prot · G50971 · 1981-12-31 00:00:00 — Därmed bäddar man också fören ytterligt svår avtalsrörelse. För det andra måste vi nå fram fill en överenskommelse sominnebär en starkare låglöneprofil än vanligt, för att det skall vara möjligtför oss att acceptera den föreslagna skatteomläggningen. För det tredje måste vi få fram ett effektivtvinstdelningssystem. Vi ser nu framför oss snabbt ökande vinstnivåer inäringslivet, som reallöneutvecklingen för LO:s medlemmar har varitnegativ. Att fortsätta att avstå från krav på stora löneökningar, utangarantier för att företagens vinster satsas på investeringar som de anställdafår inflytande över, ser jag som ytterst svårt. Når vi inte en lösning på dessa problem, därregeringens ansvar är mycket stort, har jag svårt att se hurLandsorganisationens medlemmar skall kunna acceptera ännu en återhållsamavtalsrörelse. Om regeringen är intresserad av att lägga en grund föravtalsrörelsen måste vi få en offensivt inriktad politik men också ett stoppför alla attacker gentemot löntagarna. Annars kan jag för min del bara förutspåstora svårigheter. 72KNUT (): Debatten om regeringens budgetförslag handlarganska självfallet huvudsakligen om vårt ekonomiska läge och om hur vi medoffensiva satsningar och besparingar skall kunna bringa ner det skrämmande högabudgetunderskottet. Förra vårens stora skatteuppgörelse mellan mitfenpartiernaoch socialdemokraterna behandlas förhållandevis kortfattat, i finansplanen pånågot mindre än en sida. Vad som är mest anmärkningsvärt beträffande självasakinnehållet är att det i texten inte längre talas om en totalfinansieringutan om att skattereformen bör ges "en ansvarsfull finansiering". Detkan också synas egendomligt att det, när skatteuppgörelsen refereras, inte sägsett ord om att det fanns ett förslag till skattereform från trepartiregeringensom man helt gick ifrån i och med uppgörelsen med socialdemokraterna. Enligt propositionsförteckningen skall förslaget tillskattereform läggas på bord , och yttrandena över"Reformerad inkomstbeskattning", alltså den departementspromemoriasom utarbetats av de tre fördragsslutande partiernas skatteexperter, har nuströmmat in från remissinstanserna. I långa stycken är kritiken förödande, ochdet är nu högst motiverat att fästa uppmärksamheten på vad några av de tyngstaremissinstanserna har att säga. Glädjande nog är samstämmigheten stor när det gällerkravet på en kraftig marginalskattesänkning. Då det gäller underskottsavdragen, finansieringen,effekterna av förslaget för den enskilde och för företagsamheten,inflationsskyddet, de skatterättsliga och administrativa problemen m. m. ärkritiken så förödande, att man måste förutsätta att expertgruppens förslag undergår enomfattande översyn och omarbetning innan någon proposifion läggs fram. Jag skall i huvudsak begränsa mig till vadriksskatteverket, . ochKooperativa förbundet har haft att andraga i sina remissvar. framhåller att marginalskattetänkandet ärutbrett och att de avarter som har följt i spåren givetvis bör angripas genomen sänkning av marginalskatterna. Verket accepterar också att man ser överavdragen, men inte den föreslagna metoden, därför att den bryter mot deprinciper som bär upp hela skattesystemet. påpekar att man medförslaget går emot den grundläggande principen om skatt efter förmåga och ocksåmot reciprocitefsprincipen, dvs. att den som mottar en ränta alltid blirskattskyldig härför, medan den som skall betala räntan endast får dendelvis avdragsgill. Verket vänder sig också mot att effekterna av förslagetför den enskilde är ofullständigt redovisade, och beträffande problemen förskatteförvaltningen anförs att dessa endast har beskrivits i övergripandeordalag. Det administrativa merarbetet blir avsevärt, och svårigheterna blirän större, om skattereformen skall finansieras med en produktionsfaktorsskatt. Den statliga inkomstskatten skall enligt förslaget delasupp på ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp, det sistnämnda för dem som haren inkomst som före underskottsavdragen