prot · G50981 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:81 Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun 1,§Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. 2 §Svar på frågorna 1981/82:246 och 251 om regeringens handläggning av planärenderörande kommun har frågat mig om vilkamotiv regeringen har för sitt beslut alt kräva fasiställelse av generalplan ochnybyggnadsförbud för de södra delarna av kommun, om regeringen nogautrett konsekvenserna innan beslutet togs och om några underhandskontaktertagils med kommunen före beslutet. har frågat mig vilka sakliga skäl jag anserföreligga för beslutet om nybyggnadsförbud. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Regeringen har i beslutet utnyttjat den möjlighel som 1972infördes i byggnadslagen att kräva fastställd generalplan för att tillgodoseett visst riksintresse, i det här fallet att de av statsmakterna beslutaderiktlinjerna för hushållningen med jordbruksmark följs. Syftet med beslutet äratt skydda åkermarken och skapa klarhet för både jordbrukarna och kommunen omden planerade tätortsutbyggnaden. Framför allt ifrågasätter regeringen de slorareserv- och ulredningsområden för lätortsändamäl som kommunen har förlagt påden bästa åkermarken - i kommunen och landet. Områdena är ungefär dubbell såstora som den mark kommunen själv räknar med behövs. Syftet med nybyggnadsförbudet är alt förhindra sådantbyggande inom planområdet som kan försvåra planens genomförande. Kommunen ell flertal tillfällen föregripit faslslällelseprövningen av detaljplanersom berört . Beslutet innebär inget totalstopp för byggande inom delberörda området, vare sig under den lid då generalplanen upprättas eller efterdet all planen har fastställts. En viss utbyggnad skall sålunda kunna ske avtätorterna inom planornrådel - men gränser skall anges för deras lillväxl.Länsstyrelsen har Orn regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun dessutommöjlighet alt ge dispens frän nybyggnadsförbudet. Ända har samråd skett mellan staten och Skånekommunernainom ramen för den fysiska riksplaneringen bl. a. jusl när del gäller alttillgodose kravet på alt hushålla med jordbruksmarken. Därvid har krifikframförts mot kommuns planer för utbyggnad på jordbruksmarken. I övrigtinformerade kommunen om regeringens beslul innan delta fattades. 2 (); Jag tackar statsrådet för alt honhar svarat på min fråga. har här redovisat de skäl som hon anserföreligga för att man skall lägga byggnadsförbud på ca en tredjedel av Malmökommuns markområde och därtill kräva en fastställd generalplan. Hon menar allskälen är sakliga. Jag vill påstå att de främst är byråkratiska. Regeringen använder plötsligt en paragraf i byggnadslagensom inle tidigare använts när det gäller markområden av denna omfattning ochsom i själva verket inle skall behöva utnyttjas. Tydligen skall denna paragrafdessutom utmönstras ur den bygglag som är under arbete. Del beslut som regeringen har fattat kommer att innebära ökadbyråkrati, med åtföljande merarbete för kommunen och , ovisshet ommöjligheterna att få byggnadslov och förseningar i planarbelet. När det talas om kris för byggandet här i landet, dåtillgriper regeringen nya regleringar och restriktioner. Här har regeringen med i spetsen slagitlill i blindo, utan de förtroendefulla konlakter med de kommunala myndigheternasom borde ha legat till grund för handlandet. Del råder i total politisk enighet om dengeneralplan som nu har förkastat. Del är en enighel som harkunnat uppnås sedan moderalerna 1975 lillsammans med begärde enomprövning av de förslag till regionplan som då förelåg. Därmed inriktades justplaneringsarbetet på ett ökat skydd för jordbruksmarken inom den södra delenav . Hade lyssnat på kommunens företrädare ochMalmös politiker, tror jag inte atl delta märkliga beslut hade kommit tillstånd -åtminstone hoppas jag det. Men har tydligen inleförtroende för, eller är inte på talefol med, ens den egna representanten nerei , del folkpariistiska