prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill dessutom säga attmajoritetsyttrandet inte på något sätt tar ställning för frizoner. Därför ärreservationen i och för sig onödig. Det finns inte något i utskottsbetänkandetsom ger stöd för uppfattningen att utskottsmajoriteten vill utveckla någon formav frizoner i det här landet. Vi står för det särskilda yttrandet, och jag kansäga att det inte är någon risk för att regeringen kommer att lägga framförslag som skulle strida mot uppfattningen att vi måste behandla utlandsägdaföretag på samma sätt som vi behandlar svenska företag. 127LENNART () replik: säger att den här frågan ärunder utredning. Jag vill då ställa frågan fill : håller man på med att utreda frågan om vi skall haindustriella frizoner eller inte? Finns det någon sådan utredning är det enuppseendeväckande upplysning. Vad som pågår är, såvitt jag förstår, beredning av de förslagsom en kommitté lagt fram och som handlar om kontroll av utländska företag iSverige. Syftet med det arbetet är i första hand att avlösa 1916 årslagstiftning Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige med en nyoch modernare. Frizonerna är alltså inte under utredning och bör enligtmin mening inte heller vara det. Det är uppenbart att detta både ur svenskaföretags synpunkt och i internationella perspektiv är klart negativt ocholämpligt. borde därför ha kunnat avvisa tanken att vii det här landet skulle gå in för något slags sydoststatsmodell för att främjautländska etablering-ar. 128 () replik: Det ställningstagande det här gäller harcenterpartiet redan gjort i och med det vi har anfört i vårt särskildayttrande. kan alltså vara lugn. Det pågår beredningsarbete kring de multinationellaföretagen och de problem som sammanhänger med dem. Det finns flera utredningar,t. ex. direktinvesteringskommittén, som sysslar med effekterna av utländskaetableringar i i-länder. Det lär vara svårt att undgå i det beredningsarbetetatt också diskutera de områden som detta ärende gäller. Vidare har i tagitinitiativ i sammanhanget, och man har en stor utredning på gång. Syftet äratt det skall göras en framställning till regeringen om möjligheterna att skapanågon form av frihamn eller frizon i . Det tvingar regeringen attpröva frågan i hela dess vidd. Frågan är väckt och kommer upp, och man har ävenfrån Tjörns kommun tagit initiativ i denna riktning. Jag upprepar att frågan är aktualiserad i regeringen, ochregeringen får pröva även den i samband med behandlingen av de multinationellaföretagens problem. Tredje vice talmannen anmälde att att fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 129CHRISTER EIREFELDT (fp): Orsaken till ändringen på talarlistan är attHädar , som är huvudansvarig för motionen 1980/81:1387, tyvärr är sjuk . Jag skall därför redogöra för vad som ligger bakom motionens synpunkter. Det viktigaste skälet, , till motionenär att vi vill fästa uppmärksamheten på att det måste undvikas att utländskaföretag som är verksamma i skall särbehandlas på ett sådant sätt attinvesteringarna styrs bort från vårt land och till våra konkurrentländer.Precis som påpekade är frizonsidén en väldigt liten del av vårmotion. På ett helt annat sätt än vad som sker här hemma satsas det nämligen i dessa konkurrentländer för att man skall dra fill sig utländska företagoch investeringar. För mig som liberal är det självklart att vi måste göra alltför att bevara och utveckla frihandeln men också att det är nödvändigt medbreda kontaktytor mellan länderna när det gäller industriell verksamhet. Inteminst gäller det för ett litet land som vårt. Med denutgångspunkten är det synnerligen värdefullt att utskottet enhälligt har skrivitunder på att utländska direkfinvesteringar medför fördelar för vårt land ochatt det inte bara handlar om kapital utan också om överförande av t. ex.avancerad teknologi och kunnande av olika slag. Utskottets klara uttalande påden här punkten förtjänar att uppmärksammas inte minst som en motvikt till allade tendenser