prot · G50942 · 1981-12-31 00:00:00 — "I den mån det skulle visasig föreligga behov av ytterligare utbildning av kvalificerade skyddsombud -ev. på högskolenivå -förutsätter utskottet att erforderliga initiativ las avberörda myndigheter." Vi trodde att utskottet också varpositivt till en vidareutbildning av skyddsombud. Tog ett initiativoch reserverade t. ex. 4 miljoner för detta ändamål, skulle kurserna omedelbartfyllas, för det finns ett stort behov av sådan vidareutbildning - del vet vi. Bara en fundering kring arbetsmiljölagen. Närden kom fill framförde vpk sin kritik i 31 satser. Vi kritiserade den för attden inle gav fackföreningarna några avgörande, konkreta maktbefogenheter. Vikritiserade den för alt den inle log upp de avgörande arbetsmiljöproblemen medarbetstakt, jäkt och stress, utslagning och utsortering. Vi kritiserade den föratt den var en ramlag. Men vi röstades ned. nr 15, 1980, gjorde en förfråganvisade del sig alt det bara var representant som var nöjdmed lagen. Men ansvaret för att lagen blivit så dålig och impotent somresultatet av enkäten visar måste, som vi har påpekat i motionen, till stor delläggas på arbetarskyddsslyrelsen. Den och dess ledning har misslyckats med attfylla ramlagen med ett innehåll. Vi har alltså kritiserat principen om en ramlagstiftningoch anser som sagt att den flyttar besluten från politikerna till ettämbetsverk. Men jag och vpk tycker alt det nu är dags för politikeratt ta sitt politiska ansvar för arbetsmiljön och analysera lagens uteblivnaeffekter, om man avsett all med lagen åstadkomma avgörande förbättringar avarbetsmiljön. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillvpk-motionerna 1475 och 942. Den senare kommer senare attberöra. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 35GABRIEL (); Åtskilliga av de yrkanden som har framförts imotioner om arbetsmiljöfrågor har debatterats här tidigare, vilket ocksåframgick av anförande. Diskussionen förs mot bakgrund av allvänsterpartiet kommunisterna har en helt annan grundsyn på arbetsmiljö-arbetetän övriga partier. Detta framgår också av att det utskottsbetänkande somLars-Ove kritiserar så våldsamt är enhälligt. Som framgick av vad sade anser vpk altbara genom ett förstatligande av näringslivet kan arbetsmiljökraventillgodoses. Så länge det finns kvar enskilt ägda företag går del inte att lösadessa frågor. Det an,ser alltså inte övriga parfier. Men gör ett tankefel när han säger attsocialutskottet, därför att del inte delar vpk:s uppfattning, förlitar sig påatt arbetsmarknadskrafterna skall lösa arbetsmiljöfrågorna. Del endaalternativet till att förstatliga näringslivet är inte att förlita sig påmarknadskrafterna. Inom ramen för den biandekonomi som vi har kan statsmakternaställa krav på en god arbetsmiljö samt ge myndigheterna och de fackligaorganisationerna resurser för all hävda dessa krav. Vi har enarbetarskyddsstyrelse, vi har yrkesinspektionen, vi har arbelsmiljölagen och vihar skyddsombud på Allt detta är ingrepp i marknadsekonominsom vi har gjort för alt hävda kraven på en god arbetsmiljö. Det är alltså heltfel när försöker framställa det sä att å ena sidan har vivpk;s alternativ att förstatliga näringslivet, all avskaffa enskilt ägande ochå andra sidan har vi socialutskottet som förlitar sig på marknadskrafterna. Såligger del inte till. Det är inte de enda två alternativen. Men har man den utgångspunkten är det begripligt, attvänsterpartiet kommunisterna i upphöjt förakt bara viftar undan allt som görs idagens syslem-viftar undan arbetarskyddsslyrelsen, yrkesinspektionen, arbetsmiljölagenoch alla utredningar-och säger som att ingenting görs påarbetsmiljöområdet. Den verklighetsbilden lär det emellertid inte vara mångasom känner igen. Om man har något tidsperspektiv vet man att en hel del hargjorts. De utredningar som är så hånfull mot har lagt framförslag som har lell till förbättringar av arbetsmiljön. Och det är pä denvägen som vi andra vill fortsätta. Man kan