prot · G50941 · 1981-12-31 00:00:00 — Från vänsterpartietkommunisternas sida har vi gjort del. Vi har redovisat och är beredda attområde för område och departement för departement redovisa hur vi vill klaradet hela ekonomiskt och få del att gå ihop. Del borde känna fill.Jag tycker att man skulle kunna sluta med de här klyschorna att vissa parfierinte skulle känna något ekonomiskt ansvar, osv. Den debatten borde vi kunnaavföra från dagordningen. Statsbidraget till kommunala bostadstillägg, m. m. 22NILS CARLSHAMRE (m): Jag vill ge rätt i att dettainnebär en ekonomisk försämring för pensionärerna. Det står ingen strid om det.Vad frågan gäller är om det är en försämring som i dagens läge kan ansesförsvarbar. kommer också barnfamiljerna in i diskussionen, som dealllid gör. säger; Vi skall klara båda grupperna. Vi skallundvika alt försämra för pensionärerna, och vi skall undvika att försämra för barnfamiljerna. Det är bara det, att när man på det sättet "sveperihop" pensionärer och barnfamiljer och betraktar dem som någon sortseftersatt grupp, skall vi komma ihåg all vi talar om 5,5 miljoner människor avde 8 miljoner som bor i . Pensionärer och barnfamiljer utgör tillsammans5,5 miljoner människor. Alt tro att vi kan ospecificerat behandla dem i klumpsom en ekonomiskt eftersatt grupp är en illusion. Det är i så fall hela svenskafolket som måste skonas. Sedan vill jag också säga till att det ärriktigt att det bara är som uppbär oreduceral bostadstillägg. Det var justde jag beskrev. Del är dessa, alltså de sämst ställda, som harungefär de inkomster jag relaterade. De övriga har högre inkomsterän så, och det är därför deras bostadstillägg är reducerade. De har, som vinämnde i ett fidigare sammanhang, . , och ändå uppbärde behovsprövat hustrutillägg. Del är helt enkelt inte sä att alla pensionärer, som tagnai klump utgör 1,8 miljoner människor utgör det ekonomiska bottenskiktet iSverige. Det var så en gång, men det är inte så . Men rätt stora grupperav aktiva, förvärvsarbetande människor - med eller utan barn - skulle faktisktbetrakta det som en betydande ekonomisk lättnad, om de hade . imånaden alt röra sig med sedan hyran och skatten var betald. Man kan alltså inte räkna på del viset. Vad vi hävdar, imotsats till och , är all här finns ett litetutrymme - del är alltså inte särskilt stort - som man utan alltför dåligtsamvete vågar ta i anspråk, när vi faktiskt måste försöka få kontroll översamhällets utgifter. Statsbidraget till kommimala bostadstillägg, m. m. 23ARNE (); Jo, , vi har nog räknat ihop vilkastatens kostnader skulle bli om vpk:s förslag går igenom. Det skulle bli mångafler miljarder i underskott. Likadant skulle del bli om de av propåerna genomfördes; del skulle också då bli väsentliga kostnaderför staten. Om man kommer med förslag till åtgärder som skallförstärka statens ekonomi och ständigt möter reservationer och motstånd ochinte får något konstruktivt förslag om vad man i stället skall göra för att ökastatens ekonomiska beredskap, hur skall man då kunna åstadkomma någon lösning? Det gäller ju i alla fall anfingen att genomförabesparingar eller att skaffa fram pengar, och del måste naturligtvis drabbanågon. Men alltid när det drabbar någon är oppositionen framme och gör sig tillbästa vän med dem som drabbas. Man säger; Vi skulle absolut inte åstadkommanågon försämring för er. Då vill jag fråga och ; Tror niverkligen alt regeringen skulle ge er det här propagandamaterialet alldelesgratis inför ett förestående val, om del inte vore absolut nödvändigt förlandets ekonomi? Precis som en grammofonskiva som hakat upp sig kommer det frånoppositionen samma invändningar, dvs. att vi förstör för de sämst ställda, m.m. Jag beundrar er uthållighet i detta osakliga argumenterande, men längre kanjag inte sträcka mig i min beundran. 