prot · G50923 · 1981-12-31 00:00:00 — Den förutsättningen gäller alltjämt. En kraftigmarginalskattesänkning måste förenas med en betydande förändring avbruttolönestrukturen. Spännvidden mellan höga och låga bruttolöner måsteminska. Den är ju delvis uttryck för en anpassning till denprogressivitel iskattesystemet som mildras. Anpassningen av lönestrukturen underlättas av attbasenheten bestäms på förhand för vart och ett av de under vilkareformen skall genomföras. Lönepolitiken påverkas dessutom på ett mer bestående sättav de sänkta marginalskatterna. Även ganska måttliga löneökningar kommer att geen hel del över i plånboken för den enskilde. Brutlolönekraven kan dämpas,jämfört med om reformen inte genomförts, konkurrenskraft och penningvärde kanvärnas på ett bättre sätt än . Sänkta marginalskatter är en nödvändighet församhällsekonomin. Endast med en marginalskattesänkning kan vi åstadkommaönskvärd flexibilitet pä arbetsmarknaden, motverka svartjobbens utbredning,dämpa osund spekulation i värdestegring på högt belånade tillgångar, fåkapitalmarknaden att fungera bättre och stimulera nyförelagande - korl sagtgöra del mer lönande atl arbeta och spara och mindre förmånligt att låna ochhoppas på inflationsvinster. Det är angeläget att en skattereform med den härinriktningen genomförs i bred parlamentarisk enighet. Höstens åtgärder inom den ekonomiska politiken har,tillsammans med skatteöverenskommelsen, ökat möjligheterna att få fart på ekonominigen. Regeringens ekonomiska politik kansägas ha fyra beståndsdelar, som alla hänger samman och understöder varandra; För det första har den svenska kronan devalverats för atlförbättra konkurrenskraften och få fart på den utlandskonkurrerande sektorn, iförsta hand industrin. För det andra vidtas åtgärder för atl dämpa inflationenoch inflationsförväntningarna. För det tredje sparar vi för all hålla tillbaka tillväxteni de offentliga budgetarna. Vi måste helt enkelt bryta den automatik som ledertill alt de offentliga utgifterna svarar mot en ståndigt växande del avbruttonationalprodukten. Syftet med de offentliga utgifterna är all på olika sättge stöd och service åt allmänheten, men utgifterna kan trots sina goda syfteninte tillåtas svämma över alla bräddar, så atl de drar med sig ett skattetryckoch en räntenivå som gör oss till de offentliga budgetarnas fångar i ställetför till deras herrar. För det fjärde vidtas åtgärder för att förbättra densvenska ekonomins produktionsförmåga och produktivitet. Hit hör sådant somsärskilda investeringsavdrag och raden av insatser för att få arbets-, kapital-och råvarumarknaderna atl fungera bättre. Den ekonomiska offensiven är ett sammanhängande program,där de olika delarna stöder och kompletterar varandra. Det är därför naturligtatl regeringen sett det som nödvändigt att programmets huvuddrag får riksdagensstöd. Devalveringen blev framgångsrik och vann tilltro bådehemma och utomlands. Kronan står stark. efter devalveringenfick vi ett starkt valutainflöde till landet. Räntan kunde sänkas, ochdevalveringens genomslag på de inhemska priserna har blivit mindre än vi hadeanledning att räkna med. Allt det här gör att en momssänkning inte behöver varalika stor som den regeringen ursprungligen föreslog. När regeringspartiernasföreträdare i utskotten kommit överens med om atl momsen skallsänkas till i stället för lill , är det således inte ett avsteg frånde ursprungliga intentionerna i regeringens ekonomisk-politiska strategi utanen följd av atl de åtgärder som redan vidtagits har fått en gynnsammare effektför svensk ekonomi än vi vågade hoppas på. Men en momssänkning är ändå nödvändig. Utan momssänkningkommer pristaket i avtalen att brytas igenom. Det kommer i sin lur att ledatill extra lönepåslag, som sedan i nästa varv ger upphov till nyaprisstegringar, osv. Därmed skulle vi få en automatisk urholkning av en del avden konkurrensförbättring som devalveringen gett. Via budgetautomaliken skullevi dessutom få en ytterligare uppgång i de offentliga utgifterna. För