kommunalrådet. Del som har skett är en byråkratisk klåfingrighet utanlike. Vart tog vackra tal om minskad byråkrati vägen? Och vad blevdet av alla stora ord om decentraliserat beslutsfattande, om att vi måste gekommunerna ökade möjligheter att själva bestämma? Nej, det är nog så, attsedan den moderate planministern lämnade regeringen upphördeliberaliseringen och även förmågan och viljan atl lyssna på kommunerna ochderas företrädare. BirgitFriggebo talar vackra ord om den goda jorden, och det skall man Detfinns anledning lill del. Men i den generalplan som har antagit och somBirgit har underkänt, har jordbrukets intressen verkligen inte trättsför nar eller trampats på tårna. Kanske har trampats på tärna? 3 (): Herr lalman!Jag ber atl få tacka bostadsminislern för svaret. Del är elt uppseendeväckande och anmärkningsvärt beslulsom regeringen har fattat när den har krävt fasiställelse av generalplan ochdärmed också nybyggnadsförbud för samma yta framöver. Beslutet grundar sig pä en paragraf i byggnadslagen somaldrig har använts, då den har ansetts innebära alltför stortingripande i den kommunala självbestämmanderätten. I en sådan situation bordeman åtminstone kunna kräva atl regeringen grundar sill beslul pä utomordentligtstarka sakskäl. Några sådana sakskäl finns inte, vilkel förmodligen ocksäbostadsministern i efterhand har begripit. Bostadsminislern anför två skäl i sitt svar. För detförsta säger hon att kommuns anspråk på mark innebär atl mycket storaarealer högvärdig jordbruksmark skulle behövas för tätorlsändamål. Regeringenoch bostadsminislern har därvid utgått från all de arealer som i generalplanenhar markerats som utrednings- och reservområden skall tas i anspråk förbebyggelse. Detta är, vågar jag hävda, en avsiktlig snedvridning av kommunensutbyggnadsambitioner. Del har aldrig varii kommunens avsikt all bebyggasamtliga ytor som har markerats som utrednings- och reservområden. Ombostadsminislern hade bemödat sig alt läsa generalplanen - och inte enbartstuderat kartan - samt i övrigt satl sig in i kommunens planeringsarbete, hadehon inte kunnat dra den slutsats hon nu har dragit. I sitt svar säger bostadsminislern alt syftet mednybyggnadsförbudet är att förhindra sådant byggande inom planområdel som kanförsvåra planens genomförande. Då frågar jag: Vem kan bäst genomföra planen? Ärdet kommunen, som har utarbetat densamma, eller är det genom dekret uppifrånsom planen skall genomföras? Det andra skälet som regeringen anför är att kommunenflera gånger skulle ha överträtt bestämmelserna vid schaktning. Även här harregeringen fel. har det varil akluellt atl schakta inom deberörda områdena. I det ena fallet hade kommunen fullt laglig rätl all beviljaschaklningslov. I det andra fallet var del fråga om eu visst missförstånd,eftersom en lag hade trätt i kraft innan schaktningen verkställdes. Regeringens beslut får utomordentligt allvarligakonsekvenser. Del gäller sysselsättningen, byggnadsverksamheten, servicen ochden totala kommunala ekonomin. Regeringen har så alt säga lagl en död handöver elt område som, även om man slår vakt om jordbruksintressena, innehållerbetydande ulbyggnadskapacitel - kanske den enda - för kommunen. Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun Del är riktigt atl det här är ett ovanligtbeslut. Men det är situationen i som har motiverat del. Till grund förden fysiska riksplaneringen ligger ju också förutsättningen all man i vissafall skall stärka bevarandeintressena. Bakgrunden för beslutet är framför allt detmarkhushållningsprogram som kommun via har skickat in tillregeringen, där del visas intressezoner och ulredningsområden som är dubbell såslora som kommunen själv säger sig vara i behov av. Kopplat till densituationen är naturligtvis också hur dessa frågor har hanterats i kommunen.Man har lämnat dispenser, man har schaktat ulan tillstånd, och i samband med deplaner som man nu håller på all förverkliga i visar det sig atl man ävendär - nu igen - har lämnat