överstiger den s. k. brytpunkten.Antalet sådana deklarationer beräknar RSV till ca 650 000.1 uppskattningsvis100 000 fall beräknas någon form av utredningsarbete bli nödvändigt, vilketkommer att medföra ett omfattande merarbete för granskningsmyndigheterna, somredan i dag är underbemannade. Stora krav kommer också att ställas påsnabbutbildning och information. understryker också svårigheterna attkunna göra en korrekt gränsdragning mellan den privata förmögenheten ochnäringsförmögenheten när det gäller att fördela ränteutgifterna, och man förmodaratt antalet skatteprocesser väsentligt kommer att öka. Sammanfattningsvis kräver verket kraftigaresursförstärkningar på alla granskningsnivåer och anger att förenklingar ärnödvändiga. Det kan tilläggas att inte var enhälligt- yttrandet har två reservationer. I den ena krävs att underskottsavdragen avrättssäkerhets-, rättvise- och likformighetsskäl blir föremål för en ingåendeutredning, innan förslag om begränsning framläggs. Den andra reservationenpåtalar att betydande skattemässiga olikheter kan uppstå mellan två identisktlika fasfigheter, beroende på förvärvstidpunkten, samt att betydande olikheteri beskattning kommer att inträffa för fastighetsägare i olika delar av landet,i större utsträckning än vad som är fallet. De stora skillnaderna itaxeringsvärde - dubbelt så högt i storstadsregionen som i glesbygden -kommergenom skatteförslaget än mer att understrykas. inleder sitt remissvar med attframhålla att innehållet i departementspromemorian i väsentiiga delar avvikerfrån de krav på analys och fullständighef som brukar ställas i det offentligautredningsväsendet. sanning en förödande kritik. Verket påtalar vidare att pågrund av de olika system som vi nu har för inkomstprövade bidrag ochinkomstrelaterade avgifter kommer det även efter marginalskattereformen attförekomma hushåll som endast får behålla av en inkomstökning.Slutsatsen i denna del blir att om man vill uppmuntra till ökat arbete,produktiva insatser och sparande, så måste frågan om de samlademarginaleffekterna beaktas i de fortsatta övervägandena. RRV påpekar sedan att kostnaderna förmarginalskattereformen av verket beräknats till 9 650 milj. kr. i stället förutredningens 8 900 milj. kr. När det gäller kvittning av underskott mellan olikaförvärvskällor anser att man endera bör tillåta en generellkvittning som eller helt ta bort kvittningsrätten. Anledningen härtill äratt svårigheterna för administration och kontroll annars blir så avsevärda. Så följer ett resonemang kring de ändringar som kommer attuppkomma för villor med resp. utan statliga räntebidrag. De som har räntebidragfår i nästan samtHga fall en betydligt större skattesänkning, vilket naturligtviskommer att öka efterfrågan på villor med räntebidrag och minska efterfrågan påvillor utan räntebidrag. Enligt skafteförslaget skall en jordbrukare som privataräntor ta upp så stor andel av räntekostnaderna som motsvaras avbostadsfastighetens värde av jordbruksfastighetens totala värde. Lånar han nupengar för att exempelvis bygga till sin ladugård, får han automatiskt högreboendekostnad. Det är säkerligen flera än remisskrivarna som tycker att dettaär ologiskt. är vidare mycket kritiskt mot förlustavdragenoch kräver en ytterligare utredning av kvittningsförfarandet innan förslaget omtilläggsskatt genomförs. Man befarar att investeringslusten annars kraftigtminskar, om man inte särskilt av en nystartad rörelse, dåunderskott ofta uppstår, får kvitta dessa mot andra intäkter. RRV påtalar vidare, liksom reservanterna iriksskatteverkets styrelse, att de nuvarande skillnaderna i boendekostnaderkommer att öka och nämner också de komplikationer som underskottsavdragen fårnär det gäller sambeskattningen. De föreslagna ändringarna i inflationsskyddet blir föremålför en inträngande analys, och man påvisar från verkets sida hur reformenurholkas, om inflationen som väntat är överstiger . Jag går , herr talman, över till två remissinstanser somstår två av de fördragsslutande partierna nära. KF noterar