prot · G509131 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:131 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. 2 § Tredje vice talmannen meddelade att ansökt omledighet från uppdraget som riksdagsledamot den 5 maj-den 4 juni pågrund av enskilda angelägenheter. Kammarenbiföll denna ansökan. Tredjevice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättareför . 3 § Svar på fråga1981/82:344 om invandrarnas situation i har frågat mig om jag har försökt påverkaskolan för en bättre behandling av invandrarnas barn, om jag har försöktpåverka de offentliga myndigheterna så att alla behandlas lika vid anställning avmedarbetare, om jag har studerat den amerikanskaantidis-krimineringslagstiftningen och om jag tror att det skulle vara lämpligtmed en sådan lagstiftning i . Somjag har uppfattat frågorna avser de i första hand möjligheterna att skapa sammaförutsättningar på arbetsmarknaden för invandrare som för ..andra. Jag besvararfrågorna i omvänd ordning. Idirektiven fill den tillsatte särskilde utredaren av fördomar ochdiskriminering i fråga om invandrare m. fl. - diskrimineringsutredningen -påpekaderegeringen bl. a. att nuvarande lagstiftning om straff för olaga diskrimineringinte gäller arbetsmarknaden. Om utredningens kartläggning emellertid visar attstarka skäl talar för en utvidgning av lagsfiftningen, skall ändringar kunnaföreslås. Utredningens bedömning av behovet av lagstift- ning mot diskriminering på arbetsmarknaden skall enligtdirektiven ske efter samråd med arbetsmarknadens parter. Jag har från diskrimineringsutredningen inhämtat attfrågan om en utvidgning av lagstiftningen till att omfatta ocksåarbetsmarknaden är under övervägande samt att såväl amerikansk lagstiftning avdet slag som nämns i frågan som andra länders lagstiftning studeras avutredningen. Vad gäller statliga myndigheters handläggning avanställningsärenden kan jag bara hänvisa till 11 kap. 9 § i regeringsformen ochtill lagen om offentlig anställning, som stadgar att avseende endast får fästasvid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Jag utgår från attmyndigheterna följer dessa bestämmelser utan sådan otillbörlig påverkan somantyds i frågan. Vid tillsättning av vissa typer av tjänster, som i huvudsak ärinriktade på invandrarfrågor, kan såväl kunskaper i invandrarspråk somerfarenheter av och insikter om invandrarnas kulturella bakgrund vägas in somen merit. Vad slutligen gäller frågan om skolans åtgärder för attbereda invandrarbarn ökade möjligheter på arbetsmarknaden vill jag hänvisatill de omfattande insatser i detta syfte som görs inom ungdomsskolan. Utöverden reguljära skolverksamheten omfattar de bl. a. stödundervisning i svenska,hemspråksundervisning och särskilda introduktionskurser för invandrarungdomari gymnasieskolan. Det är ingen tvekan om att dessa insatser har bidragit tillatt underlätta invandrarungdomarnas situation på arbetsmarknaden.Arbetslösheten bland invandrarungdomarna är dock fortfarande högre än för andraungdomar. De åtgärder för att främja ungdomarnas sysselsättningsrnöjlighetersom regeringen vid skilda tillfällen har beslutat om har naturligtvis kommitäven invandrarungdomar till del. 2HANS i (s); Jag tackar statsrådet för svaret. I botten på min fråga ligger naturligtvis att invandrarnaskallfå samrha möjligheter på arbetsmarknaden som övriga invånare i vårt land.Eftersom det har konstaterats att det förekommerdiskriminering på arbetsmarknaden, har jag spetsat till frågan litet grand. Detär bra att diskrimineringsutredningen överväger att innefatta arbetsmarknaden iden lagstiftning som finns. Jag förutsätter att det kommer att bli så. Det ärockså bra att man i utredningen studerar den amerikanska lagstiftningen. Detfinns kanske en hel del där som kan vara användbart för vårt framtida arbete. har arbetat , och jagtycker nu att det börjar bli bråttom. Vi har inte sett att det har häntnågonting . Statsrådet säger: "Jag utgår från attmyndigheterna följer dessa bestämmelser" - 11 kap. 9 § i regeringsformen -"utan sådan otillbörlig påverkan som antyds i frågan." Vi känner båda till fallet , vilken söktejobb på invandrarverket. Han fick stå tillbaka för fem andra, som fick jobbet.Neutrala bedömare har klart konstaterat att hade de bästavitsorden och den bästa kompetensen. Han besvärade sig över tillsättningen idepartementet, rrien besvären bifölls inte. När det gäller det statsrådet sägerom skolan, är det klart att vi gör väldigt mycket för att ge invandrarbarnsamma utbildning och samma möjligheter på arbetsmarknaden. Men det förekommerändå en viss diskriminering i skolan, och det var den biten jag tyckte att manskulle titta litet mer på. Som väl är förekommer inte diskriminering på såmånga ställen, men den finns, och vi måste göra någonting för att motverka den. En annan form av diskriminering är att polisen på öppengata kan kräva legitimation av människor som ser osvenska ut, bara för attkontrollera om de har rätt att vistas i landet. Det är osmakligt att vi har detpå detta sätt, och det måste vi också göra någonting åt. Jag skulle vilja fråga statsrådet; Varför har man intesatsat några kronor på att förändra de atfityder som vi svenskar har motinvandrare? Det har ju gjorts många utredningar. Varför har vi inte försökt attutbilda oss själva för att få en annan attityd mot våra vänner invandrarna änvad som är fallet? När i säger attdet tar innan diskrimineringsutredningen kommer med förslag, vill jagerinra orn att utredningen kom med ett delförslag . Det förslagethar efter sedvanlig beredning lagts fram som proposifion och har nyligenantagits av . Det gällde hets mot folkgrupp, en fråga som man ansågatt det var angeläget att lyfta fram först. Utredningen arbetar nu med allskyndsamhet med det förslag om diskriminering i arbetslivet som vi nudiskuterar. Jag kan inte nu säga exakt när utredningen beräknar att varafärdig, men jag vet att man har fullt pådrag i arbetet. tog upp ett enskilt fall, som vi bådakänner till. Jag känner mig här förhindrad att mer konkret gå in på ett enskiltärende. Men det är så att det för vissa tjänster kan krävas speciella meriter,som väger upp de teoretiska meriter som andra kan ha. Det är egentligen alltjag vill säga i den frågan. Jag har haft tillfälle att bedöma ärendet och hartagit ställning. Jag upplever att det var ett riktigt ställningstagande.Självfallet ser jag det inte som att det här på något sätt skulle ha varitfråga om diskriminering - det skulle ha varit mig helt främmande. har man en ganska stor procent personer med invandrarbakgrundanställd. Jag tror att detta väl visar att man där inte på något sättdiskriminerar dem som har sådan bakgrund. Varför gör man ingenting för atthindra diskrimineringen och mobbningen i skolan, frågade . Menvi vidtar åtgärder på det området. I den första budget jag var med om attutarbeta lade jag fram förslag om att medel skulle anslås för ett projekt somkallades invandrarkunskap för svenskar. - Jag ser att min talartid är slut, ochjag ber att få återkomma. 4HANS i (s): Det jag undrar över är just att man påinvandrarverket har andra kvalifikationsbedömningar när det gäller tillsättningav vissa tjänster. I 9 protokoll 1981/82:127-131 svaret står det: "Vid tillsättning av vissa typer avtjänster, som i huvudsak är inriktade på invandrarfrågor, kan såväl kunskaper iinvandrarspråk som erfarenheter och insikter om invandrarnas kulturellabakgrund vägas in som en merit." I det aktuella fallet hade vederbörande kunskaper iinvandrarspråket och också kännedom om den kulturella bakgrunden. Det gälldehär erfarenheter från , varifrån vi får väldigt mänga invandrare.Jag tycker att det i det här fallet var en klar diskriminering fråninvandrarverkets sida. har vid något fillfälle yttrat att detskulle vara önskvärt att fler invandrare fick arbete inom exempelvis polisen.Jag tycker att det vore värdefullt om vi med de möjligheter vi har försöker attfå fler invandrare anställda inom den offentliga förvaltningen över huvudtaget. Det skulle kunna ge både invandrarna och myndigheterna