alt återvinna balansen i den svenska ekonomin är delockså viktigt med en momssänkning. Vi måste enkelt uttryckt exportera mera ochkonsumera mindre. Sänkta reallöner är en nödvändig del avanpassningsprogrammet. avtal ger också en reallöneminskning iår och nästa Lönlagarna har således redan accepterat en ickeobetydlig nedgång i sin privata standard . I del läge somvi befinner oss i är del därför naturligt all bördan av devalveringen lill endel bårs också av andra än enbart löntagarna. Det är detta som åstadkoms genomkombinationen av sänkt mervärdeskatt och tidigarelagda besparingar. Det tredje skälet till atl sänka mervärdeskatten är alltsåall undvika en alltför hård åtstramning av den svenska ekonomin. Det ärutomordentligt viktigt all inse all besparingar behövs för alt lösastrukturella obalanser i den svenska ekonomin. får sparåtgärdernagivetvis inte kombineras med en ekonomisk politik i övrigt som leder till enalltför hård åtstramning. Regeringen har alltså ett sammanhängande program för attfå fart på , vilket också framhållits tidigare. Man kan då, herr talman, fråga vad oppositionen föreslår.Det mest slående när man studerar socialdemokraternas förslag är hurmotsägelsefulla de är. Det gäller både socialdemokraternas krisprogram,socialdemokraternas agerande efter krisprogrammels publicering ochsocialdemokraternas agerande i momsfrågan. Låt mig först se på del s. k. krisprogrammet, somKjell-Olof uppehöll sig rätt mycket vid i dagens anförande. Det är fulltav motsägelser: Frihandeln skall försvaras - men försl skall vi vidta en radsmygprolektio-nistiska åtgärder. Förelagens kostnadsläge och konkurrenskraftmåste förbättras- men först skall vi lägga nya bördor på näringslivet.Underskottet i utrikeshandeln måste minska - men först skall vi låta det öka.Löntagarnas reallön måste bevaras - men först skall den offentliga sektornexpandera så mycket att reallönerna måste sänkas. Socialister har alltsedan haft svårigheter atl få delånga och korta perspektiven att gå ihop- men krisprogrammel torde ändå varasvårslaget i detta hänseende. Även inställningen till avtalens prisklausul är motsägelsefull.Syftet med denna klausul måste rimligen vara att statsmakterna skall göra sittyttersta för att hålla nere inflationen. kritiserades också regeringenvåldsamt i artiklar och talarstolar för att den ej, sonidet hette, gjorde någotför att klara avtalen. Man dundrade också mot atl reallönerna sänks under 1981och 1982. Men när sedan regeringen ingriper för all klara prisklausulen ochförhindra ytterligare sänkningar i reallönerna kallas detta att "hoppajämfota över klausulen"! Men del är väl mest socialdemokraterna som hoppar jämfota- av ilska över att regeringens ekonomiska offensiv omintetgör den egnapropagandan om handlingsförlamning. Även när det gäller momsen är socialdemokraternamotsägelsefulla. De gick emot förra årets momshöjning för atl den skulle ledalill ökad inflation och hota sysselsättningen. går man emot en sänkning medexakt samma motiv! Möjligenavspeglar dessa motsägelser svårigheten alt hålla ihop åsikterna Nr 23 inom den egna rörelsen. Demotsägelsefulla delarna i den socialdemokra- Onsdaeen den ''*'' ''''''" ' '''°' "armast ses som ett försök atttillfredsställa alla, även °" '' P bekostnad av logik ochsunt förnuft. Det är ett stort gap mellan dem som vill salsa mera på industrin och som inser att den offentliga Vssn pkn inmisk sektorn måstehållas tillbaka och dem som tror att man kan överbrygga nTiskn ntrrnrdprsvagheter i den utlandskonkurrerande sektorn genom att satsa ännu mer på deninhemska sektorn, i första hand dess offentliga del. Men man kan inte välja hur som helst bland olikaalternativ om man skall behålla sin trovärdighet. Den förordade politiken mästevara logisk och konsislenl. Också är beredda all offra logik ochkonsistens för nöjet atl få gå emot regeringen. Det tycks vara en frestelse maninte kan motstå. När vi i den dåvarande konjunkturen måstehöja mervärdeskatten för alt bevara den samhällsekonomiska balansenargumenterade , som jag ser hår i kammaren, kraftigt för allhöjningen borde vara temporär. 