sig själv dispenser, innan länsstyrelsensfaslställelseprövning har kommii till stånd. Man kan visserligen säga attkommunen har rätt att ge dispenser, eftersom den har fått länsstyrelsensuppdrag atl göra del. Men del är litet uppseendeväckande attprövningsmöjligheien, när statsmakterna skall pröva planerna, är undanröjd -jordbruksmarken finns inle längre på plats. Därmed blir ju prövningen enskenmanöver. Det sades här att beslutet skulle ligga som en död handöver området. Men det faktum atl nybyggnadsförbud har utfärdats medför inledetta. Att lägga nybyggnadsförbudet har inle heller varit det primära syftet,utan del har varit alt få en fastställd generalplan. Om det skall vara någonmening med beslutet, bör man ju lägga ett nybyggnadsförbud , sä inte undanröjer möjligheterna att få en ordentligt fastställd plan. Beslutet kommer inte att innebära något totalstopp,eftersom man får bygga inom fastställda stadsplaner och eftersom länsstyrelsenkan ge dispens. 5OLLE (): Det är jusl detta som jag menar är byråkrati.Nu skall man ta i bruk ett omständligt dispensförfarande i stället för altklara ut detta med en gäng genom ett besök i och elt förtroendefulltsamtal med kommunalpolitikerna där. Statsrådet säger att man här har slora intresse- ochutredningszoner. Bedömer statsrådet del verkligen så, alt dessa skulle varahotade av bebyggelse just nu? Det är hell orealistiskt att tro det. Frågornakring de här utrednings- och intresseområdena kan ju lösas om man pratas vid,och man behöver alltså inte lägga byggnadsförbud pä en tredjedel av stadensmark. Vad säger dä planverket om Malmös antagna generalplan? Lålmig citera ur det yttrande av som rör den aktuellautvidgningen säger; "Planen innebär all utbyggnaden i söder påsikt begränsas och alt fortsatt tillväxt inriktas mot öster, vilket syneslämpligt med hänsyn till bl. a. hushållningen med jordbruksmark. Nägolalternativ för Malmös utbyggnad som inle berör brukningsvärd jordbruksmarkfinns inte." Fär jag i det här sammanhanget fråga; Vad har planverketsagt om de åtgärder i form av byggnadsförbud och begäran om fastställdgeneralplan som regeringen har vidtagit? Har hört planverket,när hon nu inte vill tala med kommunen? berör ocksä frågan om eventuella planer päutfyllnader i som ersättning för jordbruksmark och säger;"finner det angelägel att en ulredning härom kommer till ständ.Utredningen är omfallande och genomförandel kommunalekonomiskt belastande. Dåsyftet är att bevara jordbruksmark, som är ett riksintresse, bör enligtplanverkels mening regeringen ta upp förhandlingar med kommunen i dennafråga." Jag vill fräga; Vad har regeringen gjorl i det fallet? Härtalades om förhandlingar. Tycker att maktspråk är en brautgångspunkt för förhandlingar? Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun 6LARS-ERIK (); säger bostadsminislern atl det alltidfinns möjligheter fill dispens. Det är väl bra sä långt, men det finns ingagarantier för att ansökningarna beviljas. Osäkerheten härvidlag är ellallvarligt hol mol sysselsättningen, ekonomin, servicen och planeringen iMalmö. Det är ändå fräga om en tredjedel av kommunens samlade yta, och detgäller ett område som egentligen är det enda utbyggnadsområde som finns i Malmöoch som man , vill jag hävda, lagt en död hand på. Detta är en uppfattning som inle bara samtliga partier ikommunen har. Även byggare, företagarföreningen. Hem och iOxie har denna uppfattning. berörde planeringen i och delbyggande som är pä gång där ute. Det sker ett bostadsbyggande som sedan längeär planerat för alt ge tillräckligt underlag för service i Oxieområdet. Manplanerar också ell skolbygge i för alt man framöver skall slippa bussning.