prot · G509154 · 1981-12-31 00:00:00 — Jagvill slutligen erinra om att de beslut som har fattat i fråga omkommunernas ekonomi gäller för . Framöver skall diskussionernafortsätta, och jag förutsätter att det i vanhg ordning sker samtal medkommunförbunden. Dessa överläggningar är värdefulla, och det gäller här hksomtidigare att diskutera de finansiella ramarna för kommunsektorn. Jag kan dåglädja med att säga att jag inte har någon annan uppfattning nuoch inte verkar för någon annan politik nu än jag gjorde som ordförande iKommunförbundet. Det är ganska skönt att kunna säga att den Omkraven på en kärnvapenfri zon i polifik vi nu för innebärett fullföljande av den polifik som tidigare fördes. Anf.94 (vpk): Jag har inte alls gjort det lätt för mig när det gäller problem avtypen - jag vet mycket väl hur hårt det drabbar både deanställda och kommunerna. Jag har bara påvisat att en åtstramning av denoffentliga sektorn inte löser dessa problem. Jag vill mycket gärna understrykaatt det också behövs en aktiv industripolitik, och jag kan säga att tyvärrsaknas även en sådan - men det är en annan debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1981/82:404 om kraven på en kärnvapenfri zon i har frågat vilka konsekvenser för svensk säkerhetspolitikjag drar av att den sovjetiska östersjöflottan fillförfs ubåtar av s.k.Juliett-klass beväpnade med långräckviddiga robofar av typ som med allsannolikhet är försedd med kärnstridsspets. Han har vidare frågat på vilketsätt jag anser att defta påverkar de krav som måste ställas på en kärnvapenfrizon i . Detär bekant att stationerat tre s.k.Juliett-ubåtar i . De kan också vara beväpnade med kärnvapen. Därfillkommer de sex s.k. Golfubåtar med ballistiska kärnladdningsrobotar som sedan1976 är stationerade i . Också den grundstötta sovjetiska ubåten 137var, av allt att döma, utrustad med kärnvapen. Detta synes bekräfta vad somlänge antagits, nämligen att kärnvapen torde vara standardbeväpning på ettstort antal sovjetiska krigsfartyg i . Detakfiska kärnvapnen kan på ett farligt sätt bidra fill att sudda ut gränsenmellan konvenfionella vapen och kärnvapen. Enligt vår mening bör bådastormaktsblocken drastiskt minska och helst avveckla sina taktiska kärnvapenstyrkor. Mängdenav kärnvapenbestyckade sovjefiska ubåtar i minskar självfalletSovjetunionens trovärdighet när man deklarerar att detta hav bör vara ettfredens hav. En nordisk kärnvapenfri zon förutsätter givetvis att kärnvapen somär avsedda för det nordiska området avvecklas. Samfidigt innebär varjepåminnelse om den mängd kärnvapen som finns i vårt närområde ett stöd föråtgärder som syftar till kärnvapennedrustning. Etablerandet av en kärnvapenfrizon i måste innefatta sådana åtgärder. 96 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på min fråga. NärSovjetunionen började ombasera de sex ubåtarna av Golfklassenfill föranledde detta en tämligen skarp reakfion frånden sida. Motivet var inte primärt att de kärnvapenrobotarsom dessa ubåtar är utrustade med skulle vara något direkt hot mot -det är de med all sannolikhet inte - utan att de kunde vara en inledning tillett mer omfattande utnyttjande av som basområde för olika delar av desovjetiska kärnvapenstridskrafterna. En sådan utveckling skulle utan tvivelmedföra ökade risker för snabba spänningshöjningar i i krifiskalägen och vore därmed någonfing som påverkade vår egen säkerhet och detnordeuropeiska områdets i stort på ett negafivt sätt. Närden här frågan debatterades 1977 fanns det många som trodde att Golfbaseringenvar temporär, att det var fråga om ett drag av den militära ledningen som denpolitiska ledningen icke hade känt till, att det var möjligt att ubåtarnaskulle skrotas eller att deras närvaro i på ett eller annat sätt ickeskulle komma att bli en permanent del i den nordiska säkerhetspolitiska bilden.I dag har vi facit i den meningen att vi vet att Golfubåtarnas närvaro ärpermanent och att de är en del av de operativa sovjetiska kärnvapenstyrkor somär avsedda för omedelbar insats mot mål i . Ombaseringenav Juliettbåtarna behöver