naturligtvis ha inställningen: gärnafakta men först ett rejält beslut. Vi andra tycker att del är bra omutredningar får lägga fram fakta, och sedan kan vi la ställning till vilkaytterligare åtgärder som behöver vidtas. Enligt vpk:s uppfattning bygger arbetsmiljölagen påsamarbete. Del som man kallar klassamverkan är uppenbarligen något förgripligt,och därför vill man ändra på del och sätta in t. ex. en kvalificeradarbetstagarmajoritet i . Den frågasom jag då ställer mig är naturligtvis; Varför vill vpk att det i dessa organöver huvud laget skall finnas några andra än fackliga representanter? Om manvill avskaffa kapitalägarna inom näringslivet skall de väl inte få vara medalls i detta sammanhang? Del verkar som om man inte har tänkt riktigt klart. De flesta av vpk:s yrkanden har som sagt varit uppe tillbehandling tidigare. Jag hänvisar till vad utskottet har sagt, vilket Lars-OveFlagberg i stor utsträckning också har refererat. Vi har en annan syn inte barapå de grundläggande principerna utan också på arbetsfördelningen mellan riksdagenoch arbetarskyddsslyrelsen. Vi anser alt del är mera meningsfullt attarbetarskyddsslyrelsen fastställer gränsvärden, bullernormer och annat än attriksdagen gör det. Vi har ju ändå möjlighet att ta upp frågorna i efterhand, omarbetarskyddsstyrelsen inte sköter sig. Men när arbetarskyddsstyrelsen precisskall la ställning till exempelvis en lista på gränsvärden, då är del inlesärskilt meningsfullt att talar om vilka beslut arbetarskyddsstyrelsenskall komma till. Vi har förtroende för att arbetarskyddsslyrelsen kan göra enriklig bedömning i sådana här frågor. I arbetarskyddsstyrelsen finns företrädare såväl för defackliga organisationerna som för politiska partier, och i den mån man inteblir överens finns det alllid möjlighet för både regeringen och altta upp saken. För att inle i onödan upprepa debatter som vihar haft tidigare och med tanke på den väldigt stora skillnad i degrundläggande frågorna som vader meWan kommunisterna och övriga partier ber jag med hänvisning till det jag nu har sagtoch till utskottets Nr 42 belänkande att få yrka bifall till vad socialutskottet har hemställt i sitt den enhälliga betänkande. 36LARS-OVE (vpk) replik: Vissa arbetsmil- Jag rekommenderar att studeraArbets- iöfråsor miljötidningen nr 15 för . Där framgår del all hanhar hamnat på samma linje som . Den kritik som jag har förtfram överensstämmer med den som kommer från dem som har erfarenhet avarbetsmiljön och av att ha jobbat med lagen . Sedan vill jag rätta till ett av de många misstag somGabriel gör sig skyldig till, nämligen att vi som ett huvudmoment ibehandlingen av arbetsmiljöfrågorna skulle vilja förstatliga näringslivet. Vaddet gäller är inle förstatligande utan att produktionen ligger under samhälletskontroll. Del kan ske i olika former - staten har ingen avgörande roll isammanhanget. Del viktiga är ju att de som arbetar har ett avgörande inflytandeöver den miljö som de befinner sig i, vilket de inte har . befinner sig alltså inom marknadsekonominsram, och jag anser att den inle räcker. Marknadsekonomin står i klarmotsättning till en människovänlig arbetsmiljö, vilket visar sig.Socialutskottet har ju svarat pä och motion, därde kräver acceptabel lönsamhet och effektivitet i företagen, vilket stär imotsats till ackordsarbete, prestationsnormer och allt möjligt annat som skapararbelsmiljöproblem. Den ram som håller sig inom räcker alltsåinte för att ge en bra arbetsmiljö. Skyddsombudens roll är till stor del kringskuren. Men somvi säger i vår motion har de fackliga organisationer som varit aktiva kommitmyckel längre än lagen. Vi förlitar oss mycket mer på den aktivitet som finnsute i fackföreningarna än på lagstiftningen här. Men som jag också har sagt,kommer program som förs fram i och den fackliga aktiviteten ute påfältet att bli bestämmande för hela landet. Jag viftade alltså inte undan lagen. Vi har velatförbättra den på flera punkter. När det gäller den kvaliflcerade