1 tidningsintervjuer lät han meddela atl hanansåg atl momsen återigen borde sänkas . Då var han alltså bereddatt prioritera en sänkning av mervärdeskatten framför sänkningen avinkomstskatten. har länge drivit rakt motsatt linje, även om dei utskottet var beredda all acceptera en rimligt avvägd momssänkning. Lål mig så avslutningsvis citera något ur en långosignerad artikel i tidningen . Så här inledsartikeln: "våras det för svensk ekonomi. Devalveringen,uppbromsningen av de offentliga utgifterna och ett måttfullt löneavtal har lagt grunden till en gynnsam utveckling. Det är nästan ofelbart all vi får en ekonomisk expansion i fram lill 1983------------------------- . Det råder just nu ett botlenläge. Dysterheten är utbredd.Men det är egentligen inte förvånande att pessimismen är som djupast strax föreen uppgång. Det hör till mönstret. Allt talar för alt en tillväxt inleds under loppet av1982, som i ovanligt hög grad blir koncentrerad till industrin. Vinsternakommer att öka kraftigt. Detta ger i sin tur utrymme förräntesänkningarna, även om den internationella räntenivån skulle förblioförändrad. Industrins investeringar bör ta ordentlig fart mot slutet av1982." Dessa ord ur landets kanske mest ansedda affärslidskriflkan vara väl värda atl minnas i olyckskorparnas och svartmålarnas tid. Den svenska ekonomin dras med besvärliga strukturellaproblem. Det kommer all ta lid all lösa dem. Men med regeringens ekonomiskaoffensiv och den utveckling som kan förutses har vi lagt en god grundför en vändning lill det bättre. frågade tidigare i debatten hur vi serpå inflationsskyddet efter 1985. I och för sig har jag inte så myckel atttillägga till det svar som redan har givit, men eftersom KnutWachtmeister log upp frågan vill jag åndå tillägga några ting. Vi haralltså träffat en överenskommelse med socialdemokraterna om atl räkna ned basenheten med . i förhållande tilluppräkningen . går vi , alltså en uppräkningmed . Vår uppgörelse med socialdemokraterna innebär en uppräkning med 400kr. för de tre följande åren. Det är alltså en reducering av deninflalionsskyddsteknik som vi har använt och som vi har enlagstiftning om. Det intressanta, när nu angriper detta så hårt, äratl när de satt med i trepartiregeringen var de med om all göra ensådan reducering. Även den gången var del en reduktion med en hundralapp.Därför iir det något överraskande att de nu så starkt kritiserar den härreduceringen. oroar sig för vad som skall hända efter1985. Lagstiftningen finns kvar, som påpekade. Om ingentinghänder gäller den lagen. Därför får vi en fortsatt debatt i denna fråga. Vårvilja atl i en normal ekonomi slå vakt om inflalionsskyddel torde varadokumenterad av en mängd anföranden från folkpartister i riksdag. Vårtrovärdighet på den punkten kan ingen ifrågasätta. För oss har det emellertid varit viktigt all få ett brettparlamentariskt stöd för en rejäl marginalskattesänkning. Det hade inte varittrovärdigt med en marginalskattesänkning genomtrumfad i riksdag med enrösts övervikt - om det över huvud taget hade varit möjligt. har vi säkraten marginalskatt på för det dominerande antalet heltidsarbetande iSverige, och del år en mycket viktig reform för atl få fart på . tog också upp en del frågor om hur viser på finansieringen, tidsaspekten m. m. Låt mighär åberopa den budpromemoriasom de tre borgerliga partierna var överens om att leverera till socialdemokraternaför att den skulle ligga till grund för förhandlingarna ommarginalskattesänkningen. m. fl. torde behöva läsa igenom denför att i fortsättningen kunna stå på en sakligare grund. I likhet med och ville ocksåmoderaterna finansiera marginalskatlesänkningen i dess helhet. Det var intefråga om, som sade. alt den skulle finansieras med besparingareller atl vi, som också sade. skulle underlåta att finansieraden. All själv sade detta är riktigt, men sademotsatsen - den skulle finansieras i sin helhet. I promemorian står det att