prot · G50937 · 1981-12-31 00:00:00 — Det har snart gäll , mende frågor det här gäller har inte blivit mindre aktuella utan kommer att varamycket vikfiga . De aktuella frågorna gäller försurning avmark och vatten. För vpk;s del behandlas yrkande nr 1 i vår stora miljöpolitiskamotion 1980/81:1094. Där påyrkas att regeringen låter utvärdera redan vidtagnaåtgärder mot försurningen och gör en inventering av möjliga nya åtgärder ienlighet med vad som anförts i motionen. Vad anförvi då i motionen? a, följande: a. sammanfattaerfarenheterna av försöken med kalkning, b. utvärdera resultatet av försöken, enligt 1976 årsriksdagsbeslut, att halvera industrins svavelutsläpp, c. undersökamöjligheterna att förse samtliga svenska raffinaderier med avsvavlingsmöjligheter, alternativt föreslå obligatoriskrökgasavsvavling i större befintliga olje- och koleldade anläggningar, d. värdera den forskning som redan gjorts om sambandetmellan ensidig barrskogsodling och ökad försurning, e. värdera befintlig kunskap om kväveoxiders försurandeinverkan i miljön, f. förslag frän regeringen, inom ramen för konventionenom långväga gränsöverskridande luftföroreningar, om hur man kan utöva påtryckning på de länder som undertecknat konventionen att minska de försurande utsläppen ifrån källor i dessa länder. Vad svarar då jordbruksutskottets majoritet på dessapropåer i motionen? Jo, man svarar först med en beskrivande utskottsskrivningpå två och en halv trycksida, där man söker tala om vad som gjorts och kommeratt göras i försurningsfrågan. Sedan kommenteras motionerna på nästan tretrycksidor. Vad säger utskottsmajoriteten i sak? Jo, i den beskrivandedelen av skrivningen framhålls försurningen av mark och vatten som ett av vårakanske allvarligaste miljöproblem, ett miljöproblem som är särskilt allvarligtför och , därför att vår berggrund och vår mark är sådana att dehar liten förmåga att neutralisera surt nedfall. Ett fortgående surt nedfall resulterardärför i en allt snabbare sänkning av pH-värdel i mark och vatten. Man påpekaratt det också pågått en naturlig process i vår nordiska miljö ända sedanistiden, innebärande att surhetsgraden sakta ökat. Man säger alt människans aktivitet i hög grad har skyndatpå denna process. Man påpekar vidare att tre fjärdedelar av det sura nedfalletöver kommer från utländska emissionskällor. Åtgärder mot försurningen,som alla partier här i landet och de olika berörda ländernas regeringar iprincip är överens om, är både en nationell och en internationell fråga. Vad gäller svenska åtgärder så hänvisar utskottet tillriksdagsbeslutet . Det beslutet syftade till delsgenomförande av kraftfulla nationella åtgärder för alt minska försurandeutsläpp, dels internationella initiativ för att förmå alla länder att genomföramotsvarande åtgärder. De nationella försurande utsläppen skulle minskas tillsamma nivå som de hade . Beslutet innebar också att manskulle söka restaurera redan försurade sjöar och vattendrag genom kalkning. I fråga om internationella åtaganden hänvisar ulskottettill miljökonferens, som uttalade att det ena landet inte fickmiljömässigt störa ett annat lands område genom sina utsläpp till miljön. Manhänvisar också fill ett bilateralt avtal mellan och DDR omminskning av de båda ländernas luftföroreningar. Dessutom hänvisar man till attSverige ratificerade den konvention om långvägagränsöverskridande luftföroreningar som tidigare hade undertecknat ochriksdagen godkänt. Slutligen anmäler man att den harbeslutat inkalla en konferens i medrepresentanter för de länder som har anslutit sig till denna konvention. Försurning av mark och vatten Nr 37 Sedan redovisar ulskottsmajoritetenen skrivelse från och Torsdagenden av den 1juni 1981. Med de tilltänkta regeringsåtgär- 26november 1981 derna med anledning av denna skrivelse anserutskollsmajoriteten att motionerna är tillgodosedda och att deras yrkanden därmed kan avslås av Försurning av mark och vatten De förslag som ställs i de tvä verkens skrivelse är i ochför sig bra och går i vår motions riktning. Frågan är bara i vilken gradregeringen vid sin behandling av de ställda förslagen kommer att sätta dem iverket. Regeringen aviserar en proposition i ärendet redan under nu innevaranderiksmöte. Man menar att eftersom då får möjlighet att ta ställningtill ett regeringsförslag, finns det inte anledning att redan nu binda uppregeringens propositionsarbete genom bifall till några motionskrav. Här får jaganmäla en avvikande mening, som det brukar heta. Jag menar att ett tillkännagivandefrån till regeringen i enlighet med den till utskottsbetänkandetfogade reservationen skulle utgöra en lämplig riklningsgivare ipropositionsarbetet. Bifalls reservationen, tillgodoses också vårt motionsyrkandetill väsentlig del. Med den motiveringenyrkar jag också bifall till den reservation som är fogad vidjordbruksutskottets betänkande nr 9. 