24ULLA JOFLNSSON (s); Jag är, , inte rädd förvalrörelsen och debatten om folkpensionärernas och andra pensionärers förmåner.Jag har upplevt 1976 och valrörelser med löften från bl. a. entidigare socialminister från att det inte skulle bli några försämringarför folkpensionärerna. Hur skulle vi kunna ta ifrån våra pensionärer någraförmåner, sade man från . Men gör man det. Jag vill tala om att när vi väckte våra motioner omutgiftsläckning, så täckte vi med andra besparingar de utgiftsökningar vi villeha. Men det är inte lätt för oppositionen all hänga med i regeringensbesparingsplaner. Här kommer del ena förslaget efter det andra som innebär drar in förmåner för grupper som behöver stöd. Det är alltså inte lätt föross att hänga med, men ett är vi säkra på; de skall ha sina rättigheter som harfått dem. De har ju fått dem av en borgerljg regering och med vårt stöd. Kan niinte ens hålla på de rättigheterna, då tycker jag all del är synd om er. Sedan tycker jag, , att vi skall tadebatten om barnfamiljerna när den familjeekonomiska utredningen ochensamförälderutredningen är färdiga. Då kan vi ta debatten här i kammaren. rör inte 5,5 miljoner barn, utan det rör de sämst ställda barnen, och demskall vi ta diskussionen om då. diskuterar vi de sämst ställdafolkpensionärerna. 25 (vpk); Jag skall falla mig kort. Jag skall bara tillArne säga att i anslutning till den proposition som ligger till grundför del belänkande om ekonomisk-politiska åtgärder som vi nu behandlar väcktevi kommunisterna en parlimolion, nr 57. Jag rekommenderarden till läsning, . Av motionen framgår att budgetmässigl ledervpk;s förslag inte till något större budgetunderskott än regeringens förslag.På s. 22 i den mofionen finns det en sammanställning av vpk;s förslag iförhållande till regeringens förslag. Jag rekommenderar den sammanställningentill studium, . Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (ändrade regler för statsbidrag till kommunallbostadstillägg) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 155 förreservation 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (hustrufillägg) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 67 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (föräldrapenning för tillfällig värd av barn)Utskottets hemställan bifölls med 245 röster mot 67 för reservation 3 av NilsCarlshamre m. fl. Föredrogs betänkande 1981/82:11 omvissa frågor rörande konlrollmakt m. m. 26GUNNAR i (m); I regeringsformen 1 kap. 4§ står det attriksdagen skall granska rikets styrelse och förvaltning. Om denna paragrafsäger i sin kommentar att konlrollmakt ombesörjsav själv vad det gäller det rent politiska ansvaret och i övrigtgenom mera fackbetonade organ; justitieombudsmännen och revisorer.Enligt Holmberg-Sljernqvisl är de statliga myndigheterna, av vilka vi nu haröver 300, "oberoende" av riksdag och regering. Regeringsformens 12 kap. handlar om konlrollmakten. Om densäger alt den utgår frän . Del gäller i första handregeringen, både dess allmänna politik och dess verksamhet som högsta verksamhetskall numera främst la sikte på regeringens verksamhet som högstaförvaltningsorgan, medan som sådan kan behandla den allmännapolitiken. Kontrollen av myndigheter under regeringen utövas inte av riksdagenutan av de av valda organen JO och revisorer. Men de görnumera i allmänhet bara uttalanden. 12 kap. 1 § regeringsformen stadgar attkonstitutionsutskoltet skall granska statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning. Regeringens beslutsfattande föregås avberedningsålgärder och åtföljs av verkslällighelsålgärder. Statsrådensansvarighet gäller frän ärendets inkomst till beslutets verkställande. 7 kap. regeringsformen handlar om regeringens arbete ochregeringsärendena. 2 § där ger en summarisk grundlagsreglering av begreppetregeringsärende. 