majoriteten i arbetarskyddsslyrelsenvill jag bara peka på att LO och TCO också har fört fram krav på ökatinflytande i arbetarskyddsslyrelsen. Vilka andra skall vi ha med? Ja, experter av olika slag,kanske myndighetsföreträdare. Om kapitalägarna skall vara kvar i arbetarskyddsstyrelsentycker jag är en underordnad fråga. Det viktiga är ju all de arbetande harmöjlighet att verkligen bestämma över sina egna förhållanden. Arbetsfördelningen mellan riksdag och myndigheter harsnedvridits genom ramlagstiftningen, det vidhåller jag. Det är en felaktigfördelning, eftersom socialutskottet inle gör de påpekanden som det borde göra. Vad gäller gränsvärdena flyr återigenundan. Jag har inte sagt alt arbetarskyddsstyrelsen avgör i ett specifikt läge,men kan inte socialutskottetfråga med vilka marginaler man sätter gränsvärdena? Kan utskottet inte peka påatt vi vill ha liofaldig säkerhetsmarginal? Nej, det gör inte förlitar sig på den ram som marknadsekonomin ger, och då ställer mantydligen inle sådana krav. 37 () replik; senaste inlägg bekräftarändå att vi har helt olika grundsyn när det gäller arbelsmiljöarbelet och detekonomiska systemet, vilket är föga förvånande. sade attdet inle alls är fråga om att förstatliga utan bara om att avskaffa detenskilda näringslivet. O.K., jag tycker del är litet oklart vad vpk egentligensyftar till. Låt mig ändå konstatera, som också gjorde, altvpk anser att del inte går all skapa en god arbetsmiljö inom ramen för delekonomiska system som vi nu har och som kan kallas marknadsekonomiskt ellerblandekonomiskl. Detta är den grundläggande skillnaden. Jag ville bara påpekaall del faktum all man utgår ifrån marknadsekonomin inle betyder all manöverlåter arbetet för en bra arbetsmiljö ål marknadskrafternas fria spel. I vårtekonomiska syslem accepterar vi ingripanden. Därför har viarbetarskyddsslyrelse, yrkesinspektion och arbelsmiljölag. Här gäller del justingripanden i marknadssystemet för all man skall kunna säkerställa en godarbetsmiljö. För de flesta är det bekant all resurserna för tillsynen på dettaområde har ökat mycket kraftigt . Även delagliga möjligheterna att stoppa arbete m. m. har förbättrats . Det är alltså inle fråga om marknadskrafternas fria spel - detta ären helt felaktig bild. När del gäller fastställandet av gränsvärden vidhåller jagatt del är ganska meningslöst för alt ingripa , eftersom man vidmyndigheten slår i begrepp att besluta om en ny gränsvärdeslista. Är vi inlenöjda med värdena, har vi ju möjlighet att la upp saken . Den rimligaarbetsfördelningen är att, mot bakgrund av den allmänna lagstiftningen, låtaarbetarskyddsslyrelsen fastställa gränsvärdena. Det är den ordning som vi medstor majoritet har beslutat och som, såvitt jag kan bedöma, också ärtillfredsställande. Slutligen menade all jag borde varabekymrad med tanke på det sällskap som jag har hamnat i. Som jag tidigare sadeär sällskapet ett enhälligt socialutskott, och del duger gott åt mig. 38LARS-OVE (vpk) replik: Vi skall börja med att konstatera att vi harolika grundsyn, men del är kanske inle del som del hela handlar om. Det gällerfrågan om på vilket sätt vi skall kunna få en människovärdig arbetsmiljö. Dåbör man se till vilka medel som vi skall använda. Vi har inte bestridit attinsatserna har ökat under 1970-lalel. I mitt första inlägg sade jag alt varjegång som vi har föreslagit någonting har del tagils på allvar långt efteråt.Men då utvecklingen går så snabbt och då vi har en ekonomisk kris, är dettotalt sett ändå fråga om en försämring av arbetsmiljön. Resurserna räcker juinle till. prutar man ju även inom arbetarskyddsstyrelsen. någonkontakt med del'vanliga, dagliga slitet med arbetsmiljöarbete och med Nr 42skyddsombud vet ju att del är det ekonomiska argumentet, dvs. profiten i Torsdaeen den företagen, som är det avgörande för vilka insatser som skallgöras. myckelsvårare för de skyddsombud som har en progressiv syn all få igenom sina krav. y,- arbetsmil- Vill man ingripa skulle jag vilja