86BÖRJE (): Jag vill erinra intresserade och ivrigamotionärer, mot regeringen kritiska talare och givetvis hela kammaren, om attregeringen lägger fram en proposition i försurningsfrågan under detta . Utsläppen av svaveldioxid och kväveoxid medför att denbiologiska aktiviteten i sjöar skadas eller försvinner. Det viktigaste för attbegränsa skadorna är att minska de försurande utsläppen. Dessa frågor harbehandlats vid ett flertal tillfällen i jordbruksutskottet och i kammaren. En avde viktigaste miljöfrågorna är vad som långsiktigt händer med vår skogsmark,vårt jordbruk och våra sjöar, som är sä hårt exponerade för luftförsurningen. Utvecklingen har gått snabbi, obehagligt snabbt, sedan deförsta vaga rapporterna kom 1967 om att vattnet i vissa sjöar höll på att blisurt och att fiskar inte trivdes - uppgifter som vi hadesvårt att tro på och ännu mindre kunde fatta vidden av. har problemen blivitglobala. De rör luft, sjöar, vattendrag, grundvatten, dricksvatten, åkermarkoch skogsmark. är det FN:s miljövårdskonferenshölls i . Den ordnar då på regeringsnivå enkonferens om försurningsproblemen. skall till dess utarbeta en rapportom lägel. var det en konferens på Elmia i ,om försurning. Den kan ses som en mönstring inför den kommanderegeringskonferensen av de resurser värt land har. Ute i länenpågår också en intensiv verksamhet för att bl. a. söka kartläggaförsurningsgraden i sjöar och vattendrag inom resp. län. och experimentell verksamhet pågår för att finna nyametoder att reparera där skador har uppstått. Tekniken att rena utsläppen vid1. ex. kolkraftverk förbättras undan för undan, och det är givelvis den allraviktigaste åtgärden. Allt sker i en ständig kamp med de ekonomiskaförutsättningar som råder. i kommun blir teknisktmest avancerade kolvärmeverk, meddelar informationsbladet Kolinformation.Kritiker replikerar naturligtvis att den uppgiften bara understryker hurdåligt det är med reningsiekniken på andra håll i världen. Jag anser det dockangeläget att tacksamt notera hur kampen mot försurningen förs på skildafronter, i vårt land likaväl som på andra håll. Via vet vi att problemetaktualiseras i världen f. ö. I belänkandet som vi nu har till behandling harjordbruksutskottet haft att ta ställning till ett flertal motioner. Med hänvisningtill att regeringen under innevarande riksdagsperiod kommer med en propositionom försurningsfrågorna har utskottsmajoriteten föreslagit att skallavslå motionerna eller lämna dem utan åtgärd. I regeringsförklaringen tillårets anfördes att ett långtidsprogram med åtgärder mot försurningenkommer att läggas fram. Till utskottsbetänkandet har fogats en reservation från desocialdemokratiska ledamöterna. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan idess helhet och därmed avslag på den socialdemokratiska reservationen. Det antyddes att minoriteten i utskottet skulle ha ettstörre intresse för försurningsfrågorna än vad utskottels majoritet har kunnatredovisa. Det uttrycktes ungefär så att socialdemokraterna pratar mindre änandra och gör mer än regeringen i den här frågan. Vi tycker nog från majoritetens sida attregeringen och då är mycket aktiva. Det framgår av detfylliga utskottsbetänkande som föreligger. Jag vill nämna några punkter i reservationen. a. harsocialdemokraterna när det gäller en plan för kolproduktionen sammanfattat vadde tyckte för när fastställde energipolitiken.Tanken är tydligen att det skall vara en större statlig maktutövning motkommunerna när det gäller takten i och formerna för kolintroduktionen.Socialdemokraterna tror kanske inte själva att detta har någon störrebetydelse för svavelutsläppens storlek. Socialdemokraterna har för vana att skriva in ordet plan isina reservationer, även när det finns andra sätt att åstadkomma det man vill.För lade fast riktlinjerna för kolintroduktionen.Jämfört med regeringens proposition skärptes miljökraven då, och riksdagenhemställde hos regeringen att nästa