prot · G50993 · 1981-12-31 00:00:00 — Där stär: "Kommunerna får tagaut skatt för skötseln av sina uppgifter." Det är sålunda inte tillåtet förkommunerna att ta ut skatt för stadiga uppgifter. Om jag rätt har tolkat pressmeddelandena innebär denuppgörelse man nu nått fram till inom de borgerliga partierna alt kommunernafår en sådan roll och alt de sålunda kommer att ta ut skatt för andra ändamålän sina egna. Det är ingen tvekan om all den kommunala beskattningenundergrävs och att etl farligt grundskoll riktas mot den kommunalasjälvstyrelsen med de borgerligas förslag. Därför bör de avslås. 59 BO (): Jag skall huvudsakligen ägna mig ät altbehandla den moderata reservationen nr 6 i finansutskottets belänkande. Den rörkreditbestiimmelserna vid yrkesmässig försäljning av bilar. Ända sedan 1950-lalet har vi haft en särskildbilkreditkungörelse som har krävt dels en viss procentuell kontantbetalning vidköp av bil, dels en begränsning av kredittiden. Syftet har givetvis varit attge vissa kontrollmöjligheter över kreditvolymens omfattning på detta område. Efter hand har det otidsenliga i denna kungörelse blivilalltmer uppenbart, och år har motioner väckts om att kungörelsen ickelängre ijänar sitt syfte och borde avskaffas, och om all kredittiden åtminstoneborde förlängas. hade vi som vanligt motioner på detta område.Finansutskottet nöjde sig då med all säga att det kunde "te siginkonsekvenl att man i särskild lagstiftning infört regler som medger enbegränsning av avbelalningsliderna för handeln med bilar - ett bemyndigande somf. n. utnyttjas - som någon motsvarande begräsning inte finns för t.ex. och fritidsbåtar, ting som lättare kan undvaras än bil". Utskottet konstaterade dock atl den sittandekreditutredningen enligl sina direktiv borde la upp denna fråga och avslogdärför motionen. har vi äter motioner på delta område - nr 857 av PerWesterberg och samt 1660 av m. fl. Den förstakräver vad angår finansutskottet att man hos skall begära förslag omupphävande av bilkreditförordningen. Den andra önskar förlängd amorteringstid.Utskottets majoritet har i är behandlat dessa frågor mer positivt än tidigare,och man konstaterar att del i nuvarande mycket svaga efterfråge-läge kan"synas inkonsekvenl atl ha en sä pass härd reglering av justavbetalningshandeln med bilar". Man säger dock alt diskussioner pågårmellan och bilbranschens intresseorganisationer och avstyrkerdärför molionerna. Del är o:iekligen riktigt att kreditrestriktioner förbilköp - och det gäller såväl nya som begagnade bilar - ter sig omotiverade idagens svaga efterfrågeliige, i all synnerhet som inga liknande restriktionergäller beträffande andra Hknande kapitalvaror. Ingenting hindrar någon alt kredit inköpa t. ex. en lyxbåt för åtskilliga hundra lusen kronor. I realiteten kan de nuvarande kreditbestämmelserna i vissmän betecknas som en kla:sslag. Människor med goda tillgångar har ingasvårigheter atl kontant betala av priset på en bil och därefter återstodenunder loppet av 18 månader. Men för mänga kan det skapa allvarliga problem.Även om kreditkorlsmarkhaden i viss män har skapat etl nytl läge, återstår ävenhär amorteringsproblem. Nyaproblem har emellertid också tillkommit. En alll större del av handeln medbegagnade bilar gär den yrkesmässiga handeln förbi, delvis sammanhängande medatt man har infört moms för den reguljära handeln. Det är endast entredjedel av denna handel som passerar de normala kanalerna. I realiteten harell ganska omfattande fusk med momsen på detta sätt uppstått. Det är skäl nogatl se över bestämmelserna. Del är gotl och väl att diskussioner äger rummellan och intresseorganisationerna, men dessa har pågåttså länge utan något resultat atl vi från moderat sida anser det starkt motiveratatt gå längre än ulskotlsmajoritelen Och ge regeringen lill känna önskvärdhetenav atl man kommer fram till elt resultat. I första hand yrkar vi altbilkreditförordningen skall upphävas Och i andra hand att kredittidenåtminstone skall förlängas för all man därigenom skall