inte, precis som fallet var med Golfbåtarna, innebäranågot direkt hot mot . Men den utgör utan tvivel ytterligare enbekräftelse på en illavarslande sovjetisk pohtik, som i stigande grad försökerutnyttja som basområde för olika typer av kärnvapenstridskrafter. Detär denna utveckling som inger oro för framtiden och som i förlängningen kanmedföra betydande risker. Dessa ubåtar medför med all säkerhet kärnvapen, ochdet finns en risk för att , med Golfintroduktionen1976 och med Julietfintroduktionen som milstolpar, kommeratt utnyttja i detta syfte, om det infe sätts stopp för utvecklingen.En nordisk kärnvapenfri zon som icke säkrar total kärnvapenfrihet förÖstersjöområdet skulle därmed t. o. m. kunna bli pådrivande i en utveckling idenna riktning. Jagskulle bara vilja be utrikesministern att förtydliga följande uttalande isvarets slutdel: "En nordisk kärnvapenfri zon förutsätter givetvis attkärnvapen som är avsedda för det nordiska området avvecklas." Innebärdetta också att han, med tanke på Julietf- och Golfbåtarna, står fast vid deninställning som bl. a. statsministern givit uttryck för, nämligen att det måstevara en självklar del av en kärnvapenfri zon att görs kärnvapenfriockså när det gäller dessa vapensystem? Omkraven på en kärnvapenfri zon i Omkraven på en kärnvapenfri zon i Det är två frågor som vi diskuterar. Den ena är förekomsten av faktiskakärnvapen i och även i andra delar av vårt närområde. Det äruppenbart att den eskalering av kärnvapenbestyckningen som pågår på alla slagsfarkoster, både fill lands och fill havs, innebär ett hot mot vår säkerhet ochmot världsfreden över huvud taget. Det är också därför som vi från den svenskaregeringens sida med kraft driver kravet på att man skall minska dessa takfiskakärnvapen som ett steg mot en total avveckling av den. Men därvidlag är det nudess värre på det sättet aft vi bara kan vädja - vi kan inte kräva, i meningenräkna med att få gehör. Vi kan inte - för att använda formulering -på egen hand sätta stopp för utveckhngen. Denandra frågan gäller en kärnvapenfri zon i . Jag har alltid sett dentanken som en idé i nedrustningens tjänst. Det skall inte bara vara fråga omjuridiskt välformulerade garantier. Det måste röra sig om nedrustningsåtgärder.En förutsättning är då att det utöver den egentliga zonen måste finnas enytterligare zon, där det icke bör finnas kärnvapen riktade mot det nordiskaområdet. Att gå ytterligare in i detalj om hur ett sådant .arrangemang skall seut är inte möjligt. Meni huvudfrågan är och jag helt överens: anhopningen av taktiskakärnvapen är ett hot mot säkerheten. 98 (): Vad gäller de terminologiska frågorna, huruvida detta är taktiska ellerstrategiska kärnladdningar, kan man nog ha olika meningar. Golfubåtarna är intetaktiska; Julieftubåtarna kan säkert användas för både takfiska och strategiskaoperationer. Men det är mera en randanmärkning. Vadgäller den kärnvapenfria zonen i är det inte endast en idé inedrustningens tjänst, utan det måste vara en idé som fylls med ett konkretinnehåll, som faktiskt verkar i en sådan riktning att vår säkerhet ökas och somdärmed främjar en konkret nedrustning. Jagvill bara för utrikesministern påpeka den risk som ligger i ett den formuleringhan har använt i sitt svar kan utnyttjas för att i baserakärnvapenstridskrafter som icke är riktade primärt mot det nordiska området.Det är icke Golf; vi vet inte vart Julieft är riktade, men de behöver inte varariktade mot . Risken är att vi således under täckmanteln av en nordiskkärnvapenfri zon och en uttunningszon får ett reellt etablerande av ensovjetisk afomzon när det gäller baseringar av denna typ av enheter iÖstersjön. Då har vi möjligtvis förverkhgat en idé, men vi har förverkhgat denpå ett sådant sätt att den faktiskt har ökat förekomsten av kärnvapen i vårtnärområde och därmed ytterligare ökat de risker för snabba spänningshöjningari krislägen som jag pekade på. Dettaär frågor som jag menar måste diskuteras ingående och övervägas noga. Det måstesjälvfallet också ske mot bakgrund av den fakfiska styrkeutveckhng som vi serpå den