redovisning av miljöfrågorna i samband medkolanvändning skall läggas fram 1982 i stället , Efter det riksdagsbeslutethar och regeringen att arbeta. Som jag sagt tidigare,vet vi också att regeringen kommer att lägga fram förslag när det gällerförsurningsfrågorna. Försurning av mark och vatten Försurning av mark och vatten Det medges att utskottet har avståttfrån att nu grundligt behandla samtliga mofioner i försurningsfrågorna,eftersom vi vet att det kommer ett regeringsförslag. Så brukar vi kunna göra isådana här fall. Socialdemokraterna kan ju knappast mena att de med sinrelativt korta reservation på ett femtontal rader skall få till stånd enomprövning av energipoltiska beslut . Del kan noterasatt socialdemokraterna då hade en något annan uppfattning, framför allt närdet gäller avvägningen mellan statlig maktutövning och planeringbeträffande kolintroduktionen. Hållningen är något mjukare i reservationen änvid tidigare tillfällen. Beträffande kalkning av sjöar och vattendrag vill jag sägaatt regeringen kommer att redovisa sin bedömning av det förslag som lagts framav och . När socialdemokraterna i en annan del av reservationenmenar att bör ge regeringen till känna att den här redovisningenskall komma fram, är det helt poänglöst, tycker jag, eftersom alla ledamöter avutskottet vet att propositionen kommer . Jag har själv tillsammans med motionerat iämnet, men liksom utskottet i övrigt tycker jag det är helt rimligt att vibehandlar de här frågorna dä propositionen ligger på bordet, i den mån vi interedan har gjort det då vi behandlade energipropositionen . nämnde också att socialdemokraterna ärmycket angelägna om bilaterala kontakter. Det har vid tidigare fillfällenförekommit en ganska ofruktbar debatt, tycker jag, mellan socialdemokraternaoch oss när det gäller värdet av den internationella konventionen motförsurning resp. bilaterala kontakter mellan olika länder. Alla är vi överens om hur värdefull konventionen är. I sinreservation har socialdemokraterna nu valt ett mycket' mer återhållsamt tonfallän tidigare när det gäller att framhäva betydelsen av bilaterala kontakter. Mensådana har vi ju, och de skall givetvis också utnyttjas både av regeringen ochpå myndighetsnivå. Jag yrkar med detta bifall tilljordbruksutskottets hemställan på samtliga punkter. 87ÅKE WICTORSSON (s) replik; redovisar den intensivaverksamhet som pågår ute i länen och det arbete som sker på nivå. Bl.a. hänvisar han till . Det är riktigt att det är en stor aktivitet ute i länen,därför att man är allvarligt oroad över den situation som håller på att uppstå.Det är också riktigt att är ett gott exempel pä hur man kan lösareningsproblemen för ett kolkraftvärmeverk. Men, , Igelstaverketuppfyller de krav på avgasrening som vi i vår reservation kräver att man skalllägga fast från sida. Om det nu är så förträffligt vidIgelstaverket, varför skall vi då inte också vara beredda att upphöja denreningsgraden till en normsom skall tillämpas i fortsättningen? Den faktiska situationen är ju Nr 37 att man i deärenden som har handlagts efter riksdagsdebatten har den tillämpatnaturvårdens mera skärpta inställning när det gäller miljökrav i 26 november1981 praktiken.Men vi skulle alltså i inte vara beredda att följa upp den _ Försurning av mark och vatten försöker föra ett resonemang om att visocialdemokrater i större utsträckning än den borgerliga majoriteten skullevilja utöva makt gentemot kommuner på det här området. Det är ett försökalt sno till frågan på ett sätt som inte är rimligt. Det är självklart att ettcentralt regeringsbeslut är en form av maktutövning. Men det är i den härplaneringen minst lika mycket fråga om ätt ge kommunerna ett underlag, ge demen hjälp, ge råd för att de skall kunna lösa frågorna. Det är inte alls säkertatt vi skall ha ett kolkraftvärmeverk stå och puttra i varje kommun, utan vikanske bör sträva efter att finna lösningar som omfattar något större områdenän de enskilda kommunerna. Och del är den samlade bedömningen som viefterlyser, när vi kräver den här planen. säger; Vi vet att regeringen kommer attredovisa sin bedömning av frågan. Han säger också att det är poänglöst attkräva att förslag om kalkningsåtgärder och över huvud taget en plan motförsurning skall föreläggas , eftersom vi vet att det kommer förslagfrån regeringen. Det är möjligt att litar så intensivt påregeringen att han kan vara nöjd med delta. Jag