stora fördelar. Jag vill gärna slutföra det jag var inne på imitt förra anförande. Det gällde den speciella satsning som invandrarverket göri fråga om invandrarkunskap och som i inledningsskedet riktar sig till skolan.För ett speciellt projekt, som kallas invandrarkunskap för svenskar, har detanslagits 1,5 miljoner , och i det första skedet har manframför allt riktat sig till lärare. Jag hoppas att detta skall kunna fåeffekt. Dessutom har invandrarverket ständigt ett pågående arbete, som syftartill att förhindra diskriminering av invandrare, även av barn i skolan. tog också upp polisens utlänningskontroll.Jag vet att det har riktats kritik mot den s. k. inre utlänningskontrollen, sompolisen har skyldighet att utföra för att kontrollera om personer vistas härutan tillstånd. Här har en gemensam arbetsgrupp med representanter från polisenoch invandrarverket kommit fram till vissa regler, som jag hoppas skall kunnaleda till en bättre ordning, så att man kan undvika konflikter. 6 HANS i (s): Jag vet att det läggs ned väldigt mycketpengar på utredningar av olika slag. Man skulle kanske också kunna användainvandrarnas organisationer som hjälp och som referensgrupp i dessautredningar. Exempelvis har genom sin ordförande iStockholmsavdelningen hemställt om ett blygsamt bidrag på . för attkartlägga vissa problem som sammanhänger med invandrarnas svårigheterattetablera.sig i vårt samhälle. Det vore en bra början, om vi kunde få dessaproblem kartlagda och om vägar kunde anvisas för hur man skall angripaolägenheterna. Jag tycker att det vore bra om statsrådet kunde medverka tillatt dessa medel utanordnas. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på fråga 1981/82:331 om skogsgödslingens effekter på lavar har frågat mig om jag avservidta några åtgärder i anledning av vad som framkommit i en forskningsrapportom effekter av skogsgödsling på kvävefixerande lavar. I rapporten konstateradesatt de undersökta kvävefixerande lavarna dött av behandling med ammoniumnitrat. Jag vill framhåUa att jag med uppmärksamhet följerforskningsresultaten inom detta område eftersom lavarnas fixering av kväve inteär oväsentligt för näringstillförseln fill stora delar av skogsmarken. Jag vill dock erinra om att skogsgödsling sker i begränsadutsträckning. I genomsnitt har ca skogsmark gödslats . Sammanlagt har av den produktiva skogsarealengödslats . Enligt vad jag erfarit, och som redan vet,har kommittén om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruketuppmärksammat dessa forskningsrön. Kommitténs slutrapport väntas före utgångenav innevarande år. Innan den rapporten är klar avser jag inte att vidta någraåtgärder. Om skogsgödslingens effekter på lavar - 8JOHN (vpk): Jag får först tacka jordbruksministern för svaret. Så vill jag också få deklarerat att jag personligen intesett frågan om skogsgödsling, om sådan sker en gång under skogens omloppstid,som någon större fara. Detta sett utifrån gödslingens försurande inverkan ochden tillfälliga höjningen av nitrathalten i vattnet. Men de nu föreliggande uppgifterna tyder på att mycketännu är okänt om gödslingens effekter. Enligt min mening måste dessa rön tasmed stort allvar. I denna rapport konstateras att samtliga undersökta kvävefixerandelavar dör av behandling med ammoniumnitrat. På stora delar av barrskogsbärande marker utgörlavarnas fixering en av de dominerande källorna till biologiskt fixerat kväveoch är av samma -' eller större - storleksordning som summan av samtliga övrigakvävetillskott. Det sägs att en återkolonisation av lavar tar mycket långtid på grund av deras långsamma tillväxt. Konsekvensen är att man kan förväntasig att det efter en gödselgiva pä flera decennier blirväsentligt reducerad kvävetillförsel till marken, en faktor som bör vägas invid bedömningen av ekonomin i skogsgödslingen. Man säger att för lavarnas delinnebär de rön som gjorts.att risk för utrotning av samtliga kvävefixerandelavarter torde föreligga vid kvävegödsling av skogsmark. Risken omfattar helaarealen