdandet.Detta måste vara bättre än att ändra reglerna för att få ett tidigareikraftträdande, sade vidare att jag när jag redovisadede mängder bly som släpps ut använde mig av bilindustrins rapporter, som manenligt hennes mening inte kan lita på. Men jag har inte använt bilindustrinsrapporter utan en rapport från . Denna rapport, somomfattar tiden , visar att blyutsläppen uppgick till 1 500ton , medan siffran 1980 var , 1980 hade vi sänktbeträffande lågoktanig bensin men inte beträffande högoktanig. Antagandet attminskningen skulle varit minst lika stor , när sänkningen påden högoktaniga bensinen kom, är inte orealistisk, I och för sig kan jag intebevisa detta, men det är ganska troligt att det rör sig om en sådan sänkning.Man kan försöka bevisa det på ett annat sätt. Tar man den totalabensinförbrukningen och sänker blyinblandningen.från /1 till /I,blir det en sänkning till nästan en tredjedel, och då bör resultatet bliungefär detsamma. Detta vill jag betrakta som ett stöd för de siffror som jagnämnde, sade att frågan diskuterats . Menunder dessa år har ju socialdemokraterna varit i regeringsställning -och då hände inte särskilt mycket. Det som har hänt har faktiskt hänt under desenaste 5-6 Jagtycker verkligen att det är rimligt att vänta på bilavgaskommitténs Nr 125förslag. Har vi tillsatt en utredning har det ju skett med denutgångspunkten den att utredningen skall kunna lägga fram ettförslag som skall genomföras. förslagetföreligga , anser jag att det är helt riktigt att vänta. riksdagendiskuterar frågan om användning av etanol i bensinen, har Bilavgasersocialdemokraterna inte varit intresserade av att ställa upp, utan valt en heltannan linje. Denna användning skulle ju dels ha tagit bort bly, dels ha minskatförbrukningen av olja, vilket också skulle ha varit positivt, 67 MAJ (): Jag vill till först säga:Jag har naturiigtvis ingenting alls att invända mot att blyet i bensinenminskar och att vi nu åtminstone skulle kunna säga säkert att vi inte släpperut bly per år- att utvecklingen är bättre . Det ärnaturligtvis bra om blyet i bensinen minskar. Men frågan är om man nöjer sigmed detta eller inte. Socialdemokratin nöjer sig inte.