1 samband med dechargedebatten log jag uppfrågan om den enligt min mening alltför formella definitionen av"regeringsärenden". Exempelvis ansåg jag att del var en ganska viktigregeringshandling när statsministern i samband med arbetsmarknadskonfliktenkallade upp herrarna för att bedem och ändra ett beslut som de redan hade fallat. Mendet var inget ärende som hade "kommit in", utan ett som hadegenererats inom regeringen. Över regeringsärendena skall föras protokoll, men påsenare år har man fåll ett intryck av att de reella regeringsärendena framförallt bokförs genom pressmeddelanden snarare än genom protokoll. Vad min mofion 1980/81:363 beträffar, där jag begärt enutredning om förbättring av möjligheter att granska bl. a. destatliga myndigheternas förvaltning, så avstyrker konstitutionsulskollel denunder hänvisning till pågående utredning av den statliga förvaltningen liksomav JO, och den som gjorts beträffande revisorer. Vi har för många utredningar, vi har för mångaledamöter i dem och vi har för långsam arbetstakt här i landet. Låt mig sägaatt jag skulle vilja rekommendera regeringen all i större utsträckning användaenmansul-redningar och tidsbestämda mandal - , högst tolv - men igengäld med full arbelsfid och koncentration på uppgifterna. Då kanske vi inteskulle behöva avslå så många motioner. Åt de mer än 300 statliga myndigheterna har också alltstörre delar av normgivningsmakten kommit att delegeras, och har judessa verk både beslutanderätten och verkställigheten i sin hand i enlighet medde av dem själva fastställda normerna. Detta har skett samtidigtsom den juridiska kompetensen inom verken riskerar att urvattnas. harsjälv inte ansett sig kunna göra något åt delta. Läget är därför det, att vihar revisorer som en nyttig sakrevision men med relativt klenaresurser jämfört med t. ex. riksrevisionsverkel. Vi har JO som utövar juridiskfillsyn men i stort sett bär svärdet förgäves och får nöja sig med det Vi har regeringen som inte får utövaministerstyre och mestadels håller sig visligen borta från detta. Och vi harriksdagen som inte får diskutera enskilda beslut. Forskarna har under och i forskningsrådsnämndens regi ansett sig kunna konstatera att bakomvarje beslut i politiska organ ligger i praktiken och 100tjänstemannalimmar. Deras konklusion är att tjänstemännen har allt inflytandeoch nästan inget ansvar. Politikerna har allt ansvar och nästan ingetinflytande på besluten. Min bestämda känsla är att vi riskerar all fåett oreglerat och ett oregerligl myndighelsvälde här i landet. De som drabbasär medborgarna. kontrollmakt på medborgarnas vägnar är enligt minmening för Svag och för litet avskräckande. Den nya författningen har, somkonstitu-tionsulskollets ordförande ofta understrukit, lyft tillposifionen av första statsmakt. Jag har under mina år här i kammaren bibraglsett intryck att saknar erforderliga resurser all fullfölja uppgiftenatt granska rikels styrelse och förvaltning, särskilt den senare komponenten,som grundlagen föreskriver. Min motion 1980/81:363 ger uttryck för denmeningen. finns del inte något dokument som jag har lust attyrka bifall till, men min förhoppning är att jag genom alt återkomma i ärendetmöjligen kan få att karska upp sig en smula och leva upp till vadåtskilliga medborgare förväntar sig av oss. 27BERTIL FISKESJÖ (c); Det här utskottsbetänkandet behandlar någramotioner som tar upp direkta och indirekta kontroll avförvaltningen. Det är ganska givet alt det med en omfattandeförvaltningsapparat, vars beslut är av stor betydelse för många människor, ärviktigt att har en god kännedom om hur förvaltningen fungerar ochockså har möjlighet all kontrollera den. Förvaltningen omsätter ju bl. För människorna är del naturligtvis lika viktigt attförvaltningen är öppen och föremål för fortlöpande insyn. Det är etträttssäkerhetskrav. Utskottets ärade ledamot i anser altdel är dåligt ställt med möjligheter till kontroll och insyn. Minuppfattning är all det kanske ändå inte är så illa ställt. Del finner man omman gör sig besvär med att utnyttja de insynsmöjligheter som verkligen finns.Vi har inom den svenska förvaltningen en omfattande såväl intern som externkontroll. Vad gäller har vi flera olika möjligheter. Vi harriksdagsrevisorerna, som kan gå in på vilka områden som helst och som numerarapporterar sina erfarenheter till . Deras rapporter kan ocksåföranleda