inledningsvis att finansieringsfrågornainte tas upp i promemorian och beklagar att expertgruppen inte diskuterat ochanalyserat effekterna av alternativa finansieringsformer. "Med hänsyn fillatt reformen har förutsatts bli totalfinansierad skulle det ha varit mycketvärdefullt för såväl den enskilde skattebetalaren som samhället att få klarlagtvilka kategorier skattskyldiga som skall finansiera reformen", heter detordagrant. Vidare anser KF att det är få skattskyldiga som efter reformen harmöjlighet 11 protokoU 1981/82:70-71 attkontrollera att de betalar rätt inkomstskatt, något som kan få förödandekonsekvenser för respekten för skattereglerna. Detsagda leder till att förbundet kräver konkreta förenklingar för bådeskattemyndigheterna och den enskilde skattskyldige. Likaförödande krifiskt är KF mot förslaget om begränsningar i rätten att kvittaunderskottsavdrag; "Medges inte avdrag för underskott i en förvärvskällamot överskott i annan förvärvskälla överges principen om skatt efter bärkrafteller den s k skatteförmågeprincipen." Riskenför minskad benägenhet från den enskildes sida att starta nya företag och görariskfyllda investeringar påtalas också, liksom de mycket stora svårigheter detkommer att bli att skilja ut icke önskvärda investeringar från önskvärda urskatterättslig synpunkt. Om en investering är till gagn för samhället visar sigofta långt efter det att investeringen gjorts. KF konstaterar avslutningsvis,liksom andra remissinstanser, att om det nya förslaget genomförs försvinnersymmetrin i skattesystemet därför att avdragsrätt och skatteplikt intekorrelerar, och förmodar också att antalet s. k. nolltaxerare sannolikt intekommer att bli mindre. Remissvaretstvå sista meningar citerar jag ordagrant: "Såvitt avseravdragsbegränsningen medför emellertid den föreslagna förvärvskällemetodensådana komplikationer och svåröverskådliga effekter att den inte börgenomföras. En annan metod för avdragsbegränsning bör utredas." Så slutaralltså KF:s remissvar. går genom sin skattedelegation också till hårt angrepp mot att manavser ändra grundregeln att avdrag och inkomster skall vara lika mycket värda iskattesammanhang. Särskilt stort blir problemet här för jordbruksnäringen efterförra årets fastighetstaxering. Denna innebar att man på mångajordbruksfastigheter tillskapat nya förvärvskällor. Som exempel härpå angesgrustäkt och uthyrningsstugor. Enligt den nya fastighetstaxeringen skallintäkter från sådan förvärvsverksamhet redovisas i förvärvskällan annanfastighet, och följaktligen får ingen kvittning ske mot underskott ijordbruket. Mantycker att det är anmärkningsvärt att expertgruppen - utan några analyser -slår fast, att det inte torde vara något större problem med uppdelningen avförvärvskällorna. Skattedelegationensganska självklara slutsats är att kvittningsrätt måste föreligga mellan deolika förvärvskällorna. Liksom andra remissinstanser påtalar LRF de störningarsom kan väntas på villamarknaden om skatteförslaget genomförs. Makebeskattningenägnas en ingående uppmärksamhet, man påvisar hur olika det kan slå för tvåmakar som brukar en jordbruksfastighet beroende på vem av dem som äger de olikaförvärvskällorna, om någon har tjänsteinkomst osv. Slutsatsen kan endast blien: makar måste korsvis kunna kvitta underskott mot överskott. LRFpåtalar också - som så många andra - hur den tänkta skattereformen urholkas, ominflationen kommer att överskrida , och vill också sänkamarginalskattenivån till . Man reagerar också mot förslaget att inte låta egenavgifterna påverka begränsningsregeln. Eftersomegenavgifterna alltmer börjar likna en skatt, bör avgifterna ingå såväl ispärrbeloppet som i skattebeloppet. När det gäller egenavgifter och underskott i rörelse harriksdagen redan gått händelserna i förväg. Majoriteten genomdrev attvid beräkning av egenavgifter underskott i en rörelse inte längre skall fåkvittas mot överskott i en annan. Effekterna blir än allvarligare omskattereformen kommer att finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter. Vimoderater