kunna komma undan denbuskhandel som har blivit så utbredd under den senaste liden. Jag ber,herr talman, att fä yrka bifall lill reservation nr 6. Med anledning av all utskollsordföranden isill anförande drog in vår biståndspolitik och inställningtill den vill jag passa pä tillfället all göra några kommentarer, trots att vivid ett senare tillfälle kommer atl ha en mera fullständig debatt ombiståndspolitiken. har undertecknat en motion som innehåller ettmycket hätskt angrepp pä den moderata biståndspolitiken, och detta ansåg hanlämpligt atl följa upp med ytterligare uttalanden. Visserligen anslutervi oss i partimotionen till den s. k. enprocentslinjen i u-hjälpen, men atl det var cyniskt av oss atl i motionen påpeka att FN;s målsättning var0,och att flertalet industriländer i genomsnitt endast avstod avbruttonationalprodukten för bistånd. Jag tycker nog atl har varit ute i ogjort väderi detta sammanhang. Vi vet att omkring 800 milj. kr. av våra biståndsanslagkommer alt vara outnyttjade vid utgången av detta budgetår. Det tyder på attsvårigheter har förelegat och föreligger att på ett effektivt sätt användabeslutade anslag. Del finns sålunda all anledning alt se över situationen ochbättre utvärdera vara insalser. Mot bakgrund av dessa stora återståendereserver har vi ansett att anslaget för nästa budgetår borde kunna utgå medsamma belopp som under det nuvarande. borde inse att vi därmedskulle kunna bidra till en viss minskning av belalningsunderskottet ochdärigenom kunna förbättra vår internationella ekonomiska ställning ochmöjliggöra en större satsning . förde fram alternativet alt man i ställetskulle spara pä konsumtionen av sprit och tobak, en kostnad i det svenskafolkhushållet på sammanlagt . Jag behöver inte påpeka förEric att av dessa 17 miljarder är 11 miljarder skatt. Skulle störredelen av det beloppet försvinna, skulle det uppstå ett motsvarande hål ibudgeten, och vi fick hitta nya former för alt läcka det underskottet. Jag vetinte hur har tänkl sig att vi skulle klara det. Med anledning av i inlägg villjag slutligen framhålla att vi har diskuterat denna fråga . Det ärett väldigt bekvämt sätt av en minoritetsregering all säga atl vi moderater,eftersom vi integillar en del av regeringens synpunkter och inte gillar vissa avsocialdemokraternas, skall följa regeringens synpunkter. Det är ett sätt att såatt säga fjärrdirigera ett annat parti. Om man vill kan man nalurliglvis föra det resonemang somOlle har fört. Man behöver kanske inle göra det med sådana brösttoner.Men man kan lika gäf na föra det resonemang som har kommii fram vid fleratillfällen, nämligen atl man, om man vill skapa en majoritet för en åsikt, tarupp en diskussion härom. Det dröjde ändå i tolv - ellersnarare över lolv - innan regeringspartierna var beredda attdiskutera hur man skulle kunna komma fram till en gemensam ståndpunkt. skedde över huvud taget ingenting. Resuhatet har blivil vad vi nu står inför. Det ärsjälvfallet inte särskilt lyckat. Var felet ligger kanske ändå framgår av vadjag nu har sagt. Diskussioner borde ha kunnat äga rum på etl tidigare stadium.Därmed menar jag inte i tolv utan . 60 () replik; Jag vet mycket väl, , att en stordel av de svenska hushållens kostnader på för alkohol ochtobak går tillbaka till staten, nämligen . Men de svenskahushållen anser sig ha råd med denna konsumtion. Vad angår inkomsterna tillstatskassan lyder inlägg på atl han har för sig atl detsamhällsekonomiskt skulle vara en vinst med alkohol- och tobakskonsumtion. Detär en felsyn, vilket vid det här laget borde vara känt även av . Om jag på punkt efter punkt går igenom era motiveringarför besparingar i fråga om biståndet, kan jag konstatera att er huvudmotiveringär det ekonomiska läget i . är vårt ekonomiska läge bekymmersamt frånmånga synpunkter, men om vi ställer vår situation i relation till situationenför de människor och länder som del här är fråga om, är jämförelsen helthorribel. Det gär inte att anföra vårt ekonomiska läge såsom ett motiv för