ytterligare reaktioner från riksdagsledamöternas sida. Vi hardessutom riksdagsutskotten, som man inte får glömma bort i sammanhanget.Riksdagsutskotten har genom den sakområdesindelning som gäller godamöjligheter att följa utvecklingen inom de förvaltningar som faller under resp.utskotts kompe- 6 protokoll 1981/82:39-41 Jagtror att det är en genomgående ambifion hos riksdagsutskotten all veta vad somhänder inom deras områden. Som ett gemensamt organ för såväl allmänhet som riksdag finnsockså , som dels granskar särskilda fall, dels genom inspektion ellerpå annat sätt undersöker rutinerna i olika verk. En viktig del av kontrollenutgörs av det fortlöpande riksdagsarbetet, inte minst av de fråge- ochinterpellafionsdebatter som i så riklig mängd förekommer i kammaren. Till de direkta eller indirekta kontrollorgan som slårtill förfogande har vi också dem som formellt sorlerar underregeringen, t. ex. justitiekanslersämbetet, ochstatskontoret. Utfallet även av dessa granskningsorgans verksamhet är lätttillgängligt för ledamöter och kan alltså ligga till grund för olikaslag av aktioner i . Vi har således i själva verket ett ganska omfattandekontrollnät, som vi också som riksdagsledamöter kan använda oss av. Det finnsnaturligtvis trots detta många goda skäl för att då och då granska dekontrollfunktioner som finns. Förvaltningen ändrar karaktär, och nya problemuppkommer, inte minst genom datatekniken. Ingenting är över huvud taget så braatt det inte kan göras bättre. har vi faktiskt under hela 1970-lalet haft en nästanfortlöpande utredningsverksamhet på det här området, där utredning efterutredning har granskal de olika kontrollorganen. Utskottet hänvisar ibetänkandet till en del av det som just nu är på gång. Det gällerförvaltningsutredningen, som bl. a. skall göra en allmän översyn av de pricipersom reglerar förhållandet mellan de politiska organen och förvaltningen, ochtjänsteansvarskommiltén, som bl. a. har all la upp frågan om JK:s och JO:smöjligheter att ingripa mot fel och försummelser inom förvaltningen. Del ärutredningar som är i full gång med sitt arbete. Dettahar gjort att utskottet rent allmänt varit restriktivt mot molionsförslag omnya utredningar. Det kan inte vara särskilt vettigt att i alltför storutsträckning parallellutreda samma frågor. I ett avseende har emellertid utskottet utlovat enutvärdering, såsom framgår av betänkandet. Den gäller JO;s verksamhet. Delfinns härvidlag en del uppslag, som inte direkt faller underförvaltningsulredningens uppgifter men som kan vara värda att ta fasta på.Eftersom det i realiteten är som skriver direktiv för ensådan utredning, har vi dock inte velat dra i gång den ulan förstnär vi rätt noggrant hunnit arbeta igenom vad den bör syssla med. Detta bör viförhoppningsvis klara av . Jag tror inte - för att direkt anknyta till en av defrågeställningar tog upp - att vi kan hitta något enhetligtkontrollsystem som är enkelt och smidigt och fungerar bra i alla sammanhang. Vifår nog vänja oss vid alt använda olika instrument. Jag tror att det för depolitiker som verkligen vill ägna sig ål de här sakerna redan finns myckel godamöjligheter att la fram material.Det är alltså inte så all polifiker är hjälplösa i förvallningstjänsle- Nr41 männens händer, om de inte själva av olika skäl väljer att vara det. Med detta, fru talman, ber jag all få yrka bifall tillutskottets förslag. 28GUNNAR i (m); Som kommentar till vad Berfil Fiskesjö sadevill jag bara säga att han som ordförande i konstitutionsulskotlei naturligtvishar lätt alt se problemen uppifrån. Jag brukar i olika sammanhang-vare sig detgäller det medicinska planet eller något annat - vilja vända på sådana härorganisationsmodeller och försöka se dem underifrån, ur de enskildamedborgares synvinkelsom anser sig ha blivit offer för en felakfigmyndighetsutövning och som vänder sig till oss enskilt eller som ledamöter avkonsfilutionsutskottel. Jag har ingen anledning att polemisera motkonstitutionsulskottets värderade ordförande. Jag hoppas och tror alt vi ifortsättningen av vårt gemensamma arbete i utskottet skallkunna föra den härfrågan åtminstone en liten bit framåt. 