Är det dessa planer som bostadsminislern vill sioppa när det gällerulvecklingen av bostadsområdet i ? Lät mig sedan ta upp en fräga som jag inte hann med i milltidigare inlägg. Regeringen har fattat ett beslut av långtgående och ingripandekaraktär ulan att ha haft några som helst underhandskontakter med kommunen. Manhar inle ens bemödat sig om att ta reda pä planeringsläget i kommunen och långtmindre besökt kommunen för alt sätta sig in i frågan före beslutsfattandet.Della är ett ytterst anmärkningsvärt handlande. Det strider också molintentionerna i förslaget till ny bygglag om samråd före beslut. Så handlägger man inte allvarliga frågor. Hadebostadsministern skött frågan på ett seriöst sätt, hade vi inte fåll dekonsekvenser som har uppställ. Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun Samråd har skett inom ramen förden fysiska riksplaneringen. Detta är inle nägon ny fräga vare sig förregeringen eller för kommun. säger all dessa intresseområden inle skalllas i anspråk. Men varför lägger man då ul dem i markhushållningsprogrammel ochi generalplanen? Då kan man i sä fall lika gärna la bort dem. Dennaargumentation stämmer inte riktigt. Någon död hand är det inte fräga om, eftersom man kanbygga pä fastställda stadsplaner. Man kan få dispens. Då svaras det alt detinte finns några garantier. Men man har aldrig några garantier ens för all fästadsplaner fastställda. Det är alltså inle nägon som helst skillnad. Kommunalråden i har varit uppretade. Jag kan delvisförstå del; del aren naturlig reaktion. Men de är trots allt ganska isolerade.Jag har fält en mängd päringningar, brev, blommor och telegram frän människorrunt hela landet, som sagt att det här var det bästa beslut som de sett påmånga herrans är. 8 (); Del måste väl rimligen vara sä alt om manlägger byggnadsförbud på en så slor del av kommun, så är det därför tror att del finns en betydande risk för atl del skall byggas på den markenpå intresse- och utredningsområdena. En sådan risk finns verkligen inte. hade kunnai hanteras på ett helt annat sätl. Jagmenar att markhushällningsplan och en generalplan skall vara en inventering somkartlägger problemen och intressekonflikterna. Men att kräva fasiställelse aven sådan inventering och kartläggning innebär bara ökad byråkrati. Del är försti det fortsatta detaljarbetet som man har atl avgöra vilka intressen som harföreträde. Del är en ren beslraffningsfilosofi när om att man här har brutit mot bestämmelserna och att vi därför mäste gåtill väga på delta sätt. Därför måsle hon ta till sä hårda ord som - för atlcitera själv - alt del "skall vara djävligt krångligt altförstöra miljön". Låt mig citera i ell sammanhang där detinle förekommer några kraftord. Del gäller regeringens skrivelse tillriksdagen. Jag kanske får återkomma fill detta, eftersom min taletid nu ärslut, och bara ställa frågan; Tycker inte att hon borde halagil personlig kontakt med kommunens företrädare? 9 (); Bostadsministern måste ändå medge attbeslutet skapar en betydande osäkerhet beträffande planeringssituationen iMalmö kommun. Det är väl också syftet med beslutet - all lägga en hand pä deltaområde i kommun och förhindra byggande i området innan generalplanenfastställts. Annars kan det inte vara någon avsikt med alt fatta ett sådantbeslul över huvud laget. säger all del är isolerade reaktioner frånnågra kommunalpolitiker som hon har mött. Men del är inle fråga om någraisolerade reakfioner. Det är reaktioner från Hem och , byggareoch företagarföreningar. Det är dessa reaktioner som har mött. Beträffande konsekvenserna av beslutet: Det är inte bara iOxie som man fär allvarliga konsekvenser. Man får konsekvenser när del gällerdel planerade gasprojektel, där gasledningarna skall gå just genom de områdensom man nu har beslutat om byggnadsförbud för. Man får konsekvenser i Bunkeflo,där del är planerat ett visst byggande för att ge underlag för service. Och manfär konsekvenser i belräffande rekreationsområdet där. Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun Syftet är inte atl skapa oklarhet utantvärtom att skapa klarhet om vad kommunen har för möjligheter i framliden attklara sin tätortsulbyggnad. Det är inle meningen alt man skall stanna vid deexakta gränser som finns . Det gäller klarhet för kommunen om vilketplaneringsunderlag som finns på och att man inte skall behöva prövadet i samband med varje detaljplan. Och del gäller klarhet för jordbrukarna omde skall väga investera i sin mark eller inte. Reaktioner i från Hem och -självfallet blir del reaktioner när man går ut och säger atl måsle byggnadsarbetena läggas ned. Men så är det ju inte. Dessareaktioner har kommit pä helt felaktig information - man har läst tidningar. Jag tycker alt borde ha läst på litetgrand, innan han tar upp en diskussion här i kammaren om de bitar som är heltutklarade . Gasledningar har ingenting medbygglagstiflningen atl göra. De prövas över huvud laget inte viabygglagstiflningen utan följer annan lagsfiftning. De har alltså inte med denhär frågan all göra. 11OLLE (): För att skapa klarhet vill först ha av oklarhet. Jag vill fortsätta med det citat av somjag inte hann med i milt förra inlägg. I regeringens skrivelse 1981/82:29 sägsi ell beslul angående markhushållningen i ; "Enligt vad som föreslås i promemorian behövs delinte någon ny samlad redovisning från kommunerna av ett markhushållningsprogramför . Del fortsatta arbelet med markhushållningen bör i huvudsak kunnainordnas i kommunernas löpande planering och bedrivas i de former och med detsamrådsförfarande som normalt tillämpas enligl byggnadslagstiftningen." Beslutet är daterat . Tycker BirgitFriggebo all det som skett rimmar väl med vad som sägs om normallsamrådsförfarande? Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun Jag har inle fåll svar. Tycker inte atldel hade varil bra med personlig kontakt och diskussion av de här frågorna,innan man klämde till med detta beslut? Här var det inte tal om samråd längreulan om maktspråk. 12 (): Jag nämnde några punkter där del skapasosäkerhet i kommun. Det gällde och gasprojektel. Jag skulle kunnafortsätta uppräkningen av sädana punkter där man menar atl del finns osäkerhet,och jag är övertygad om att skulle fortsätta all backa och sägaatt det alltid finns möjligheter till dispens. Men folk i Malmö- byggare ochandra - litar inle på de möjligheterna. Och det är naturligtvis fullständigtklart att de inte kan göra det heller. Dä skulle det inte finnas nägol syftemed beslutet om nybyggnadsförbud för de här områdena i kommunen. Sedan, : Den klarhet som bostadsminislernefterlyser hade hon kunnat fä, om hon hade åkt ner till lillsammans medsina medhjälpare och satt sig in i den kommunala markplaneringen, innan honfattat sä långtgående beslut som hon nu har gjort. Vi har ganska många tusen ärenden att hanterai departementet . Och i den fräga som del nu gäller har vi osedvanligtslor kännedom om bakgrunden. Därför är det inle nödvändigt alt åka ner tillMalmö för att skapa sig en bild av de faktiska förhållandena. Faktum kvarstår atl man har dubbell sä stora reservområdenän vad man faktiskt behöver. Man litar inte på prövning, dispensgivning och annatsådant, påstår . Prövningen skall ju ske enligt de regler somfinns fastlagda i byggnadslagstiftningen. Det är klart atl man aldrig har någonhundraprocentig garanti ens för atl få stadsplaner eller byggnadsplanerfastställda av . Dispenserna kommeratt prövas precis på sammasätt, med en lämplighelsavvägning mellan behovet av och önskemålet atlfortsätta utbyggnad och behovet av atl spara jordbruksmark. 14 (): Tusen ärenden var det - och samfidigterkänner att delta är ell enastående beslut. Krävs det inle atlman inför ett sådant här enastående beslut tar kontakt med vederbörandeinstanser? Vad sade planverket inför det här beslutet, ? haft ärendet uppe för alt ge råd till regeringen i frågan? har talat om all bygga igen hälen i Malmö- är en bombad stad. Ja, visst är den bombad av del här beslutet - delåstadkommer säkert mycket skada, menar jag. som bostadsministervet mycket väl vilka svårigheler det är atl bygga pä enstaka tomter i en stadmed höga kostnader för marken, höga räntekostnader för byggandet; man kan inlebygga industrier där, man kan inte bygga villor där. Man måste ha en ordentligtklar bild av förutsättningarna för planeringen. Jag tycker att vad planverketlidigare har sagt i sitt yttrande till regeringen stämmer ganska bra medverkligheten där nere. Varför tog inle kontakt med kommunoch med planverket? 