upplever däremot inte saken såalt man kan vara nöjd. Det här skulle då inte vara den första proposition sommanglas sönder i regeringsarbetel och aldrig kommer till . Så till diskussionen om bilaterala avtal. Jag vet interiktigt vad det skulle vara för ofruktbar diskussion som förts där. Vad vibegär är att man skall sätta i gång och försöka träffa bilaterala avtal med deländer som är de största föroreningskällorna för oss i avvaktan på attkonventionen verkligen fungerar. Vi vet att del kommer att ta väldigtlång tid innan konventionen fungerar, och jag har väldigt svårt att förståvarför vi då skulle avvisa tanken på att få till stånd bilaterala avtal. Det räcker inte, ,med att prata. Del gäller också att försöka komma fram till några resultat avdet här pratet, och det är detta vi efterlyser. 88BÖRJE () replik; Jag skulle nästan ha lust alt fråga ÅkeWictorsson; Tycker verkligen att det inte har kommit fram någrasom helst resultat - om vi räknar , närmiljövårdskonferensen hölls här, och fram ? Jag tycker för att det kommit fram en hel del viktiga resultat, men frågan är av så storbetydelse att det behöver komma ännu mer. Det är vi överens om. Jag vill alltså betyga att vi innerst inne är överens omvikten av att dessa saker bearbetas mycket noga. Jagharnaturligtvis, , ett förtroende för regeringen när det Försurning av mark och vatten gäller dessa saker. De anspråk ställt på att detskall komma bestämmelser i eft tidigare skede än regeringen ursprungligen tänktsig i energipropositionen tyder på att man på den sidan verkligen är aktiv. Det är förslås värdefullt alt de tekniska möjligheter somkommer fram blir ännu bättre än regeringen kunnat tänka sig. Del är nämligen såatt de som arbetar med den tekniska utformningen av kolvärmeverken är angelägnaom att inte komma över dessa värden. De försöker på alla sätt altkomina så lågt som möjligt. Det får vi vara tacksamma för. Framgångarna kommerju andra kolvärmeverk fill del . Vi äröverens om att konventionen är bra. Vi har bilaterala avtal tecknade med länderna i våromvärld, och de utnyttjas givetvis. Jordbruksministern har varit mycket aktiv iatt besöka de olika länderna och hålla kontakten och försöka påverkautvecklingen. Vi ligger ganska långt framme i vårt land i förhållande tillmånga andra länder, och det behöver vi göra när vi har dessa möjligheter. uppmanade bönder att kalka, precissom om de inte skulle veta vad som är ekonomiskt bäst för dem. De kalkar nog iden utsträckning som deras ekonomi tillåter. Jag tror inte de behöver någrapekpinnar i det avseendet från den socialdemokratiska utskottsminorile-ten. 89 () replik: Det finns faktiskt utredningar som klartredovisar att vi inte kalkar tillräckligt på åkerjordarna häri landet. Det vardetta faktum jag ville notera i riksdagsdebatten, eftersom det indirektmedverkar till att försurningen får svårare effekter på grundvatten ochytvatten än vad som kanske vore nödvändigt om vi hade en kalkningsverksamhet. Jag erkänner gärna att en del beror på att lantbrukarnainte har tillräcklig vetskap om behovet av kalkningsåtgärder, men jag villepeka på den faktiska situationen. 1 övrigt var svarett enda instämmande i den socialdemokratiska reservationen. Det enda jagsaknade var ett bifallsyrkande från hans sida. 90BÖRJE () replik; Det är ju så att kommuner, företag ochenskilda människor nu bättre än vet vad de har att rätta sigefter när det gäller energipolitiken och kolintroduktionen. Efter folkomröstningen har det varit möjligt att nå ettbrett samförstånd om de viktigare riktlinjerna för energipolitiken, som hängersamman med den fråga vi nu diskuterar. Socialdemokraterna vet ju att denenergipolitik som förs i allt väsentligt ansluter sig till det alternativ somde själva företrädde i folkomröstningen. Deras försök att blåsa uppenergipolitiska åsiktskillnader mellan de socialistiska och deicke-socialistiska partierna är inte så vanliga, men när de förekommer bör detunderstrykas att åsiktsgemenska- pen pådetta område är omfattande. Den gäller även kolpolitiken och Nr 37 inställningen till försurningen. Vi hartillräckligt med viktiga, principiella skillnader i svensk politik för alt kunnaavstå från att skapa ytterligare motsättningar utöver dem som redan _ ''""- Försurning av Jag hoppas att vi med gemensammakrafter i fortsättningen kan arbeta för mark ochvatten bättre förhållanden beträffande försurningsproblematiken i vårt land