till svensk isolering och högfärd som dominerar debatten omvåra kontakter med andra nationer. Alltför ofta möter vi tecken påprotektionism, mer eller mindre öppet uttalad. Dethar sagts och tål att sägas igen: är ett litet land som ärmer beroende av öppna gränser och en öppen ekonomi än de flesta andra länder.För vår egen industri är det därför nödvändigt att vi har tillgång tillvärldsmarknaden och inte möts av restriktioner av olika slag. Därför finns detett samband mellan de här frågorna och motionens syfte, alltså att efterlysaåtgärder som främjar utländska företags etableringar i . Qm vi inteklarar det, utan rent av väljer den motsatta vägen och i stället negativtsärbehandlar utlandsägda företag, leder det inte bara till att vi går miste om utländska investeringar. Det finns dessutom en uppenbar risk att svenskaföretag utomlands blir utsatta för samma åtgärder och att deras möjligheter attbygga upp en effektiv produktion och marknadsföring försvåras. Somframgår av betänkandet arbetade 1979 ungefär 106 000 personer i utlandsägdadotterföretag. Av dessa är drygt hälften anställda inom tillverkningsindustrin.Dessutom medför naturligtvis de utländska företagens verksamhet indirektarbetstillfällen hos svenska underleverantörer och återförsäljare. De är isjälva verket förutsättningen för ett stort antal mindre och medelstora svenskaföretag. Sverigehar utan tvivel stor anledning att värna om den utlandsägda företagssektorn. Vibehöver all den seriösa industri vi kan få, oavsett om den bär svensk ellerutiändsk ursprungsbeteckning. Iutskottsbetänkandet pekar man också på att det i vissa fall kan uppstå negativaeffekter som en följd både av utländska investeringar i och svenskainvesteringar utomlands. Jag tycker att vi har all anledning att konstateradet, och flera utredningar har ju också - precis som påpekats - till uppgiftatt ta fram ett bättre underlag för att bedöma de här problemen. Men jag tyckeratt man borde få en bättre balans mellan åtgärder som minskar intresset förSverige som investeringsland och aktiviteter som förbättrar det intresset förSverige. Förutomavvikande mening när det gäller avsnittet om s. k. frizoner, som jag straxskall återkomma till, har utskottets socialdemokrater i sin text uteslutitföljande mening: "Det är därför också av största vikt för svenskutrikeshandel att med avseende på utländska företags etablering i vårtland tillämpar en icke diskriminerande behandling inom ramen för deinternationella avtal och konventioner som har anslutit sig till." Jagtycker det är en central slutsats i utskottets skrivning och har svårt attförstå vad det är i den meningen som reservanterna inte kan acceptera. Slutligen,herr talman, några ord om det här med frizoner eller exportzoner, som viaktualiserar i motionen. Med tanke på den utveckling Åtgärderför att främja utländska företags etablering i Åtgärderför att främja utländska företags etablering i dessa har haft i såväl USAsom tycker jag, precis som utskottsmajoriteten skriver, att de"förtjänar att uppmärksammas". Vi kan inte blunda för den omfattningde har fått och vad den här etableringen betyder it. ex. men också iStorbritannien. Jag tycker alltså att det finns skäl att titta på den härmöjligheten i det pågående utveckHngsarbetet, självklart också här inom ramenför de avtal som har skrivit under. Dettaavser inte, , enbart utländska företag - samma möjligheterfinns även för svenska företag. Det är alltså inte fråga om någondiskriminering av svenska företag. Vi kan naturligtvis inte heller inrättazoner som vi undantar från t. ex. svensk arbetsmarknadslagstiftning. Menpersonligen tycker jag att det finns exempel på hur sådana här kalla det gärnautökade frihamnar kan användas för t. ex. administrativa förenklingar, utan attdet behöver betyda avsteg från principen om konkurrens på lika villkor. Men jagvill betona att detta är något som man måste titta närmare på, och det är detvi vill att man skall göra. Intressantär också att det finns väl förberedda