enprutning pä medel, som går till människor som svälter och lider nöd. Jag nämnde inte talet 0,7. Det ärett mål som FN fastställde för och som skulle vara uppnått1980. Jag lalade om läget genomsnittligt för de rika länderna och för ettantal stater. menar alltså att vi såsom föredömen skulle ha dessaländer, som visserligen biträder ståtliga resolutioner i FN men därefterstruntar i dem. Det tycker inte jag att vi skall ha. Den politik som Sverigehar fört när det gäller biståndsfrågorna är hedersam. Vi skall inte vika frånden ståndpunkt som vi har intagit. De förslag som ni framlägger pådenna punkt kan följaktligen inte på något sätt accepteras, i varje fall inteav . 61OLLE i (fp) replik; Ingen, , förmenar väl moderaternaatt rösta pä sina förslag och ingen vill fjärrstyra . Men närmoderaternas eget förslag har fallit i , vad gör de då? Väljer de, somdet brukas här, delminst onda? Nej, väljer att med nedlagda röster släppa igenomsocialdemokraternas förslag. I andra frågor handlar moderalerna annorlunda. Ta t. ex.frågan om kollektivanslutning, som röstade öm för sedan.Moderaterna ville ha lagstiftning men mitlenparlierna ett fördömandeuttalande. förslag föll i första omgången. Då valde moderalernadel näst bästa, vilkel var det naturliga. handlande kan strikt taget bara tolkas så,att de tycker att regeringens linje och socialdemokraternas linje är lika illa. I så fall har del ingen belydelse för moderalerna ombudgelen försvagas, om momsen höjs, om skatlesparandet avskaffas, baramoderalerna slipper rösta med regeringsförslaget. Men del är inte så altmoderalerna tycker atl regeringen och socialdemokraterna är som pest ochkolera. I stället tycker man att det är likgiltigt vad uttalar, ochdel är all nedvärdera beslul. 62 BOSIEGBAHN (m) replik: Till vill jag säga all det är enväldig skillnad mellan att stoppa konsumtionen av sprit och tobak i ,för det är pengar som huvudsakligen stannar i landei, och alt minska hjälpentill . I del senare fallet rör del sig ju om att det går åt utländskvaluta eller att det i vissa fall blir en minskad export. När man håller tillbaka biståndet för den närmaste tidenär det ell sätt att försöka komma i balans i våra utrikes betalningar. Det ärviktigt att komma i balans även i fråga om de inrikes betalningarna och intelåna på den inhemska marknaden, men del är betydligt allvarligareatl landettotalt sett slår i skuld till främmande länder. Jag har därför litet svårt att acceptera ioch för sig humanitära resonemang att har det mycket sämre ställt änvi. Jag skäll inte förlänga den här lilla biståndsdebatten inom finansdebatten,men jag vill säga ytterligaie några fä ord. Visst har del sämre änvi, men vad vi gör är ju i realiteten att vi belastar kommande generationergenom atl la upp lån för att kunna fortsätta en biståndspolitik som vi inte harpengar till f. n. Det är alltså den invändningen jag har. Liksom jag alt vi skall kunna senare återknyta till den stolla tradition vihar. kanske inle nämnde siffran , men hanlalade om atl det var cyniskt av oss att över huvud taget nämna vad andraländer gör. Det kan inte vara cyniskt alt tala om det, ty det är väl ganskanaturligt att man skaffar sig en överblick och gör en jämförelse. Till vill jag säga att det är klart att vihar inom moderala samlingspartiet övervägt om vi i andra hand skulle stödjaregeringslinjen. Men det fanns så många moment i den som helt stred motgrundläggande synpunkter i vår uppläggning att vi ansåg del icke vara möjligt -tyvärr. Hade proposilionen skrivits pä etl annat sätt, hade det kunnat finnassädana möjligheter. Jagerkänner, vilkel var inne pä, all del här öppnar vissa konstitutionellaproblem, som kanske inle känns behagliga för någon part. 63 () replik: har förvisso rätt i atl det ärslor skillnad mellan å ena sidan alt begränsa konsumtionen av alkohol och tobaki och å andra sidan alt pruta på hjälpen till de fattiga länderna. Idet förra fallet är det fräga om all begränsa en konsumtion som f. ö. innebären väsentlig import och som innebär