29 (); Jag tror inte alt del är någon skillnad mellanGunnar och mig när det gäller intresset för medborgarnas möjligheter atthävda sin rätt gentemot förvaltningen. Vi bör alla här i huset försöka kommamed förslag fill organisationsformer för förvaltningen som kan leda till allförvaltningen fungerar så öppet och från den enskildes synpunkt rättvist sommöjligt. Svårigheterna uppslår när man skall försöka hitta nyaformer för kontroll. Det visar sig ofta att de som kommer med förslag tror altdel här finns en fågel Fenix, som med flaxande vingar kan resa sig ur askan.Del tror inte jag. Vi får nog arbeta vidare med att förbättra de instrumentsom redan finns. Där kan man naturligtvis hitta en hel del att göra, men jagtror inte att vi kan komma fram till några revolutionerande nyheter. Vi har juändå i vårt land en mycket väl fungerande förvaltning jämfört med de allraflesta länder. Vi har t. ex. en nästan hundraprocentigt okorrumperadförvaltning. Det finns vissa risker med att målaupp en bild som inte svarar mot verkligheten. Vi bör akta oss för alt svartmålai onödan. 30GUNNAR i (m): talade nu om nya former avkontroll. Jag är inte speciellt angelägen om nya former av kontroll. Däremotskulle jag gärna vilja ha fill stånd en effektivisering av de befintligaformerna av kontroll. Som jag sade i vårens dechargedeball skulle jag t. ex.vilja att regeringen bokförde även åtgärder som inte är formellaregeringsärenden på ett sådant sätt, att man ulan långa förhör kan få reda påvad som har förevarit. Vi kanske också borde granska om del inte vore skäl attpå något sätt revidera de begränsningar som vi själva har ålagt oss i fråga omriksdagens och dess organs möjligheter attagera beträffande enskilda myndigheters handlande. Anf.31 (): Jag vill bara erinra om att förvaltningsutredningen sysslar med justden här avvägningen mellan förvaltningarnas suveräna område och poHtikernas.Det här är i och för sig ingen ny fråga - den har diskuterats i omgångar i vårtland ända . Det kan naturligtvis finnas fördelar med enmera politiserad förvaltning, att således en större del av statsförvaltningenligger hos statsdepartementen. Men det finns också uppenbara nackdelar med detsystemet. Varje utredning som fidigare har sysslat med dessa frågor har kommit tillden slutsatsen, att det från allmänhetens synpunkt är en fördel att riksdag ochregering i huvudsak fattar generella beslut, medan man överlämnar tillämpningeni de enskilda fallen åt en opartisk förvaltning. För min del tror jag att detkrävs myckel goda skäl för att man skall frångå denna grundläggande princip ivårt förvaltningssystem. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 8§ Information till röstberättigade utlandssvenskar Föredrogskonstitutionsulskottets belänkande 1981/82:14 om informafion tillröstberättigade utlandssvenskar. 32 (); utförliga betänkande nr 14 visar att del är enmycket angelägen fråga som de båda folkpartimotionärerna ochEsse har väckt när de för fram till diskussion ärendet ominformationen till röstberättigade utlandssvenskar. Ibetänkandet redovisas en rad åtgärder som har vidtagits föratt bättra på denna information, och konstitutionsutskoltet är givetvis fulltmedvetet om hur viktigt det är för en vital demokrati att informafions-flödetär fritt och når fram fill de människor som skall la polifiskt ansvar i deallmänna valen. Både den valtekniska informationen och den rent allmännainformationen om svenska samhällsförhållanden - båda lika nödvändiga för denröstberättigade - går här hemma fram till mycket stor del genom dagspressen,och det framgår av betänkandet att dagspressen också svarar för en väsentligdel av denna information till de röstberättigade utlandssvenskarna. Flödetav dagspress ut över världen till svenskar förmedlas till myckel stor delav en av de föreningar som är nämnda i betänkandet, nämligen förSverigekonlakt. Den