projekt som siktar in sig på svenskafrizoner. har nämnts och har, så vitt jag kan förstå, utmärktaförutsättningar. Där arbetar redan en arbetsgrupp med att ta fram ett konkretförslag. på har också visat intresse för att medverka i ettpilotprojekt. Från mina egna breddgrader kan jag berätta att i finnsdet också utmärkta förutsättningar. Där finns ett välbeläget område somomfattar med tillgång till hamn och järnväg, vi har E6 ochnära till flygplatsen i . När det gäller både den viktiga principfrågan i motionen - att vi måsteunderlätta för utländska företag att etablera sig i inom ramen för vårainternationella åtaganden - och tankarna på exportzoner tycker jag attutskottsmajoritetens skrivning väl täcker motionens syfte. Jag har därför ingetannat yrkande än utskottets. I detta anförandeinstämde (). 130 () replik: talar om svensk isolering och högfärd och för framden folkpartistiska uppfattningen att frizonerna skulle vara ett medel attbryta denna tingens beklagliga ordning. Jag kan inte inse att frizonsfrågan dimensionen. Vi är en del i en internationell arbetsfördelning, och vikommer att vara det även om vi inte ger utländska företag specifika fördelarsom svenska företag inte har. I stort sett halva vår industriproduktion säljsutanför landets gränser. Jag vill påminna om vad ofta talar om,nämligen att värna om frihandelns principer. I dem Hgger även att värna om desvenska företagens rätt till lika behandling. Frizonerna passar inte in i detmönstret. ChristerEirefelt tog upp de norrköpingska propåerna. Det är självklart att man kämparför att öka sysselsättningen i en kommun som har det besvärligt. Det ärnaturligtvis kommunalmännens uppgift att göra det. Vi har frånsocialdemokratiskt håll inga invändningar mot en sådan framstöt från Norrköpingskommun, om den håller sig inom ramen för existerande lagar och om svenskaföretag inte diskrimineras. Men det kan inte vara en rimlig näringspolitisklinje här i landet att man successivt skapar allt fler "öar", där speciella förmåner till utländska företag - även om ett eller annat svensktföretag skulle kunna slinka med - med skattebefrielse, med kanske en annanarbetslagstiftning, med andra regler i övrigt, som det litet vagt antyds i denfolkpartistiska motionen. Detta kan inte vara en rimlig linje i ett utvecklat landsom . Låt de här sydoststatsmodellerna förbli där de redan finns ochutvidga inte deras tillämpningsområde! Huruvida man skall fästa "största vikt" vidutländska företags etableringar i eller, som vi möjligen hade velat hai sammanhanget, fästa "stor vikt" vid det, kan man naturligtvistvista om. Självklart har utländska investeringar i rimlig omfattning betydelseockså för svensk sysselsättning. Åtgärder för att frätnja utländska företags etablering iSverige 131CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Jag vill betona att det viktigaste i motionenär inte just detaljen med frizoner utan det är att vi vill påpeka hur viktigade här utländska företagen är för svensk industri. De tillför oss möjligheterfill arbete, de filiför oss teknologi, osv. De är helt enkelt livsviktiga, ochvi måste värna också om de företagen, precis som vi värnar om våra svenskaföretag. När det sedan gäller frizonstanken är det självklart attvi måste titta på hur den skulle kunna anpassas till svenska förhållanden. Detär detta vi vill att man utreder. Vi kan inte stoppa huvudet i sanden, när viser utvecklingen i andra länder, också i industriländer liknande våra - ,osv. Jag tror dessutom, på grundval av det jag har kunnat läsamig till, att det går att tillåta vissa saker i dessa så att säga utökadefrihamnar utan att konkurrensen snedvrides. Det kan handla om att utöver enviss lagring av varan tillåta t. ex. monteringsarbete för att slippa kostsammafrakter, det kan vara att man i frizonerna anpassar varan till det importerandelandets särskilda bestämmelser, osv. 132 () replik: Bara helt kort; Vi märker nu att ChristerEirefelt tonar ner vad som faktiskt står i motionen om skatterabatter ochliknande. Motionen handlade i och för sig om mycket annat, men det var just kringfrizonerna som den stora diskussionen inom näringsutskottet stod. Vi hadefaktiskt särskilda hearings på den här punkten. Frizonerna har blivit en viktig fråga, med all rätt, förnäringsutskottet. Vi har från socialdemokratiskt håll velat markera en klarinställning redan från början. Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige 133CHRISTER EIREFELT (fp) replik: Det är riktigt att vi i motionen pekar pååtgärder som vidtas i våra konkurrentländer, men precis som jag sagt förut, ärdet bara med några rader vi nämner frizonerna. Vi vet alldeles för litet om hurdet här verkar, och det är detta vi vill få litet mer kunskap om. 134 (vpk); Det är en händelse som ser ut som en tanke,att krav på speciella förmåner för multinationellt kapital nu reses också i densvenska . Det är ett tecken på den liberalistiska våg som styrs ochframmanas av de nya övernationella stormakter som vuxit fram i denkapitalistiska delen av världen. Exterritoriella rättigheter, dvs. områden med särskildabefogenheter eller förmåner för privat affärsverksamhet och produktion, haralltid utgjort led i exploatering och undertryckande av folken i världen. Såhar det varit sedan opiumkrigets dagar, och så är det i dagens frizoner, därdet multinationella kapitalets företrädare spelar herrefolk. Vad som behandlas i det här ärendet är bara en blygsamtrevare i riktning mot frizoner och exterritoriella rättigheter, en trevare somgömt sig bakom det gamla hederliga frihamnsbegreppet. Men i verkligheten ärdenna trevare ett litet försök till test från de intressen vilka driverupprättandet av frizoner, specialförmåner och angrepp på fackföreningar -"union busting" - som delar av det multinationella kapitaletspolitik. Det är uppseendeväckande att just vill öppna slussarna företablering av sådana företag, om vilka vi ofta vet att de direkt vägrar underordnasig svensk lagstiftning. Det är en illustration till vad menar medmedborgerliga och fackliga fri- och rättigheter. Den ekonomiska krisen har en rad särdrag jämfört medtidigare kriser inom det ekonomiska systemet. Den är på ett annat sätt hela systemetsangelägenhet, dvs. en angelägenhet för den grupp av multinationella imperiersom är ledande inom systemet. Dessa imperier går inte gärna i direktkonfrontation med varandra. Därför drivs de att på andra vägar söka undvikafall i sina profitkvoter som följd av krisen. En sådan metod är att omgrupperakapital geografiskt. En annan är att expropriera eller slå ut de nationellakapitalen. En tredje är att skärpa exploateringsgraden, då främst i tredjevärlden. Upprättandet av zoner med speciella förmåner och delvis lösgjorda frånnationalstatlig överhöghet tjänar sådana syften. Bakom detta finns redan enmycket mer långtgående strategi. De multinationella grupperna eftersträvar nuövernationella lösningar, omgrupperingar och strukturförändringar i det ekonomiskasystemet. Här föreHgger ett hot mot varje nationell självständighet. Strateginriktar sig nämligen direkt mot de nationella staternas suveränitet. Med denna korta exposé, herr talman, har jag velat visaatt exterritorial-rättigheterna således både har en historia och står för enframtida maktpolitisk strävan. Deninternationella arbetarklassen, de demokratiska krafterna i världen. fackföreningsrörelsen,kampen för frigörelse från ekonomiskt beroende och Nr 53 imperialism står alla i skarpaste motsättning till denna strävan. Det ärvpk:s Onsdaeen den utgångspunkt för ställningstaganden i denna fråga i . 