enorma skador i del svenska samhällel. Delär vår största lätt identifierade skadefaklor. har mage alt säga atl del har han inle sästort iniresse för. Han rent av polemiserade mot mig när jag sade alt det ärrimligt att arbeta för minskad alkohol- och lobakskonsumtion. Däremot vill hanbegränsa de pengar vi lämnar till de fatliga länderna, av hänsyn till värbytesbalans. Det finns en mängd andra poster, , i våraaffärer med andra länder som man i sä fall skulle kunna nämna, exempelvisturislvalutan för lyxresor. Om man vill litet grand främja rättvisan globall ivärlden, finns del en mängd poster som man skulle kunna attackera och som vorelämpligare att gå lill attack mol än u-hjälpen. 64 i (fp) replik; Tycker atl man skall ökastatsutgifterna, höja momsen, ta bort skattefondssparandet? Nej, det gör deinte. Men de ämnar inte rösta emol riksdagsuttalanden som innebär atl man skallöka statsutgifterna, höja momsen och la bort skattefondssparandet. Del ärdetta som gör det rikligl att hävda att moderalerna av poliliska laktikskälavser atl nonchalera riksdagsuttalanden när del passar dem. Men när riksdagenhar gjort ett ullalande om alt man skall spara 12 miljarder, då är det ettuttalande som skall följas benhårt. Den rikliga linjen är naturligtvis att man alltid skallfölja riksdagsuttalanden och inle nonchalera dem när det passar. Det är därfördel här i första hand inte är vad försöker göra det till, enkonstitutionell fråga, utan en fråga om anseende. 65KURT (): "Det går atl sänka skatten, om baraviljan finns", kunde vi läsa pä moderataffischer i en valrörelse för nägraär sedan. Även från mittenpartierna gjordes gällande att det fanns möjligheteratt sänka det totala skattetrycket. har som bekant ulvecklingen inle gått pådet här sättet, utan sedan vi fick borgerlig majoritet i har dettotala skattetrycket här i landet ökat så att vi leder skatteligan i helavärlden. Det här är nalurliglvis en mycket besvärande debatt, inteminsl för moderaternai, ocli därför brukar man när man blir pressad säga; Detberor inte pä statsskallen, ulan det beror på att kommunerna är oansvariga. Delär kommunalmännen som genom höjda kommunalskatter har åstadkommit alt vi harfåll denna ökning av skattetrycket. Detta är i stort sett riktigt, men då kommer denintressanta frågan; Är det egentligen kommunalmännen som av egen, fri vilja harhöjt kommunalskatten? Till väldigt stor del beror nämligen de höjdakommunalskatterna på beslul som har fattats i riksdag. Vi har lagtöver många nya uppgifter på våra kommuner. Den här delen av frågan skall jag inte vidare beröra, herrtalman, utan jag skall med utgångspunkt i min egen kommun, , som jagrepresenterar här i , visa vad förändringar i statsbidragen harinneburit ur kommunalekonomisk synpunkt. Jag börjar dä med de kommunalekonomiska effekterna av denminskning av de specialdeslinerade statsbidragen som regeringen har föreslagitoch borgerliga majoritet har genomdrivit bara under de senasle fyraåren. Den har totalt resulterat i att vi blir av med 138 milj. kr. Det motsvarar, herr talman, en utdebitering på . Det äralltså bara en effekt av den minskning av de specialdeslinerade statsbidragensom den borgerliga riksdagsmajoriteten har genomfört. Det finns massor av olika poster atl nämna i det härsammanhanget. Den kommunalekonomiska utredningens förslag resulterade i 25miljoner minus. Slopandet av bidragen till landstingen och de landstingsfriakommunerna vid övergången frän del gamla till det nya skallesystemet kostadeGöteborg 20 miljoner. Statsbidraget till skolbyggnader togs bort för några årsedan, och det kostade . Av hyresförlusllånen avskrevs hälften tillkommunerna, och det kostade 20 miljoner. Grundskolebidragen reduceradesfrån lill , och det kostade kommunen 15 miljoner. Den nu i budgetenföreslagna reduktionen av statsbidragen till barnomsorg, lill vårdskolor ochtill övriga skolformer kostar 35 miljoner. Detta ger tillsammans 138 milj. kr.och det motsvarar en utdebitering på , som jag redan sagt. Men del är inte bara