fråga: Varför ingriperinle socialutskottet jöfråeor när det gäller olycksfall? Man förlitar sig jubara på en myndighet. Beträffande gränsvärdena vet vi ju att dessa har blivitsatta alldeles för högt med tanke på säkerhetsmarginalen. Obestridligen är detju så . Vi kan ingripa om vi inte är nöjda, sade . När ärdä och socialutskottets andra ledamöter nöjda? Ni har ju ingenmening om detta! Ni överlämnar detta åt arbetarskyddsslyrelsen utan vägledning.I arbetsmiljölagen finns stolla och fina deklarationer om all arbetsmiljönskall vara bra, alt den inle skall skada människan osv. Men vad har GabrielRomanus för gränsvärden? Vi har sagt att vi vill ha en liofaldig säkerhet när delgäller gränsvärden. säger att de får göra vad de vill iarbetarskyddsslyrelsen - vi har inle någon mening om detta, men om inle vi ärnöjda, så kan vi ingripa. Då måste jag ställa frågan; Vad haregentligen socialutskottet och för mening? Om man inte harnågon mening , kan man inte gärna ha någon mening sedan gränsvärdenafastställts. Någon mening bör man ju ha även i ett socialutskott. 39GABRIEL () replik; hoppar från luva till tuva,tycker jag. säger han all del inle handlar om alt vi har olika grundsyn. Meni sill första inlägg ägnade han en stor del av sin egen uppmärksamhet åt justskillnaden i grundsyn. Han talade om all den nuvarande lagen bygger påklassamarbete och liknande, som han underkänner, och sade att enda möjlighetenatt få en fungerande arbetsmiljö är att vi avskaffar del nuvarande ekonomiskasystemet och övergår till någonting som skulle innebära alt folkel bestämmer,enligt vpk;s terminologi. passar del inte längre att diskutera skillnaden igrundsyn. handlar det tydligen inte om detta. Men varför då dra upp saken? Jag har sagt att de redskap som här med stormajoritet har beslutat om - en ramlagstiftning för bättre arbetsmiljö, enmyndighet som har större frihet alt ge föreskrifter än någon annan av vårastatliga myndigheter och ett inflytande hela vägen ända ut på arbetsplatsernaifrån de fackliga organisationerna, med skyddsombud som har rätt att stoppaarbetet och allt detta-är den väg vi skall gå för alt få bättre arbetsmiljö.Delta står vi bakom. medger att det har hänt en hel del pådelta område. Det var ju väl alt det kom fram. I detförsta inlägget fick vi höra att ingenting görs - jag antecknade Det kanske han har glömt , men han kan titta självi protokollet. säger att det totalt sett har bliviten försämring av arbetsmiljön, och så talar han om att han har en sådanomfattande praktisk erfarenhet av hur det ser ut på arbetsplatserna. Jag tror att de flesta som har en praktisk erfarenhettycker att del totalt sett inte har skett en försämring av arbetsmiljön. Det ärmycket som har förbättrats, om man ser bakåt och tänker på gamla tidersarbetsmiljö. Att man tar hänsyn till ekonomin i svensktnäringsliv tycker är någonting fult. Det skall man inte göra. Men var hamnar vi, om man inle tar hänsyn till ekonomin?Då får man ju ingen möjlighet att sälja sina varor. Då får man arbetslöshet,men det vill vi inte ha. Därför måste man självfallet ta hänsyn till ekonomin.Men det skall inte ske på del sättet att man äventyrar människors hälsa -däremot på det sättet alt en viss del av arbelsmiljöförbättringarna, som liggerinom lagens ram, får bedömas med hänsyn till ekonomin. Detta borde varaalldeles självklart. När det gäller gränsvärdena, herr talman, skall jag be attfå rätta vad jag sade förut. En utvidgad gränsvärdeslista har nyligenfastställts. Vad som skall fastställas är normerna för buller. Ibåda fallen gäller givetvis att om vi tycker att arbetarskyddsslyrelsen gåttför kort väg, kan vi ta upp saken. Men i och med att vi skrivit som vi gjort iutskottets belänkande, anser vi att del inte finns underlag föringripanden från på den punkten. Talmannen anmälde att anhållit alt tillprotokollet få antecknat att han inle ägde rätt till ytterligare replik. 