135 (): Åtgärder för att Regeringen förbereder just nu en propositionom utländska främin utlnnrlvk företags villkor i vårt land. Det finns därför ingen anledning för riksdagenatt fQfg[nps etablering sätta i gång nya utredningar med anledning av motion. Utskottet har påpekat att utländska direktinvesteringar iSverige medför både fördelar och negativa effekter. Det är närmast de negativaeffekterna som föranleder den aktuella propositionen. Den ekonomiska kris som världen upplever kan delvis varaorsakad av den accelererande internationaliseringen och kapplöpningen mellanallt större multinationella eller, mer korrekt uttryckt, transnationellaföretag. Ett företag är ju enligt spelets regler skyldigt att först och främstse till sitt eget väl. Jag kan därför inte förstå den naiva förtröstan vissafrihandelsvänner hyser inför att dessa bolags agerande också skall gynnahelheten. En del av dem behärskar större ekonomier än hela nationers. Deflyttar arbeten och pengar över gränserna som det passar dem bäst, oberoende avvad som är bra för de länder som de verkar i. Mellan en fjärdedel och hälften av världshandeln ägerenligt uppgift rum inom de transnationella företagen. Det betyder attutrikeshandelsstatistiken blir missvisande, vår bytesbalans svår att uppskattaoch de enskilda ländernas försök att hålla reda på sin ekonomiska utvecklingallt omöjligare. En av fördelarna med ökat utländskt inflytande på vårtnäringsliv skulle vara att vi därigenom får tillgång till modern, avanceradteknik. Jag tror inte att det är så mycken glädje med en sådan sorts tekniskutveckling som kräver så stora ekonomiska investeringar att ett litet land intehar råd att lära sig behärska det man blir beroende av. I stället för en alltmer lössläppt frihandel tror jag påregionala handelsöverenskommelser i tillräckligt liten skala för att de skallkunna vara överblickbara och för att människor skall känna att de förstår ochhar grepp om sin försörjning. är t. ex. lagom stort och har tillräckligt medråvaror och arbetsvilja, infrastruktur, kunskap och gemensamma traditioner ochvärderingar för att kunna bygga upp en trygg basförsörjning på en hög teknisknivå. Självfallet är det också önskvärt med ett samarbete med andra länder iömsesidig generositet och öppenhet för att komplettera varandras näringsliv. Jag är medveten om att vårt land efter blivitallt mer beroende av export och import. Jag tycker att ett sådant beroende ärolyckligt, eftersom vårt lands självbestämmande försvagas när vårt näringsliv meroch mer utarmas. Svenskaföretag blir alltmer beroende av importerade komponenter. Nästanhälften av den svenska tekoindustrins insatsvaror t. ex. är impor- 107 terade.Man använder O % råvaror från i våra kläder! Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige , föratt ta ytterligare två exempel, importerar av sina delar. köperför utifrån , och dess svensktillverkadeproduktionsmaterial är knappt värt hälften. importerar bildrör och störredelen av lösa insatskomponenter, vilket innebär att endast lindnings- ochmonteringsarbeten utförs inom landet. håller på att bli en enda storsammansättningsfabrik. Vi blir alltmer beroende av s. k. "svartalådor", komponenter som allt färre förstår och som inte kan repareras,bara bytas ut om någon vill sälja reservdelar till oss. Risken tycksöverhängande att exportzoner - en fråga som aktualiseras i den här motionen -skulle ytterligare snabba på denna negativa utveckling. En av finesserna meddessa exportzoner skulle ju vara att man tullfritt tillåter import tillområdet. Det blir alltså nu ännu fördelaktigare än förut att köpa insatsvarorutifrån och sätta ihop dein i exportzonen i stället för att främjatillverkningen inom landet. Jag utgår från att regeringens proposition, som vi kanvänta , kommer att belysa och ta ställning till dessa frågor, som är såviktiga för vårt fortsatta självbestämmande och för våra möjligheter attmedverka i samarbetet mellan folken på ett sätt som överensstämmer med våravärderingar. Jag yrkardärför bifall till utskottsmajoritetens förslag. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 136KARL BJÖRZÉN (m): Det kanske verkar överaskande för många attdet blir så lång debatt om motiveringen för en hemställan om avslag på enenskild motion. Men det är tydligen ett stort intresse för dessa frågor, ocheftersom representanter för alla övriga partier nu har deltagit i debatten,vill jag med några ord redogöra för moderata samlingspartiets inställning. Vår inställning är positiv till det mesta som står i denfolkpartimotion som behandlas. Jag har därmed inte sagt att vi skriver underpå alla detaljer i motionen. Det har dock inte varti särskilt svårt för oss attmedverka till en positiv skrivning från utskottet. Vi vet att den materiella standard som har uppnåtts i vårtland och i flertalet andra västerländska industriländer har möjliggjorts genomen långtgående arbetsfördelning och specialisering. Vi är också helt övertygadeom att den utvecklingen kommer att fortsätta både nationellt och internationellt.Kostnadsläget i vårt land är högt och hemmamarknaden är liten. Därför kommerdet att bli allt nödvändigare för oss att koncentrera insatserna till deområden där vi har möjligheter att konkurrera internationellt. Vi kommer ocksåi fortsättningen att i allra högsta grad vara beroende av det internationellavaruutbytet. Vad utskottet säger i sin motivering handlar, som JohanOlsson påpekade, väldigt litet om frizonerna, en fråga som ändå har upptagit del av debatten. Under utskottsbehandlingen tryckte vi moderater på detsom här påpekade och som också står i utskottsbetänkandet. nämligenatt det är av största vikt för svensk utrikeshandel att med avseende påutländska företags etablering i vårt land tillämpar en icke diskriminerandebehandling inom ramen för de internationella avtal och konventioner som Sverigehar anslutit sig till. Därför tycker vi det är naturligt att utskottetsbetänkande utmynnar i att man förutsätter att regeringen på lämpligt sättbevakar denna utveckling men påpekar att en utgångspunkt bör vara attutländska företag inte ges förmåner som konkurrerande svenskägda företag inteåtnjuter. Detta skall vara en huvudlinje. Beträffande frihandelszonerna vill jag säga några ord,eftersom de har upptagit en stor del av debatten. Det är beklagligt attsocialdemokraterna på det här stadiet och alldeles i onödan låst sig så hårtsom åtminstone har gjort i debatten. Man gör större problemav det här än jag tror det finns anledning att göra. Det verkade på LennartPettersson och även på som om de framför sig såg multijättarsom via frizoner skulle sluka vårt stackars lilla land. Jag tror inte att detär multijättarna som behöver frizonerna och som kommer att utnyttja dem -multijättarna behöver inte sådana hjälpmedel - utan att det framför allt ärmindre och starkt specialiserade företag som kan ha nytta av frizoner somtrappsteg på grund av att de kanske inte har finansiella möjligheter att ordnautlands-etableringar på annat sätt. Eftersom vi ändå måste räkna med attimportera åtskilliga varor och komponenter, kan frizoner på varatill fördel för oss, om vi kan utnyttja en sådan möjlighet att utandiskriminering av svenska företag få större delen av importkomponenternaproducerade inom landet genom att ge dessa företag möjligheter till hjälp istarten. Det kan medföra att vi tillför vårt land mera kapital, underlättartekniköverföring och kunskapsöverföring och får positiva effekter påsysselsättning, produktion och betalningsbalans. Jag tycker därför att det vore värdefullt omsocialdemokraterna kunde ta det litet lugnt och ompröva de här frågorna innandet blir dags att ta någon avgörande ställning till problemen. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige 137JÖRN (vpk): Som en vanlig liten landsortsriksdagsman ärjag obevandrad i den högre parlamentariska taktiken, och utifrån det nödgas jagställa en fråga. Här har moderaten först gått upp och sagt att hanhar en sä positiv inställning till den folkpartistiska motionen att han därförtänker stödja utskottsbetänkandet. Sedan har centerpartisten gått uppoch givit uttryck för starkt negativa ståndpunkter visavi den folkpartistiskamotionen och sagt att hon av den anledningen finner sig kunna rösta på sammabetänkande som har stött. För mig är den logiken på något sätt dunkel. Hur kanBirgitta vilja rösta på något som skulle uttrycka en positivinställning till den folkpartistiska motionen?