finansieringsbehovet för deföljande åren förutsätts komma att täckas genom höjd arbetsgivaravgift ellernågon vidare produklionsfaktorsbeskallning. Del var vad de tre partierna varöverens om, och det är precis vad och fortfarande slår fastvid. tog också upp avdragsbegränsningen ochsade alt den var moderata samlingspartiet bara intresserat av atl utreda. Detär ganska fantastiskt att få höra det påståendet, när man vet om all sedan enbra lid tillbaka har det suttit en offentlig utredning under och just övervägt hur man skall komma lill rätta medunderskottsavdragen. Och har skrivit brev till de övriga tvåpartierna i den dåvarande trepartiregeringen, där han just understrukit viklenav att angripa den växande avdragsvolymen. Del har varit en klar inriktningfrån moderata samlingspartiet atl komma till råtta med det härproblemet. Vad som sedan sägs i budpromemorian - och det var dettasom åberopade - är följande: "Regeringen är beredd attsom ett led i en uppgörelse om en marginalskattereform satsa nödvändiga utredningsresurserpå att snabbt belysa möjligheterna att genomföra en förturslösning med deninriktning som angivits i bilaga 3." Den inriktning i bilaga 3 som man ville förlursulreda ochge en lösning på är egentligen den modell som de tre partierna kommitöverens om. Moderata samlingspartiet var alltså långt inne på tanken atl läggafram en proposition i linje med vad de tre partierna nu har kommit överens om.Men när man lämnat regeringen tycks man vara beredd alt nästan i panik springaifrån varje punkt i överenskommelsen. 40TOMMY (vpk) replik; Först måste jag ta upp uttrycket marxistiskasocialister, som använde sig av. Är man marxist, , då ärman också socialist, så det behöver inte betonas dubbelt. Om sedan har uppfattningen alt marxister harsvårt att klara bedömningen på lång och kort sikt, må del stå för rekommenderar honom emellertid att ta del av den marxistiska analysen avdet nuvarande samhällssystemet. Jag vill något gä in på förutsättningarna för den s. k.sparpropositionen. sade, när momsförslaget lades fram, atlförslaget skulle antas i sin helhet. Sedan backade han till att det skullegälla i sina huvuddrag. Resultatet uppvisar i jämförelse med ursprungsförslagetganska stora skillnader. Momssänkningen reduceras kraftigt.Vinstkonloavsättningen har sopats bort. Ytterligare besparingar har spalts på,vilket innebär mer social nedrustning och större arbetslöshet. sade att momssänkningen behövdes för attminska åtstramningen. Ja, det är ett ganska tydligt uttryck för den cyniskainriktning på politiken som miltenpartierna har och för att moderaternasåsikter får genomslag i regeringspolitiken. När det gäller att minskaåtstramningen menar man att man lika väl kan lätta på beskattningen avlyxkonsumtionen som lätta på beskattningen av mera nödvändiga varor-jag tänkernärmast på baslivsmedlen. I samma andetag går man till attack motlivsmedelssubventionerna och föreslår att ytterligare 500 milj. kr. skall tasfrån desamma. Baslivsmedlen har under de år då har suttit iregeringen ökat i kostnader sä kraftigt att det borde mana även en liberal tilleftertanke. Det är ganska angeläget, tycker jag, att just i det härläget påtala atl man med den generella momssänkningen gör en mindre åtstramningav lyxkonsumtionen men höjer priserna på baslivsmedlen, dvs. det somär nödvändigt för de flesta människor i det här landet. 41 () replik; Del var en karsk och självbelåtenbudgelminister som stod här . Han förklarade all den enda som visat någonlogik och konsekvens i den ekonomiska politiken var regeringen. Jag tycker altbudgetministern visar ungefär samma förmåga till självbedrägeri som mamman somhade tittat på vaktparaden och efteråt sade: "Det var bara våran somgick i takt." Värre är kanske att vi nu börjar skåda hur del skall se utframöver; är slaget om ekonomin mer eller mindre vunnet. Del är fråga omgynnsamma effekter av åtgärder som ännu inte har beslutats. Mitt uppe i industrins kris får vi alltså höra regeringensbudgelminister tala om stora framgångar. Del