40JOHN (vpk): I detta betänkande behandlas en motion frånvänsterpartiet kommunisterna angående förbränningsmolordrivna arbetsmaskiner.Den motionen har återkommit till kammaren, och utskottet samtkammarens ledamöter kommer även i fortsättningen alt få dras med dellamolionskrav. är det på det sättet att vi inte finner något störrenöje i att upprepa motionen, ulan vi gör det i vetskapen om att del för att detskall ske någon ändring på del här området måste vidtas mera bestämda åtgärder.Lika envetet som vi upprepat motionskravel, lika envetet har dock utskottethävdat alt del "i avvaktan på all pågående forsknings- och försöksprojektskall avslutas, inte är erforderiigt med åtgärder från sida". Denna avvaktan från utskottets sida, som följts avriksdagsmajoriteten, drabbar ju dem som arbetar med dessa maskiner, dem somarbetar i dessa slutna lokaler. kom en larmrapport från Japan.Enligt den hade man funnit ett samband mellan dieselavgaser och cancer. Detfinns också otaliga exempel på hur människor har skadats genom denna användningav förbränningsmotordrivnamaskiner i t. ex. fartygslastrum, slutna lokaler och Nr 42 Nuhänvisar ulskottet till vad man anfört. a.sagt; Ett förbud mot dieseldrivna fordon som yrkas i motionen skulle i nu aktuella arbetsmiljöer innebära ett så drastisktingrepp i arbetsprocesser- yjsa arbetsmil- na att produktionen sannolikt skulle omöjliggöras. Enligt vår mening är detta en alltför defensiv hållningtill de problem som hänger samman med dessa arbetsmaskiner. Detta avvaktande påskyndarsjälvklart inte införandel av en ny teknik; tvärtom las det ju som enmotivering för att skynda långsamt. De fackliga organisationerna har längetalat om nödvändigheten av all införa ett förbud mot användande av sådana'maskiner. Vi är ense med dem om att ifall förändringar skall komma till stånd,så krävs det antingen hårt styrda åtgärder eller att man genom lagstiftninginför ett förbud. Invändningen mot alt gå lagstiftningsvägen har varit, och är,att annan teknik inle finns att tillgripa, ulan att man måste avvaktaforsknings- och försöksprojekt. Ett sådant försöksprojekt har pågått vid Laisvallgruvan,där man använt en eldriven hjullaslare. Enligt vad vi erfarit har delta försökslagit väl ut. har del hållits en temadag på högskolan i ,där frågan om dieseldrift diskuterades. En del föredragshållare ansåg att deflesta problemen nu har lösts, men del fanns utländska experter som menade allalla problem hade lösts. Det senare kan svårligen bedömas från den härtalarstolen, men allt talar för att del försiktiga tassandet kring problemet-som utskottet gör sig skyldigt till - bidrar till att försena genomförandet aven ny teknik pä detta område. Erfarenheterna visar alt om en viss teknikförbjuds, så kommer en annan teknik tämligen snart; förbudet påskyndarinförandet av den nya tekniken. investeras del i nya dieseldrivnamaskiner. Ingen känner sig tvingad all ändra verksamheten. De anställda fårsämre hälsa eller förstörd hälsa. Ett förbud mot användandet av förbränningsmotordrivnaarbetsmaskiner i slutna utrymmen, genom en ändring i arbelsmiljölagen. är ettklart besked. Delta är nödvändigt för alt förändringar på delta område skallkomma till stånd. Jag beratt få yrka bifall till motion 942. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2, 5-7 och 9-13 (vissa förbättringar av arbetsmiljön)Utskottets hemställan bifölls med 289 röster mot 16 för motion 1980/ 81:1475 avLars m. fl. i motsvarande del. Mom. 14 (dieseldrift i slutna utrymmen) Utskoftets hemställan bifölls med288 röster mot 16 för motion 1980/81 ;942 av m.fl. Utskottels hemställan bifölls. Information om viss rätt till jämkning av preliminärskatt 14 §Information om viss rätt till jämkning av preliminär skatt Föredrogs skatteutskottetsbelänkande /82:14 om vissa taxeringsfrågor m. m. 41 (); Den som har nedsatt skatteförmåga på grund avstor försörjningsbörda har möjlighet att få skatteavdrag. I hushåll med flerabarn och låg inkomst skall inte skalleuttaget medföra att man hamnar underexistensminimum. Men för att kunna få