förändringarna av dessaspecialdeslinerade statsbidrag som minskar den kommunala skattekraften och färkommunalekonomiska konsekvenser. Höjningen av grundavdraget isjälvdeklarationen . kommer alt påverkaskatteinkomsterna i kommunen fr. o. m. Den höjningen genomförs alltså föratl man skall sänka den stadiga skatten. Beslutet att dra in av skattenfrån juridiska personer gäller fr. o. m. . Dessa förändringar innebär förGöteborgs kommun etl skattebortfall på 150 milj. kr. Det motsvarar ikommunal skatteutdebitering. Senareläggningen av erhållandet avkommunalskatten kosiar kommunen 50 milj. kr. Tillsammans betyder dessaändringar att kommunen blir av med 200 milj. kr. Lägger man ihop reduktionerna av de specialdeslineradestatsbidragen och effekterna av de två punkter som jag här har tagit upp,finner man atl regeringen och den borgerliga majoriteten genom dessa beslul hartagit ifrån 400 milj. kr. Del motsvarar totalt enkommunal utdebitering på . Del är vad som redan har hänl, herr talman. har viunder fått uppleva något av en fars. Jag tänker på de olikadiskussioner som har förts om hur manskall kunna frysa den kommunala överlikviditet som föreligger. Regeringensursprungliga förslag innebar för en minskning av den kommunalaskallen med 106,9 milj. kr. Del motsvarar i höjd utdebitering.Moderaternas ursprungliga förslag skulle drabba i form av enminskning med 122 milj. kr., vilket motsvarar i utdebitering.Det socialdemokratiska förslaget innebär atl man inle skall la ifrån kommunernaderas pengar. I stället skulle pengarna frysas på etl konto i riksbanken.Kommunerna skulle få ränta pä pengarna och kunna använda dem vid ett senarelillfälle. Det förslaget skulle ha "kostat" 39,3milj. eller i utdebitering. Somvi vet framstod den göteborgske riksdagsmannen och vice ordföranden i moderatasamlingspartiet som en ståndaktig tennsoldat hela förra veckan.Han sade då: Det finns ingen möjlighet att vi kan ändra oss och göra upp medregeringen i den här frågan. Men så blev det slutligen en"kompromiss". Denna nya kompromiss mellan ä ena sidan ochå andra sidan mitlenparlierna ökar på koslnaderna för till167,3 milj. kr. Det motsvarar en utdebitering pä . Räknar man in delförslag om ytterligare reducering av statsbidragen som finns i budgetpropositionenblir den lotala effekten . Detär intressant atl jämföra denna kompromiss, som tydligen skall diskuteras ifinansutskottet efter återremiss, med regeringens ursprungliga förslag. Efteralt ha analyserat denna nya överenskommelse förstår jag att haraccepterat den. Kompromissen innebär nämligen en kraftig lättnad för de starkamoderatfästena och för höginkomstkommuner, t. ex. och , jämförtmed det ursprungliga regeringsförslagel. Idet av nu dikterade förslaget slipper kommun undan med4,7 milj. kr., vilket motsvarar i utdebitering. Enligt detursprungliga regeringsförslaget skulle man ha tagit av kommun 24milj. kr., vilket motsvarar . Dettaär mycket intressant. Den moderate riksdagsmannen från , tiUika viceordförande i moderata samlingspartiet, bor i kommun. Han har sett mertill sitt eget bäsla än till den valkrets och den kommun som han representerarhär i kammaren. Det är avslöjande. I kommun bor höginkomsttagare. Därfinns mänga direktörer som Ijänar . En sådan person får genomden senaste kompromissen . lägre kommunalskatt än enligl detursprungliga regeringsförslaget. En Volvo-arbetare i däremoi, somtjänar , får enligt denna kompromiss, som i realiteten är ettförslag från moderat håll, en höjd kommunalskatt med . Detförslag som har utarbetats bakom kulisserna och som skall behandlas iutskottet är ett exempel på alt , trots alt de inte sitter med iregeringen, styr den till . De inte bara styr den utan de håller också påalt lura skjortan av folkpartister och centerpartister. När nu mittenpartiernafär chansen att pä nytt pröva detta förslag i finansuiskoilel. tycker jagalt de verkligen skall sätta sig ned och undersöka vad det belyder för olikakommuner. har vi talat om statsskatt och kommunalskatt, men får vitydligen