reserverade oss när den frågan diskuterades här i kammaren. I sinsammanfattning säger LRF:s skattedelegafion: "Delegafionen ställer sig bakom förslaget att enmarginalskattesänkning genomförs och att åtgärder vidtas mot avarter avunderskottsavdrag. Delegationen finner emellertid att föreliggande förslag kännetecknasav stora brister i analyserna, vilket inte gör det möjligt att överblickaeffekterna av detsamma för olika inkomstgrupper. Delegationen vill särskiltunderstryka att förslaget beträffande beskattning av makar är oacceptabelt ochatt problemen kring förvärvskällebegreppet inte har beaktats. Innan förslagetkan göras till föremål för lagstiftning måste dessa problem få en godtagbarlösning. Finansieringen av skattereformen har en avgörandebetydelse. Delegationens analyser visar att finansiering via proms skulle fåorimliga effekter för lantbruket. Riktmärket för skattereformen måste vara etthänsynstagande till dess samhällsekonomiska effekter." Detta var ett referat av vad fyra tunga remissinstanserhar att anföra om den föreslagna skatteomläggningen, och mot bakgrund härav ärdet närmast skrattretande att det från socialdemokratiskt håll tidigare i dennadebatt påståtts att det blott var administrativa svårigheter och att vimoderater sannerHgen inte hade mycket att hämta ur remissvaren. I själva verketvisar dessa remissvar och många andra - som det skulle föra aHtför långt atthär redogöra för- att vi i vår kritik har haft rätt på alla avgörande punkter.Från moderat håll står vi fast vid den principöverenskommelse om en genomgripandeskattereform som den dåvarande trepartiregeringen lade fram för precis ett årsedan. 73STIG JOSEFSON (c); När inledderemissdebatten, kunde de fyra stora partierna i en väsentiig fråga presenteralikartade förslag, nämligen att marginalskatten för det stora flertaletinkomsttagare borde sänkas till . Också socialdemokraterna hade sentomsider insett nödvändigheten av en radikal förändring avmarginalskatteuttaget. Förslaget hälsades med stor tillfredsställelse från allahåll, detta trots att det sades klart ifrån att reformen måste finansieras. Menhur - det skulle utredas ytterligare. kritiseras förslaget och framförallt att reformen skall finansieras. Värdet av marginalskattereformen håller påatt komma helt i skymundan, och från visst håll försöker man på allt sätt attförstora upp de problem som kommer aft uppstå, om staten på något sätt tarin det inkomstbortfall som uppkommer. När dåvarande trepartiregeringen inbjöd socialdemokraternatill förhandlingar om en marginalskattesänkning, stod det också fullt ochklart utsagt att reformen första året skulle finansieras, eventuellt med enhöjning av skatten på olja och en arbetsgivaravgift och de andra två åren, närförslaget skulle genomföras, med arbetsgivaravgift och eventuellt en s. k.proms. Också stod bakom detta förslag, vilket än merdokumenteras i ett uttalande i pressen, där han tog avstånd från ett uttalandeav dåvarande partisekreterare , som ansåg att reformenskulle i stort sett kunna finansiera sig själv. Trots detta är man i dagväldigt oviss om var står. Vid en presskonferens i går uttalade dennye parfiledaren att finansieringsfrågans lösning inte fårförsämra näringslivets konkurrenskraft och inte heller statens finanser. Vadsom mer än något annat skulle skada näringslivet är om man inte beaktar detuttalande som gjordes i samband med trepartiöverenskommelsen, nämligen atteffekten av skatteuppgörelsen skulle medräknas vid den kommandeavtalsuppgörelsen. Men varför inte tala om hur vill utformafinansieringen? Det uttalande som gjorde i går säger ingenting omhur man skall klara det. säger : bör spara mer avstatsutgifterna. Socialdemokraterna har i sin partimotion kommit fram tillmotsatsen: Höj momsen och skatten på förmögenheter! Visst behöver vi spara, men detta behövs för att intebudgetunderskottet skall stiga ytterligare. Även om det är valår bordemoderaterna förstå att man inte kan ta bort över 10 miljarder- mer än enfjärdedel av de inkomster staten