sovjefiska sidan. Det förblir oroväckande att under senareår baserat först ett vapensystem och därefter ytterligare ettvapensystem som av allt att döma är avsedda för exklusiv kärnvapeninsats-globalt, på eller i det europeiska området - i ,och att man gör detta samfidigt som man bedriver en kampanj för en nordiskkärnvapenfri zon. Jag har vid så många fillfällen att jag inte kan komma ihåg hur mångade är sagt att etablerandet av en kämvapenfri zon dels skall ses i sitteuropei.ska sammanhang, dels måste innebära en konsolidering och enförstärkning av och de övriga nordiska ländernas säkerhet. Allaarrangemang som inte uppfyller de kraven är inte acceptabla. Därför tror jagCarl Bildt kan vara helt lugn för att vi inte kommer att gå med på arrangemangsom, tvärtemot att konsolidera säkerheten för de nordiska länderna, skulle ökakärnvapenhotet i vårt område. Detär också uppenbart, när man har sagt så mycket, att vad det hela fill sisthandlar om är en överenskommelse mellan kärnvapenmakterna om nedrustning.Denna måste gälla både takfiska och strategiska kärnvapen. Detär f. ö. numera ganska svårt att göra någon alldeles klar distinktion mellanvad som är takfiska och vad som är strategiska kärnvapen, lika väl som det dessvärre börjar bli mer och mer svårt att göra en klar distinktion mellankonventionella vapensystem och sådana som innehåller kärnvapen. Omkraven på en kärnvapenfri zon i 100 (): Jag tror icke att den är beredd att ingå något avtalom kärnvapenfri zon som ökar osäkerheten och instabiliteten i det nordiskaområdet. Men det finns utan tvivel drag i den debatt som förekommer i dennafråga som leder till misstanken att andra deltagare i debatten skulle varaberedda att sluta sådana avtal. Det är därför bra att man i detta forum ochandra kan diskutera de konkreta risker som kan föreUgga mot bakgrund avvapensystem som faktiskt introducerats i . Fårjag så avslutningsvis bara säga, fru talman, att jag uppfattar utrikesministern- även om han var mindre klar än man kunde önska på den punkten - så, att haninstämmer i det uttalande som statsministern gjorde i ,om jag inte missminner mig, nämhgen att i dess helhet skall varakärnvapenfri och aft detta är en del i arbetet på en kärnvapenfri zon. Överläggningenvar härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1981/82:405 om gränsregleringen med har frågat mig dels om det är regeringens avsikt attunderställa frågan om ny dragning av mellan och vidMärket prövning, och om man i så fall avser att vänta med dragningav ny gräns till denna prövning ägt rum, dels om det är regeringens åsikt attden del av Märket som man avser att överlämna till ej skall omfattas avÅlandskonvenfionens bestämmelser, medan den del som i gengäld avser överlämnatill skall omfattas av konventio- sker översyn av riksgränsenmellan och . Vid varje sådan gränsöversyn utser Sverigesregering och var sin gränskommission. Enöversyn av gränsen mot påbörjades . I de båda gränskommissionernasuppdrag ingår bl. a. att precisera på det hlla skäret Märket iÅlands hav. Enligt 1810 och s. k. topografiska gränsbeskrivningarmellan och skall dela skäret i två delar. Finlanddriver sedan omkring fillbaka en fyranläggning på Märket. Med hänsynhärfill har regeringen efter kontakter med i direktiven tillgränskommissionen föreslagit att en sådan precisering av gränsen här görs attSverige och erhåller en ytmässigt lika stor del av skäret. Enutgångspunkt har därvid varit att den mark där fyranlägggningen är belägenkommer att hgga på den finska delen av skäret. Det är givetvis regeringens avsiktatt begära godkännande av denna gränsdragning innan den slutligtfastställs. Dentilltänkta gränsdragningen bör inte ses som en justering av någon tidigaregällande gräns, utan som en precisering av gränsen. Ålandskonventionen kommeräven fortsättningsvis att gälla på hela den finska delen av skäret, medan heladen svenska delen av skäret faller utanför konventionens tillämpningsområde. Anf.102 (): har vi här i landet haft en aktuellare och intensivaredebatt om ohka typer av gränsfrågor än vad som har varit