detta speciella avdrag måste denskatlskyldige själv framställa yrkande om avdraget. Del förutsätter att den somhar rätt til) denna skattelindring känner till regeln. Jag har i motion 1980/81:1143 framhållit att allt lyder påatt avdragsmöjligheten är föga känd hos allmänheten. Avdraget yrkas nämligenav en mycket ringa del av det antal hushåll som enligt inkomststalistiken tordevara berättigade till del. Orsaken är helt säkert att i sindeklarationsinformalion har mycket begränsade upplysningar om delta -exempelvisatt en familj med många barn kan få göra avdrag också vid jämförelsevis högainkomster. Det har under hand framkommit all också de sociala nämnderna saknarvetskap om denna avdragsmöjlighet. Man ger ofta socialhjälp ulan tanke på attskatten i stället borde sänkas. Bristande deklarationsinformation om denna regel får flerainte önskvärda konsekvenser. Den som har "lur" att känna till regelnfavoriseras. Andra får söka socialbidrag. Väl att märka är att de människor dethär gäller har en låg ekonomisk standard. Om denna regel allmänt utnyttjades, kunde övrigafamiljebidragssystem byggas upp från den utgångspunkten att de barnfamiljer därföräldrarna har normal förvärvsförmåga lever på en nivå som inte understigerexistensminimum. Det skulle vara en klar fördel. Utskottet håller med mig om alt den bristandeinformationen har lett till all så få har ul nyttjat avdragsmöjligheterna. Manskriver att utskottet inte vill bestrida alt motionären till viss del kan harätt i sina antaganden. Så gör man en skrivning som jag uppfattar som någotslags försvar eller borlförklaring. Det heter: "Misslag kan med storsannolikhet antas förekomma - såväl till den skatlskyldiges nackdel som fördel- även på grund av bristande kunskaper om andra beskattningsregler." Delkan säkert vara rikligt, men del är knappast något försvar för att det ocksåskall gälla denna regel. Litet uppgivet konstaterar utskottet all detkomplicerade skattesystem som gäller medför betydande informationsproblem,och man konstaterar sedan att del i första hand ankommer på riksskatteverketatt lösa dem. Utskottet anför avslutningsvis att i den månexislensminimumreglerna inte kan anses tillfredsställande behandlade i sådantsammanhang förutsätter utskottet all i kommandedekhirationsanvisningar eller på annat sätt ulan särskild framställning häromfrån förbättrar informationen på denna punkt. Jag tolkar dettauttalande som en klar anmodantill att se över informationen i denna del, och Nr 42 därmed harmin motion haft åsyftad verkan. Jag kommer självfallet aft med Torsdaeen den särskilt intresse studera kommandedeklarationsanvisningar. 42ERIK (): Ulskottet har inte tagit ställning tillGunilla Andres påslående, vare sig i fråga om att det kan finnas mångaskattskyldiga som inle utnyttjar möjligheten till extra avdrag för nedsattskatteförmåga eller vad detta i så fall kan bero på. Jag kan tillägga attinkomststatistiken naturligtvis inte är någon säker källa för att man skallkunna säga att många människor inte utnyttjar möjligheten. De kan nämligen hainkomster vid sidan om som inte är skattskyldiga. Dessutom kan de ha förmögenhetersom också påverkar existensminimum. Inkomststalistiken är alltså en dåligkälla. Men trots detta kan det ligga någonting i påslående. Utskottet har därför endast yrkat avslag på förslaget omen framställning till regeringen i enlighet med vad som anförs i motionen. Detgör vi därför alt informationen troligen inle är sämre i den här fråganän i många andra frågor. Därutöver förutsätter ulskottet att riksskatteverkettar del av utskottets betänkanden och all man ser över vad som kan göras i defrågor som utskottet har tagit upp inom de områden som omfattas av verketskompetens. Därmed tror vi att de felaktigheter och den bristande informationsom kan finnas kommer att rättas till utan att vi skriver till regeringen. Med deltayrkar jag bifall till utskottets hemställan. Information om viss rätt till jämkning av preliminärskatt 43GUNILLA ();