tar in i direkt inkomstskatt - utan att dettainkomstbortfall i huvudsak måste ersättas på något annat sätt. Jag sade redanförra året att det var beklagligt att inte finansieringsförslaget var med redanden . Då hade vi kunnat debattera marginalskattesänkningoch hur den skulle betalas. Det hade förhindrat den snedvridning av debattensom den nu har fått. Men konsekvensen i argumentering är i högstagrad märklig - ja, jag vill säga bristfällig. De säger att reformen är alltförbegränsad. Brytpunkten skulle ha satts högre - många inkomsttagare får alldelesför liten eller ingen skattesänkning. Men vad blir resultatet om brytpunktensätts högre? Jo, resultatet blir ännu sämre för låg- och mellaninkomstgruppen,om finansieringen skall ske genom något slag av indirekt skatt eller avgift.Det går inte att göra en än större marginalskattelättnad utan att kostnadernaockså sfiger. Och dessa kostnader vill föra över till låg- ochmellaninkomstgrupperna. Partierna var överens om att reformen skullefinansieras. Jag vill ändå hoppas att partierna är att lita på och tar sittansvar, även det parti som i vissa valrörelser anser sig ha behov av att påaffischer tala om att man "är att lita på". När jag lyssnade till anförande blevjag rätt förvånad. Han skildrade remissyttranden som kommit in, och det ärgivet att man som annars med stor noggrannhet skall ta del avvad remissinstanserna har sagt. Men vad jag saknade i var någonting positivt om denna reform eller någonting som kundeantyda på vad sätt man i stället skulle klara finansieringen av reformen. Jag skall inte nu diskutera remissyttranden. Först skallvi ta del av alla yttranden, och sedan kommer vi att få tillfälle att diskuterafrågan närmare. Men jag tror ändå att det är angeläget att se litet grandpositivt på frågorna och inte enbart svartmåla nära nog varje förslag som läggsfram i ekonomiska frågor. Vi hade samma debatt när det gällde fastighetstaxeringen.Moderaterna svartmålade hela denna sak trots att de själva var med och drog uppdirektiven till utredningen. Det var en enig utredning, och vi var eniga iriksdagen - trots detta gick ut och tecknade en bild avfastighetstaxeringen som sedan ingalunda gav det utslag man hade talat om ipropagandan. Skattereformen kommer vi, som jag sade, att få tillfälleatt diskutera ytterligare denna vår. Jag vill endast understryka att det är enreform som krävts såväl av regeringspartierna som av moderater ochsocialdemokrater. Det är en reform som begränsar marginalskatten till högst för inkomster . Det mycketomdiskuterade underskottsavdraget berör ingen inkomsttagare som tjänar underdessa . Det är viktigt att vi håller i minnet vad reformen innebär. En annan skattefråga som dyker upp ganska ofta är om viskall införa en differentierad mervärdeskatt. Frågan är delvis föranledd av dendiskussion som uppstått kring minskningen av livsmedelssubventionerna. Enligtmin uppfattning - och den delas av mitt parti - skulle det vara fel att införaen differentierad moms. Att livsmedelssubventionerna tillkom berodde ju på ville ta bort momsens fördyrande effekt på baslivsmedlen, främst på mjölkmen också på bröd, kött och fläsk. Genom livsmedelssubventioner kan manbibehålla ett enhetligt momssystem. Kontrollen blir lättare och bättre, ocheffekten blir rättvisare, speciellt mot låginkomsttagarna. Vi slipper denbesvärliga gränsdragningen av vad som skall räknas som livsmedel, och vi harkvar ett system som sänker kilopriset på varan i stället för en procenträkning,som ger större prissänkning ju dyrare varan är. Det är vad den differentierademomsen innebär. Som vi har hört och även kunnat läsa i motionerhar återkommit med sina krav på en ytterligare minskning avlivsmedelssubventionerna, nu med 375 milj. kr. Därutöver säger man alla konsumentsubventioner skall tas bort. Jag tycker det ärallvarligt att man här vill angripa ytterligare en fråga om vilken vi varöverens . I årets budgetproposition beräknaslivsmedelssubventionerna utgå med , och enligt mitt partisuppfattning är det ett belopp som