har verkat i snart tre . Den harunder årens lopp moderniserat sitt namn - som var i utlandet och alltså är förSverigekontakt- och även delvis skiftat verksamhetsområde. kan man sägaatt den allra största delen av föreningens verksamhet består just i attförmedla dagspress ut till medlemmar. Medlemmarna är inte bara enskildapersoner. Det är också ullandssvenska insfitufioner, företag, skolor,missionsstationer och kyrkor. Denna förening slår inför det perspekfivetalt den måste upphöra med större delen av sin verksamhet från den 1 januari1982, därför att den då förlorar sin tjänsiebrevsrält. Det kan inte vara rimligt att på del sättetstrypa ett informationsflöde som är mycket väsentligt för våra utlandssvenskar.Utan all ställa något säryrkande begagnar jag ändå fillfällel att understrykahur vikfig denna förmedling av dagspress är, samfidigt som jag uttryckerförhoppningen att regeringen, när den nu skall ompröva beslutet alt ta ifrånföreningen dess tjänsiebrevsrält, behandlar dispensansökan myckel positivt. A vdragsregler för egenavgifter 33 (); Jag skall bara göra några korta noteringar: Konsfilulionsutskottetsbetänkande är enhälligt. Det finns inte ens ett särskilt yttrande. själv deltagit i utskottsbehandlingen. Han står bakom betänkandet med sittnamn. Tjänstebrevsrättenär en fråga som inte ligger under vårt utskotts handläggning. Jag ber, fru talman, att utan några speciella piruetter fåyrka bifall fill utskottels hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 9 § Avdragsregler för egenavgifter Föredrogs skatteutskottets betänkande 1981/82:9 omavdragsregler för egenavgifter, m. m, (prop. 1981/82:10), 34KNUT (): I proposition nr 10 föreslås vissabegränsningar av skyldigheten att betala egenavgifter fill socialförsäkringenm. I samband härmed föreslås också att vid beräkningen av pensionsgrundandeinkomst m. m, underskott i jordbruk inte skall få kvittas mot överskott i ettannat jordbruk, Samma regler skulle då också gälla i fråga om rörelse. Skälettill denna begränsning är att den försäkrades skydd från ATP A vdragsregler för egenavgifter reduceras eller helt försvinner. Därtill sägerdepartementschefen att ett slopande av kvitlningsrätlen förenklar regelsystemetoch underlättar administrationen. Enligt min uppfattning är inget av dessaskäl så gångbart att det mofiverar en ändring av nuvarande bestämmelser.Nackdelarna är däremot påtagliga. Minskningen av ATP-skyddet, som jag förmodar ärhuvudskälet till ändringsförslaget, skall ses mot bakgrund av all förelagarenfår betala av inkomsten i egenavgift för alt få ett skydd som blottskall kosta . Del finns också anledning påpeka att förslaget, som är hämtatfrån pensionskommittén, där det blott avser ATP, här gäller även övrigaegenavgifter. Del är en given sak att det är tacknämligt medförenklingar i regelsystem och administration. Dock synes dessa inte vara avnågon särskilt stor omfattning och får självfallet inte vara huvudmotivet föratt införa tvivelaktiga förändringar. Jag skall nu be all få redovisa några av de nackdelar somvi reservanter anser förslaget vara behäftat med. De nya reglerna gynnar förvisso inte småförelagandel, somär så viktigt och som regeringen i andra sammanhang är noga alt vilja slå vaktom. Det skall nu bli högre sociala avgifter för dem som bedriver verksamhet iolika rörelser, av vilka någon går med förlust. Detta är beklagligt, eftersomdet självfallet finns legala och naturliga skäl att bedriva verksamhet i olikarörelser. Ett sådant kan vara alt en företagare startar en ny rörelse, somsärskilt inledningsvis ofta kan gå med förlust. Del nya förslaget stimulerarsåledes inte nyförelagandet, lika litet som begränsningarna i rätten tillunderskottsavdrag som den stora skatteuppgörelsen som bekant innebar. Vidare blir det en väsentlig försämring föregenföretagaren, enskild firma eller handelsbolag, i förhållande tilldriftsformen aktiebolag. Det är extra olyckligt att denna försämring kommersamtidigt som minsta tillåtna aktiekapital höjs från .