tala om en statskommunal skatt, för del innebär detta förslag. Den här överenskommelsen är också storsladsfientlig. Delär de tre största kommunerna, Slockholm, och , som drabbashårdast. Dessa kommuner fär ingen skatteutjämning. Därför är min fråga lillfinansutskottets borgerliga ledamöter; Hur mycket av de 300 milj. kr., som nihar sagt skall stå till kommunernas förfogande för atl klara de svårigheler somde råkar ul för, kommer storstadsregionerna till godo? Del vore intressant altfå vela. Låt mig, herr talman, få citera vad borgerlighetens starkeman i , kommunalrådet säger i gårdagens nummer avGöteborgsposten: "Skenheligt! Det vore rejälare att sätta ett kommunaltskaltetak för kommunerna som i ." Jag har själv i min civila gärning sysslatmed planeringsfrågor i kommuner, och jag vill gärna instämma medKommunförbundets verkställande direktör, som säger: Varför skall vi över huvudtaget hålla på med någon form av långtidsplanering i våra kommuner, när man pånågra limmar helt kan rycka undan grunden för den kommunala planeringsverksamheten?Det blir ju resultatet av della hattifnaltande. Det sker en övervältring avresurser från de rika kommunerna till de fattigare och en övervältring frän dekommuner som har ett bra skatteunderlag till dem som har ett lägre. 66KARIN (vpk): Under de är som vi har haft borgerligaregeringar har lönarbetarnas realinkomsier minskal kraftigt. Exempelvis har enindustriarbetare frän 1977 t. o. m. 1981 tappat av sin reallön.Under innevarande år räknar man med en ytterligare reallöneförsämring på . Samtidigl har utrymme för spekulation och geschäft ökatför de redan rika. Detta framgår tydligt av ökningen av finansiellatransaktioner, ökningen av börsvärdena pä aktier, bankernas stora vinster ochde privata fastighetsbolagens ökade rikedomar, osv. Allt detta är en logiskföljd av de borgerliga regeringarnas fördelningspolitik och rege-ringsunderslödda angrepp på lönearbelarna ochderas organisationer. Delta beskrivs sedan av regeringen som en positivekonomisk utveckling. Jag citerar nu ordagrant statsminister uttalandevid den allmänpolitiska debatten : "I flera avseendenhar den svenska ekonomins utveckling blivil positiv under 1981.Inflationstakten har kraftigt kunnai dämpas. För första gängen harinflalionen gäll ned . Del har varil en följd av aktiva åtgärder fränregeringens sida. En nyckelroll spelade höstens momssänkning, som förhindradeatl devalveringen fick slå igenom i form av höjda priser." Liknandepåståenden har vi hört i dagens debatt från regeringshåll. huruppfattas då denna beskrivning av den ekonomiska politikens utveckling avSveriges löntagare och övriga kategorier med smä inkomster, som har drabbats avde borgerliga regeringarnas s. k. svängrems- eller besparingspolitik? Har de isina ofrånkomliga utgifter märkt att regeringen bedrivit en polilik som syftarlill att begränsa inflationen? Deras erfarenheter säger dem all det förts enhelt annan politik som fördyrat deras levnadsomkostnader. a. har regeringeni stort sett salt prisregleringen ur spel och ordnat fritt fram förprishöjningar. Man har minskat livsmedelssubventionerna, vilkel kraftigtfördyrat den dagliga kosten, och på grund av den samlade ekonomiska politikenpå bl. a. skalle-, avgifts-, bostads-, hyres- och räntepolitikens område harinflationen skärpts. Inflationen kan i stor utsträckning sägas bero på beslulsom har faltals i enlighel med regeringens ekonomisk-politiska linje. Del endaregeringen lyckades åstadkomma med sina olika manipulationer var atl hindra atlinflalionsklausulen i avtalet mellan arbetsmarknadens parter löstes ul. Därmedkunde regeringen hindra atl lönlagarna fick sin rättmätiga kompensation förprisstegringarna. Om vi närmare granskar prisutvecklingen, finner vi atl delvisserligen är sant att höjningen av del totala levnadskostnadsindexel stannadeunder . Enligl pris- och kartellnämndens rapport blev höjningen 9,, så det var ingen särskilt kraftig dämpning av inflationstakten, vilketstatsministern gjorde gällande.