inte skall sänkas. I skattedebatten debatteras inte bara skatter ochavgifter utan också vad som kan göras för att begränsa den del av inkomsternasom går vid sidan om beskattningen. Olika åtgärder har vidtagits,och under allmänna motionstiden har jag och tagit upp justdenna fråga i en ganska omfattande motion. Det gäller bl. a. att skapa en sårationell taxeringsorganisation som möjligt och skärpa kontrollensamt göra den mer effektiv. I denna motion yrkas både på en förstärkning avresurserna och på en bättre samordning mellan skatteutredning ochbrottsutredning samt mellan skattemål och brottmål. Vidare kräver vi en bättresamordning mellan olika myndigheter i arbetet på att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten. Men vi anser också att åtgärder bör vidtas för att nå en bättrekontakt mellan myndighet och den enskilde deklaranten. Som ett led i dennasträvan föreslår vi att den lokala skattemyndigheten byggs ut och förändrastill lokala samhällsmyndigheter, som kan fungera både som kontaktorgan,rådgivare, uppbördsverk och kontrollorgan. Närheten, kontakten ochpersonkännedomen skulle förbättra samarbetet och göra kontrollen mer effektiv.Kunde vi dessutom öka servicen och informationen åt framför allt nystartadeföretag, skulle säkerligen betydande förbättringar bli följden. annan motion berörs skatteadministrationen. I den krävs bl. a. åtgärder föratt förenkla och rationalisera behandlingen av skatteärenden. Den nuvarandestora eftersläpningen gör det angeläget att vidta åtgärder som gör attbehandlingen går snabbare. Det var därför med glädje som jag tog del avjustitieministerns uttalande i ett interpellationssvar här i kammarenom att en utredning angående dessa frågor nu kommer att tillsättas. Jag villunderstryka angelägenheten av att det utredningsarbetet sker i en sådan taktatt vi inte behöver vänta alltför länge på konkreta förslag. Kastarvi blicken framåt så är det oerhört angeläget att vi också funderar över hurskattesystemet bör se ut . Även om vi nu i vår skall besluta om enmycket betydelsefull förändring av vårt skattesystem, är det ändå angeläget attvi prövar nya idéer för hur ett skattesystem skall se ut. Ett led i dennasträvan är den utredning som har tillkommit om en utgiftsskatt. Ettskattesystem är ju inte utformat enbart för att ta in skatt till stat ochkommun. Kraven är bl. a. också att skattesystemet skall stimulera tillsparande, vara inkomstutjämnande och stimulera arbetsinsatser. Just dessa treegenskaper präglar utgiftsskattesystemet, och det är värdefullt att detalternativ som utgiftsskattesystemet utgör blir noggrant utrett. Jag har med detta inlägg velat understryka min syn på aktuellaskattefrågor. I grunden är det oerhört angeläget att vi kan behandla dessafrågor och besluta i dem utan alltför mycket taktiska spekulationer. Riksdagenhar här att utforma ett skattesystem som är rättvist, som stimulerar tUl ökadearbetsinsatser och som i grunden bygger på att fördela bördan efter de resursersom står till den enskildes förfogande. Anf.74 () replik: undrar var vi moderater står i frågan om finansieringenav skattereformen. Partiets vice ordförande har i debattentidigare redogjort härför. Jag behöver kanske inte upprepa vad han sade,men i stort sett går det ut på ytterligare besparingar. Delvis räknar vi med ensjälvfinansiering till följd av en sänkning av marginalskatterna, en sänkningsom får människor att deklarera hederligare och göra större arbetsinsatser. Isista hand är vi beredda att tillgripa konsumtions-skatter. Medregeringsförslaget riskerar man däremot en överfinansiering. Om inflationenöverstiger , blir det nämligen fråga om en sådan. Men när propositionenlagts fram kommer vi att i vanHg ordning motionera, tala om hur vi ser påförslaget och komma med vårt alternativ. Livsmedelssubventionernahar just diskuterats av och i . Jag har ingenanledning att upprepa den debatten. Slutligensade att jag svartmålade i mitt anförande. Nej, jag svartmåladeinte, utan det var i så fall remissinstanserna som gjorde det.