intensivt brukad skog i landet, dvs. merparten av vår skogbärandeareal. Om skogsgödslingens effekter på lavar Jag viU dock notera att jordbruksministern avser att meduppmärksamhet följa forskningsresultaten på detta område. hänvisarjordbruksministern till en kommitté som arbetar med bl. a. denna fråga. Vad jagegentligen ville veta var om denna rapport föranleder några initiativ tillytterligare forskning på detta område och om man avser att öka resurserna tilldenna forskning. Jag tror att den kommitté som jordbruksministern hänvisar tilloch som jag själv är ledamot av inte skulle ha någonting emot att få veta litetmera om detta när man skall ta ställning och föreslå eventuella åtgärder. Detsynes mig som om man här skulle kunna öka insatserna och ta fram ett bättrebeslutsunderlag. Vad jag ville veta var om jordbruksministern tänkte ta någrainitiativ i den riktningen. är sakkunnig i utredningen omkemiska medel i jord- och skogsbruk. Utredningen har vid sitt senastesammanträde, där deltog, diskuterat den fråga som han nu harställt fill mig. För finns det därför rika möjligheter att föradiskussionen vidare i utredningen. För mig finns det anledning att vänta meduttalanden om ökade forskningspengar till dess just den här utredningen är klarmed sin utvärdering. Då får jag ett bättre underlag när det gäller att taställning. 10 (vpk): Jag är införstådd med att jag har möjlighetatt föra den här diskussionen inom utredningen. Men det här ärbara en forskningsrapport, och vad jag varute efter var att få en uppföljning. Det är ju mycket lättare att ta ställningom rapporter följs upp, eventuellt med nya försök, så att beslutsunderlagetblir bättre. Tror jordbruksministern att man kan ta slutlig ställningtill de här problemen utifrån de rön som har presenterats? Kan man misstänkaatt det finns felaktigheter eller brister i en sådan här rapport? Det ärdessa problem som föranlett mig att ställa frågan. Ett vet jag: Skall man gå in med ytteriigarepengar till forskning för att få ett ännu säkrare material att ta ställningtill för den utredning som sitter i, då lär det dröja ytterUgarefem eller kanske innan kommittén om användningen av kemiska medel ijord-och skogsbruket kan lägga fram sitt förslag. Och det är ju inte så bra,eftersom jag har uppfattat att kommittén skaU vara klar med sitt arbete . Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:345 om åtgärder mot ras vidNorsälven Nr 131 har frågat mig vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att åstadkomma effektivt skydd mot ras vid . Stränderna vid har varitutsatta för ett antal skred eller ras. Detta anses bero bl. a. på att älvenfortfarande befinner sig i vad som kan kallas ett dynamiskt skede. Regeringen har ställt vissa medel till förfogande förstabilitetsundersökningar inom samhälle. Av undersökningarna framgåratt förstärkningsåtgärder behövs i första hand längs bebyggda älvsträckor iVålberg, Trossnäs och ; De åtgärder som föreslås är bl. a. erosionsskydd,motfyllning i slänter, åtgärder beträffande skogsvegetafion samt avschaktningarav släntkrön. Av undersökningarna framgår att det inte f. n. föreligger någonöverhängande fara för skred. Det anses emellertid väsentligt att fortsattgeoteknisk övervakning sker inom området i avvaktan på attförstärkningsåtgärder vidtas. Regeringen har mot denna bakgrund ställt medel tillförfogande för att den geotekniska övervakningen skall kunna fortsätta. Vissa av de föreslagna skogsvårdande åtgärderna planerarman att sätta i gång som beredskapsarbete. Frågan om möjlighet att vidta ytterligare åtgärder prövasf. n. av . Jag vill erinra om att räddningstjänstkommittén (Kn1979:01) enligt sina direkfiv (Dir. 1979:36) skall pröva frågan om geotekniskaundersökningar och skredförebyggande åtgärder. Räddningstjänstkommitténberäknas lägga fram ett betänkande i frågan . Som jag nämnde föreligger det enligt de geotekniskaundersökningarna f, n, inte någon överhängande fara för skred, UtveckUngen iområdet följs fortlöpande av och med bistånd avstatens