rådde total lystnad omarbetslösheten i anförande. Han kommenterade inte attinvesteringarna inom industrin kommer atl fortsätta att falla. Han sadeingenting om konkurserna, om fifflet, om skattefusket. I ingenting ruttet. Där luktar det bara gott kring den folkpartistiskapolitiken. För att ta tre konkreta ting; För det första lovades det ipropositionen att devalveringen skulle skapa 40 000 nya jobb.Konjunkturinstitutets bedömning är nu atl sysselsättningen i intekommer att öka alls . Möjligen kan industrin öka sin sysselsättningmed efter alt först ha förlorat 50 000 jobb. Del är en ökning med 10 000.Slår fast vid sitt löfte? För del andra håller . om jag hörde ratt, fastvid alt inflationen skall halveras . Jag vill varna honom: det sitteren föregångare i ämbetet här i kammaren som har fäll lida mycken smälek försådana dar halveringslöflen. räknar med en inflation pä nästa årefterdet att den har varit . Det blir en märklig matematik om detåren halvering. Står kvar vid det löftet? Fördel tredje såger all vi socialdemokraterhar svårt atl få det långa och det korta perspektivet alt gå ihop. vill jaginte ha perspektivet längre än till avtalsrörelsen . Jag tror att RolfWirtén begriper lika väl som jag att den är ett högst kritiskt moment för heladen svenska ekonomins utveckling. Ni hade ett förslag i propositionen om envinstavsättning, som möjligen skulle kunna förbättra förutsättningarna föravtalsrörelsen. Del har stoppat undan. Tänker ni komma mednågonting annat som kan underlätta avtalsrörelsen ? Del hänger också vårskatteuppgörelse på. Kom ihåg det, ! 42KNUT () replik: Indexregleringen av skatteskalorna har kommittill för att inflationen inte automatiskt skall skärpa skattetrycket: skall detske några ändringar på den punkten, så skall besluta om dem. harman ruckat på hela den principen genom atl föreslå att inflation skalljusteras när det gäller ändringar av skatteskalorna. Med andra ord; ju högreinflation, desto kraftigare genomslag. Det eliminerar också en stor del av effekterna av föreliggande skalleförslag. Detta kanrimligen inte jämföras med att indexregleringen har justerats medhänsyn till oljepriserna, vilket gjorde gällande. såger vidare all och regeringenstrovärdighet i den här frågan är stor. Det gör all jag måste citera vad hanstvå statssekreterare harsagt. På Brännpunktssidan i Svenska Dagbladethäromdagen sade att det inte var rimligt atl bjudaskattebetalarna på en inflalionsskyddad skatteskala. I artikeln diskuterade haninflalionsskyddel . statssekreterare i samordningskansliet. BertLevin, säger så härom inflationsskyddel efter 1985: "Därefter kommerfolkpartiet all hålla fast vid den gamla lagen all fullt inflationsskydd skallgälla." Det sägs att folkpartister är kluvna, och det tycker jag stämmerrätt bra i detta fall. Jag har inte fåll klart för mig om i sittanförande stödde eller uttalande. Frågan om finansieringen av reformen kommer beröra i sin replik. I sitt anförande berörde också vad jag hadesagt om underskollsavdragen. I en tidigare debatt blev jag avkrävd förslag omhur jag ville utforma underskollsavdragen. Jag sade då all vi från moderat hållvar angelägna om all icke önskvärda underskoltsavdrag skulle stoppas, men atlden frågan var föremål för utredning. En snabbutredning därom har vi ocksågivit vårt stöd. Det fanns därför ingen anledning för mig att värdera det enaeller andra innan utredningen var klar. 43LARS () replik: påstod i sill anförande alt jagtidigare i debatten skulle ha sagt alt vi moderater skulle satsa pålolalfinansiering av marginalskattesänkningen i andra former än via höjningarav andra skatter. Del år riktigt att jag har sagt det efter framläggandet avdel ekonomiska handlingsprogrammet . I det programmet sågsingenting om hur totalfinansieringen skall ske - på annat sätt än att man talarom tvångssparande. I förhandlingsbudet till socialdemokraterna komman mer i detalj in pa finansieringen. Men inte heller då nämnde man vad somsedan kom all bli uppgörelsen med socialdemokraterna, niimligen