15 (): När det gäller dispenserna blir jag mer ochmer förvånad över bostadsminislerns yttrande. Hon utlovar dispenser för det enaoch det andra projektet. Totalt omfattar väl nu dispensmöjligheterna samfligade projekt som kommunen har haft i sin planering. Därmed kan man fråga sig: Vadvar syftet med beslutet att utfärda ett nybyggnadsförbud, om man skall gedispens pä alla områden? Det är en konstig hantering. Det var ett uppseendeväckande beslut, som varförstasidesstoff i de flesta fidningar. Jag anser att det var ett såuppseendeväckande och anmärkningsvärt beslut att regeringen borde ha haftunderhandskontakter med kommunerna. Det borde man åtminstone kunna kräva av enfolkparfistisk bostadsminister, som stär för närdemokrati. Om regeringens handläggning av planärende rörande Malmökommun Jag utlovar inga dispenser. Jag bararedovisar den formella möjligheten att fä dispenser prövade i länsstyrelsen.Därvid skall den vanliga lämplighetsprövningen ske mellan behovet av att byggaut och att ta i anspråk jordbruksmark. Jag gör ingen prövning i sak av vilkadispenser som sedan skall ges. När det gäller bombhälen i kommun så har jag träffatmånga människor som ställt frågan: Varför avviker sä mycket från andrakommuner i landet och varför sker det ingenting? Det kan ibland vara vissa svårigheter att bygga på enstakatomter, men det är faktiskt så att det i hög grad är kommunen själv som ägeroch disponerar dessa markutrymmen. Det har varit en kommunalpolitiskstridsfråga nere i kommun, varför man inte använder denna mark mer. När blev planverket något slagsrådgivare till det moderata samlingspartiet? 17OLLE (); Det brukar vara så att man iregeringsställning tar råd av fackmyndigheter. Man gör ju det i andraavseenden, och man inhämtar yttranden t. ex. över de byggnadsplaner som skullefastställas. När man nu skall gä till ett enastående beslut, är det då intevikligl att ta råd av fackmyndigheter och dessutom höra kommun? Jag harännu inte fått svar pä frågan, varför inte åker ner och talarmed företrädare för kommunen innan ett sådant här beslut fattas. När del talas om att bygga pä bombad mark, sä vet BirgitFriggebo mycket väl att det har skett en utflyttning från som gör att detinte är så eftertraktat att bygga mycket dyra hus med höga hyror. Det kännerBirgit till. Sedan vet också att de borgerligapolitikerna i 8 protokoll 1981/82:80-84 Om principerna för utvisning till - alltså oppositionspolitikerna - klart harredovisat all man skall försöka ta den marken i anspråk i första hand innan manbygger på jordbruksmark. 18 (): Ingen kontakt med kommunen. Inget råd avfackmyndigheten. Bostadsminister är "sig själv nock", somvi säger i . Det är dyrt att bygga i innerstaden, bostadsministern. Detkan kanske bostadsministern rätta till genom att sänka koslnaderna inyproduktionen och bevilja frikostiga lån för markförvärv. Jag tycker inte att det är lönt att fortsätta den härdiskussionen. Jag har fått svar pä mina frågor. Det finns inga sakliga motivför regeringens beslut. Man har inte utrett konsekvenserna, och man hade intetagit kontakt med kommunen, innan beslutet fattades. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1981/82:233 om principerna förutvisning till har frågat mig om det ärförenligt med svensk rättstradition att verkställa utvisningar avassyrier/syrianer till militärdiktaturens . Regeringen har i flera sammanhang givit uttryck för sininställning till militärdiktaturen i . Jag behöver inle upprepa del här. Vad gäller assyrierna/syrianerna från haremellertid inget framkommit som tyder på alt deras allmänna situation somreligiös minoritet har försämrats efter militärkuppen. Det finns därför ingenanledning att enbart på grund av militärkuppen i lata assyrier/syrianersom grupp få stanna i .