geotekniska institut. Jag vill nämna att det finns möjligheter att ingripa medräddningstjänst om stabilitetsförhållandena avsevärt skulle försämras. Om åtgärder mot ras vid 13GULLAN (): Jag ber att få tacka kommunministern för svaret. Det framgår av svaret att kommunministern väl känner filldetta ärende, bl, a. efter den uppvaktning som gjordes av representanter förlänsstyrelsen, och länets riksdagsledamöter i slutet avjanuari detta år. Rasrisken i Nors kommun är av gammalt datum, men fråganaktualiserades genom mycket kraftiga opinionsyttringar frånbefolkningen i , som känner sin trygghet hotad. Något nytt har dess bättre inte tillkommit i ärendet, ochjag vill gärna understryka att både och harvidtagit de 10 protokoll 1981/82:127-131 Omåtgärder mot ras vid åtgärdersom har varit möjliga att vidta. a. har kommunen fortiöpandeutfört mätningar på ett fyrtiotal ställen utefter älven. Regeringen har ocksåskjutit till medel till geotekniska mätningar. Jaghade naturligtvis helst velat ha ett klart svar av kommunministern som pekat påvad regeringen. Litet orolig är jag över att man understryker attdet inte föreligger någon överhängande fara för skred, och att man kan gå in omdet skulle visa sig att stabilitetsförhållandena avsevärt skulle försämras.Detta är i och för sig gott och väl, men vid kommuns gatukontor anserman att åtgärder bör vidtas för en kostnad av ca 40 milj. kr. under entioårsperiod för att full säkerhet skall nås. Detta innebär en kostnad av ca 6milj. 1982, ca 4 milj. kr. de därpå följande åren ochavschaktning till en kostnad av ca 13 milj. kr. Deallra nödvändigaste åtgärderna, som helt enkelt måste utföras för attstabiliteten inte skall gå förlorad, är erosionsskydd till en beräknad kostnadav 11 milj. kr., motfyllnad för ca 4 milj. kr. och omläggning av en ledning förca 0,5 milj. kr. Dessaarbeten är knappast lämpliga som beredskapsarbeten. Största kostnaden beräknasför inköp av bergkross. Detta skulle naturligtvis ge en välkommensysselsättning för åkerinäringen i , som har ett mycket svårt lägeefter konkurser. Norr om har man beräknat att skogsvård bör utförasför ca 1,5 milj. kr. Här framgår det också av svaret att man kan tänka sigberedskapsarbeten. Söder om utförs redan s.k. T-arbeten. Detär viktigt att den stabilitet som finns säkras för framtiden. En sämrestabilitet får inte tillåtas. är en allmän farled, och det är viktigtatt också sjöfarten kan fungera . Men det allra viktigaste är ändåvålbergsbornas säkerhet. Jagär tacksam för att frågan f.n. bereds inom . Men jag hoppasatt jag kan tolka svaret på det sättet att regeringen också är boredd att svaraför de åtgärder som är nödvändiga. Kan jag göra det, herr kommunminister? Det är rikfigt att har beräknat hela kostnaden fill38,5 milj. kr. De två saker som har prioriterats är skogsavverkningenoch motfyllnaden. Skogsavverkningenplaneras, enligt de uppgifter vi har, att utföras som beredskapsarbete. Då ärdet de 2,8 miljoner ytterligare som skulle behövas för motfyllnaden som äraktuella. Jagvill erinra om att regeringen ställde mera pengar tillförfogande för arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Även får självfalleten ökad ram. Detta bör kunna tolkas så, att sådana här åtgärder bör kunnaprioriteras av länet inom de ifrågavarande ramarna. Detär klart att man kan diskutera vilka det ger sysselsättning. Men, som GullanLindblad sade, det är det totala arbetsmarknadsläget som man bör ta Det betyder således att länet också här kangöra prioriteringar. 