vanligt. Det är frågorsom ofta är juridiskt komplicerade, som ibland tilldrar sig allmänhetensuppmärksamhet, men som framför allt har en mycket stor bärighet långt in iframtiden. Det har gällt gränsdragningen i ,kontinentalsockelavgränsningen i och, nu senast, dragningen avgränsen över det lilla skäret Märket i . Bakgrundentill denna senare fråga är, såvitt jag kan förstå, delvis höljd i dunkel. UnderFinlands ryska tid uppfördes, sannolikt av militäroperativa skäl, en fyr på densvenska delen av ön . Det rörde sig således om ett internationelltsvartbygge i den mera betydelsefulla klassen. Enligt uppgift skall mannu reglera frågan så, att mellan Sverigeoch på Märket ges någon typ av orm- eller serpentinliknande utseende.Den plats som fyren uppfördes på skall tillföras i utbyte mot vissa avde nuvarande, enligt tradition, finska delarna av skäret. Enligt uppgift itidningarna skulle den nya redan vara uppmätt och klar. Frågor som dessa bör självfallet underställas ,och jag noterar att utrikesministern säger att så skall ske. Det är i dettafall dessutom ett ärende som rör ett flertal svåra principfrågor, även omantalet inblandade kvadratmeter är ovanligt litet. Det rör t. ex. den allmännafrågeställningen, om icke det problem som fyrens förekomst på svensk mark ansesutgöra kan lösas på enklare sätt, samt tillämpningen av Ålandskonventionen. Detär ett område som icke täcks av denna konventions ordalydelse som tilldelasFinland, som i vissa lägen således har möjlighet att här vidta militäradispositioner som man annars kanske icke skulle ha kunnat göra. I slutet av sitt svar säger utrikesministern för detförsta att den tilltänkta gränsdragningen inte bör ses som en justering avnågon tidigare gällande gräns, utan som en precisering av gränsen. Jag är avden uppfattningen att det finns en precisering av gränsen som är fastiagd iÅlandskonventionen och att det i alla fall i denna mening är en justering somsker av gränsen. Utrikesministern säger för det andra:"Ålandskonventionen kommer även fortsättningsvis att gälla på hela denfinska delen av skäret, medan hela den svenska delen av skäret faller utanförkonventionens tillämpningsområde." Det är tillfredsställande att detta ärden svenska utrikesministerns och den uppfattning. Jag vill fråga utrikesministern i vilken utsträckning hanhar klargjort att detta också är den finska regeringens tolkning av vad som nuhänder, i vilken utsträckning han och eventuellt den finska regeringen haransett det vara erforderhgt och lämpligt att informera även övriga, numeraaktuella signatärmakter till Ålandskonvenfionen om denna i så fall gemensammasvensk-finska tolkning och hur man skall se på Märket . Detta är förvisso en litet komplicerad fråga,naturligtvis beroende på hur formalistisk man vill vara. Här ligger alltså f.n. en finsk fyr på svenskt territorium. Vi tycker att det är rimligt att finskafyrar ligger på finskt område. Så kommer att ske, om denna precisering avgränsen, som jag har talat om, kommer fill stånd. Den kan inte anses stå istrid mot Ålandskonventionen. Självfallet kommer övriga stater att bliunderkunniga om vilka överenskommelser som och träffar. Jag har all anledning att utgå från att den finskauppfattningen om denna precisering sammanfaller med den svenska, vilket redanframgick av mitt svar. F. ö. brukar normalt ha en ganska generös synnär det gäller svartbyggen, och i detta fall kan vi ena oss i denna syn. Vi fåranse att brottet är preskriberat vid det här laget, och detta kan nukonfirmeras genom den gränsdragning som vi har föreslagit. 