atlomläggningen i sin helhet skulle finansieras med arbetsgivaravgifter ellerproms. tänkte man sig ett slopande av den särskildaskallereduktionen, och man var också inne på tanken att införa andra komsumtionsskatter. Jag har tagit upp den här frågan för att påtala attregeringen inte tycks se likadant på finansieringen av en momssänkning som manser på finansieringen når det gäller marginalskatten. Sänkningen av momsenskall enligt regeringens förslag betalas med tidigarelagda besparingar, dvs.just det som i debatten var omöjligt när del gällde att betala enmarginalskattesänkning. Och inte nog med det. En stor del av momssänkningenvar ju tänkt att Det påvisade vi efter en deldiskussioner i finansut-skollel. Del gäller särskilt efter ,vilket också statssekreterarna från ekonomi- och budgetdeparlementet medgavinför utskottet, då alltså de tidigarelagda besparingarna bortfaller somfinansieringskälla, eftersom de skall räknas in i det sparmål på 12 miljardersom i alla fall skall genomföras. Jag vill klargöra att när vi nu för fram ett förslag ommarginalskattesänkning , där vi slår kvar vid vad som var trepartiregeringenspolitik, har vi varit mycket angelägna om att den skall finansieras på ett sättsom direkt märks i budgeten, alltså via extra besparingar. När vi ifinansutskottet träffade uppgörelsen, som medförde en viss momssänkning, var vitvungna att reducera marginalskatlesänkningen från vad som angivils i vårmotion för atl den skulle bli budgelpolitiskl neutral. Dettatycker jag alt RolfWirtén bör ta fasta på. 44Ekonomi- och budgetministern : tog upp definitionen av desocialistiska partierna och var litet irriterad över all jag inte hade gett engod beskrivning av socialistiska grupperingar. Del är emellertid inte alltid såalldeles lätt. Jag erinrar mig ett uttalande av den dåvarande kommunislledarenHermansson, som hade vissa bekymmer när han skulle beskriva de olikakommunislgrup-perna bortom vpk och sade att till vänster om vpk var avgrunden.Därmed kan vi förstå att spännvidden även på kommunistsidan är mycket stor.Därför är det kanske inte heller så oerhört intressant att bedriva någonexegetik på den fronten. Viktigare är kanske atl gå tillbaka till den inhemskaekonomin och la upp de debaltpunkter som har förts fram här av minameddebaltörer. slog fast alt vi när septemberpaketelpresenterades ville behålla huvuddragen för att kunna fortsätta att regera ochadministrera den ekonomiska politiken. Den ståndpunkten står ju fast. Vi harinte ändrat något av huvuddragen i den ekonomiska offensiv som vi presenteradei september, ulan vi har alltfort en klar riktpunkt i all inte bryta igenomlöneklausulerna, för att kunna upprätthålla den inhemska efterfrågan på ettrimligt sätt. Får jag påminna om att vi ligger nära noll i den privatakonsumtionen - det är f. ö. Kl:s bedömning; vi har bedömt att den konsumtionenligger något högre, men del är inte tal om all vi har någon kraftig inhemsk efterfrågan.All i det skedet fortsätta all strama åt ekonomin genom besparingar för atlkunna finansiera en momssänkning anser vi inte vara möjligt. För delta skullebehövas en samverkande helhet av åtgärder, som jag sade i mitt huvudanförande. Att vi har kunnat höja momsen lill från harsin förklaring i den internationella miljön och andra faktorer i ekonomin, somgjort det möjligt atl sänka räntan. Dessa åtgärder har ungefär motsvarat dekrav vi ställt för att kunna upprätthålla den inhemska efterfrågan, Huvuddrageni regeringens ekonomiska politik kvarstår. frågar också eftervinslkonloförslaget. Som minoritetsregering har vi tvingats notera atl delfanns en myckel klar majoritet emot det förslaget. Varken moderatasamlingspartiet eller det socialdemokratiska partiet ville vara med på en sådanfrysning. Trots alt sådan frysning tidigare tillämpats här i landet, sade manden hår gången nej, och då måste vi naturligtvis i finansutskottet försökaförhandla oss fram till en consensus som har parlamentets stöd. Detta ärförklaringen till att förslaget nu inte ligger kvar.