15 (): Det är gott och väl att regeringen harbeviljat medel till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men som jag sade är detmånga av de här åtgärderna som inte kan utföras som beredskapsarbeten, utan somsnarare handlar om att få utfyllnad till stånd. Detta är inte direkt sådant somskapar mycket sysselsättning. Men det kostar pengar, och det är viktigt förkommunen att få ett besked om att staten kommer att stå för kostnaderna. Jag vill i det här sammanhanget erinra om att staten harsvarat för samtliga erosionsskydd i . Det är naturligtvisförhoppningen hos oss på Värmlandsbänken att så skall kunna ske även i det härfallet. Jag vill fråga kommunministern om Karlstadskommun kan vänta sig ett konkret svar rörande den här frågan inom den närmastetiden. Det är mycket viktigt för kommunens handlande att få ett besked. Jag vill först erinra om vad jag sade i svaret, nämligenatt räddningstjänstkommittén beräknas lägga fram ett betänkande i slutet avinnevarande år. Det blir då möjligt att ta ställning till hela frågan om hurskadeskyddskostnaderna skall fördelas. Man kan naturligtvis diskutera varstatens skyldigheter träder in, men jag tycker att om det finns resurser somställts fill länets förfogande, så får det väl också i det här avseendet blifråga om en prövning från länsmyndigheternas sida av hur man vill använda demedel som statsmakterna anvisat för sysselsättningsfrämjande åtgärder. Jag vill därutöver tillägga att det givetvis föreliggerliknande problem på många håll i landet. Det innebär att man måste göra entotalbedömning, innan man lämnar ett konkret och definitivt besked till ettenda län. 17 (): Jag är litet rädd för att tiden går. Om viskall avvakta den här utredningen, dröjer det ju till slutet av året. Frånkommunens sida är man angelägen om att få besked , och jagber om att man verkligen skall få det. Det är alldeles självklart att man kommer att använda demedel som ställts till förfogande till sådana arbeten som är lämpliga attutföras som beredskapsarbeten, men som jag redan sagt lämpar sig tyvärr inteallt för beredskapsarbete. Det kan vara sådant som direkt handlar om vissa kapitalinvesteringaroch mer kvalificerat arbete för bl. a. åkerinäringen och vissa vägföretag. Jagdristar mig i alla fall att uttrycka den örhoppningen, att kommunen skall fåett klart besked från regeringen om vad man skall kunna företa . Om åtgärder mot ras vid Överläggningen var härmed avslutad. Om förkortad arbetstid, m. m. 6 § Svar på fråga 1981/82:336 om förkortad arbetstid, m.m. har frågat mig hurregeringen ser på och vill bekämpa de könsmässiga orättvisorna inom arbetslivetsamt av vilken anledning regeringen helt avskriver kravet på en generellnedtrappning av arbetstiden för alla. Att kvinnor och män skall ha lika möjligheter och sammaansvar är en självklar utgångspunkt för regeringens politik på olika områden.Inom arbetslivet har detta bl. a. tagit sig uttryck i lagen om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet samt inrättandet av den särskildamyndighet, jämställdhetsombudsmannen, som skall övervaka lagens efterlevnad. Iprincip har också alla särregler för kvinnor tagits bort bl. a. i arbetsmiljö-och arbetstidslagstiftningen. Jämställdhet kan inte uppnås enbart genom lagstiftning.Av stor vikt är också insatser av både informations- och forskningskaraktär. Önskemålet om en generell nedtrappning av arbetstidenkvarstår. Däremot är det regeringens uppfattning att det inte inom den tid somnu kan överblickas finns något samhällsekonomiskt utrymme för en generellnedtrappning av arbetsfiden. Den ändring av det maximala övertidsuttaget som finns iden framlagda propositionen om ny arbetstidslag är i första hand enteknisk omläggning till följd av att arbetstidsbestämmelserna föreslås bliförenklade och mer enhetliga. Anf.19 (vpk): Jag tackar för svaret på frågan. Det är kanske något sensationellt attarbetsmarknadsministern i en TT-intervju uttalat att fler deltidstjänster måsteinrättas. Motivet är socialt betingat, säger arbetsmarknadsministern, mendeltidstjänster skulle också ge fler arbetstillfällen. Såvitt jag förstår måstedå hela tanken på en förkortning av arbetsdagen avskrivas. Detär tydligen i stället deltidsarbete som står på dagordningen för regeringensdel. En miljon kvinnor arbetar deltid -merparten av dem somdeltidsarbetar är alltså kvinnor. Som dagens arbetstider är kan detnaturligtvis vara praktiskt att arbeta på deltid, men det är förknippat med enrad olägenheter och minskar knappast orättvisorna mellan män och kvinnor.