104CARL BILDT (m): Jag delar utrikesministerns uppfattning attdet av en rad olika skäl vore negativt ifall vi påbjöd att fyren skulle rivasdärför att den inte är försedd med erforderligt byggnadslov. På den punkten ärvi överens. Jag noterar vidare att utrikesministern säger att fyrenligger på svenskt område. Därmed medger han att det är fråga om en ändringsnarare än en precisering av gällande riksgräns. När det sedan gäller frågan om den finska regeringensinställning beträffande Ålandskonvenfionens tillämpning säger utrikesministernatt han har anledning att utgå från att den finska regeringen är av sammauppfattning som han själv redovisar för den svenska utrikesministerns räkning.Jag tror att det vore angeläget, t. o. m. nödvändigt, aft det när denna frågaså småningom underställs också i mer officiell form kunde klargörasatt detta är en gemensam svensk-finsk syn på Ålandskonvenfionens tillämpning påMärket. Huruvida det sedan är nödvändigt och angeläget att informera andraländer via andra kanaler om denna gemensamma svenskfinska syn påÅlandskonvenfionens fillämpning, tycker jag närmast fillhör den typ av frågorsom man får överlåta åt utrikesförvaltningen, med dess i alla fall stundtalsmycket goda omdöme, att avgöra. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2568och 2569 till utrikesutskottet 19 § Föredrogs men bordlades återLagutskottets betänkande 1981/82:38 betänkande 1981/82:50Trafikutskottets betänkande 1981/82:28 betänkande 1981/82:48Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /82:13, 14 och 24 20 § Anf. 105 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistaskall trafikutskottets betänkande 28 uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden och socialutskottets betänkande 50 sättas närmast efternäringsutskoftets betänkande 36. 21 § Anmäldes och bordlades Mofion 1981/82:2570av m. fl. Försöksverksamhet med brevröstning i (prop. 1981/82:224) 22 §Anmäldes och bordlades Nr 154 1981/82:65Vissa frågor rörande företagsbeskattning (prop. 1981/82:191) 1981/82:67Skatteregisterlagen m. m. 1981/82:100 och 1981/82:160)_ 1981/82:68 Ändrade regler för skogskonto, m. m. (prop.1981/82:182) Meddelande om 1981/82:70 Arvs- ochgåvobeskaftningen (prop. 1981/82:210) frågor 1981/82:40 Uppskov med behandlingen av vissa ärenden 1981/82:15 Ändringar i sjukförsäkringenm. 1981/82:144 och 1981/82:100) 1981/82:33 En övre åldersgräns förantagning till läkariinjen m. m. 1981/82:193) 1981/82:34 Statsbidrag fillkommunal väg- och gatuhållning m. m. 1981/82:133) 1981/82:36 Ändring i skogsvårdslagen m. m. (prop.1981/82:177) 1981/82:40 Vissa anslag såvittavser kommundepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:100) 23 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:419 av () till försvarsministernom civilförsvarets sjukvårdsberedskap: Ett eventuellt kärnvapenkrig icentrala eller norra skulle få förödande konsekvenser även för Sverigesdel. Detta ställer långtgående krav på vår beredskap bl. a. på sjukvårdensområde. Jag hemställer därför att få ställa följande fråga fillförsvarsministern: Vilken beredskap har civilförsvaret för att klarasjukvården vid ett eventuellt kärnvapenanfall i ? Nr 154 1981/82:420 av ()till ekonomi- och budgetministern om den åtgärder för att hindra svensk export av alkohol tillutvecklingsländerna: chef har i Väridshälsoorganisafionens, WHO:s, 35:e generalförsamlingreagerat mot i-ländernas export av bl. a. alkohol till . Med anledning härav hemställs att fill statsrådet,budgetminister , få ställa följande fråga: Anser statsrådet att det står i överensstämmelse medsvensk hälsopolifik och svensk biståndspohfik att marknadsföring ochförsäljning av alkoholprodukter sker. Vilka åtgärder är statsrådet beredd attvidta för att förhindra svensk export av alkohol fill tredje världen? 1981/82:421 av () till statsrådet om en jämnare fördelning av arbetsplatser inom : I är avde statliga arbetsplatserna lokaliserade inom storstadskärnan, dvs. iStockholm, och , som merparten av de övrigakommunerna i länet, särskilt söderkommunerna har brist på arbetstillfällen.Många av länets innevånare har långa och tröttande arbetsresor, vilket inverkarmenligt bl. a. på familjelivet. En omstrukturering av arbetsplatserna i länet måste därförkomma fill stånd med det snaraste. Statens ansvar är givet liksom skyldighetenför kommunerna och i regionen aft gemensamt verka för en region ibalans. Medanledning härav ber jag att till statsrådet få ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att åstadkommaen jämnare fördelning av arbetsplatser inom ? 24 § Kammaren åtskildes .