och i den övriga f. ö. 91HANS (); Jag vill börja med att eftertryckligt instämmai motionsledes framförda varning för en försurningskalaslrof ochlägga till alt den katastrofen kan komma att bli av globala mått och inte baradrabba oss i . Det är tyvärr ingen överdrift att påslå attförsurningsproblemet håller på att bli en mänsklighetens ödesfråga. Går viutanför vårt lands gränser finner vi att redan i mer än en tredjedelav skogen är skadad eller död. I har sedan 1950-talel 120 000hektar skogsmark skadats. I får vi precis samma bild. Och inteblir eländet just mycket bättre av att sedan träden försvagats insekterna såatt säga ger dem nådastöten. Om vi tänker på de senaste årens osedvanligt rikanederbörd förefaller det onekligen litet egendomligt att - som man gör - talaom torka, men torkbilden får vi fram, eftersom organismerna skadats så, aftderas förmåga att ta upp näring ur mark och vatten nedsatts. har marktäckets förråd avkalcium, kalium och magnesium påtagligt minskat. Sannolikt är del försurningensom lakat ur marken. Jag säger sannolikt, eftersom våra kunskaper om alltförmånga led i den processen än så länge är så ofullständiga att man får varalitet försiktig i sina uttalanden. Jag kan väl förslå dem som tycker att fögamålmedvetenhet har kännetecknat våra styrandes handlingar när det gäller att fåbukt med försurningen. Men det är tyvärr så att vi, just därför att vi vet sålitet, måste plocka faktorer som påverkar processen från en mängd olika håll,och det lar tid innan man kunnat samla upp alla faktorerna, och indela dem ilagom behandlingsbara kategorier-innan man alltså kan komma med klara besked omhur det skall bli. Vi får tyvärr finna oss i att det går långsamt. Jag tyckerockså alt det går inte bara långsamt- det går skrämmandelångsaml - men det ärnu tyvärr en gång så. Vid pH-värde förändras sjöarnas växt- ochdjurliv, och artsammansättningen ändras. Vilka arter som slås ut och i vilkenomfattning detta sker beror på pH-förhållanden, syrgas- ochterhperalurför-hållanden, tungmetaller - för att nu bara nämna några av alla demiljöfaktorer vi har att ta hänsyn till. Om vi för att få ett mått på förstörelsen jämföralkalinitelen, dvs. markernas och vattnens förmåga att stå emot försurningen,med den som var 1975-1979, finner vi enligt naturvårdsverketatt buffringsförmågan bara är av vad den var . Försurning av mark och vatten sydöstra , i västra , i och inorra . Man vågar knappast fråga sig hur det kommer att se ut om 10-20år. Gör vi ingenting, utan fortsätter att handla som omnaturlagarna vore någonting som vi bara genom att trycka på en voteringsknappkunde ändra som det passar en tillfällig politik, då riskerar vi att svaret påfrågan blir just den katastrof som har talat om. Men får vi ytterligare fart på forskningen i samarbete överalla jordiska gränser, så att vi också i handling kan omsätta resultaten, trorjag inte alt vi behöver se allt i svart. Just när det gäller deninternationella delen kan man f. ö. hänvisa till att årsbok iår helt ägnats den sidan av saken. Utskottet har avstyrkt motion, inte därföratt utskottet inte skulle dela hans åsikter, utan därför att forskningen redanär på gång. Samma sak gäller f. ö. motion om somsärskilt försöksområde. och dess naturvårdsenhet är någonting avföregångare i facket och har satt i gång undersökningar av försurningen avvattentäkter, man har provfiskat och undersökt kvicksilverhalten i fisk, manhar utrett frågan om skogstillväxtens förändringar, om lavarna, omtungmetallerna vanadin och nickel. Man har vidare i kontrollprogrammet förKarlshamnsverket tagit med effekten av utsläpp av svaveldioxid, vanadin ochnickel på omgivningarna i en undersökning som kommer attförlägga dit ned. - Ja, jag skall inte gå mera in i detalj, men det kan välaldrig skada med en liten antydan här om att alla dessa undersökningar inte fårstoppas av brist på medel - det gäller ju i sista hand vår möjlighet attöverleva. Det kan också vara på sin plats att stryka under vad ulskottet haranfört, nämligen att det utgår från att den forskning som bedrivs avnaturvårdsenheten i fortsätter. Vi kan nog vara överens om att det är betydligt dyrare medrestaurerande än med förebyggande åtgärder. Till de sistnämnda hör främst enradikal reduktion av utsläppen både hos oss och i utlandet - vi får väl i dettaavseende se vad den försurningskonferens som skall hållas i nästa år.kan komma till. Till dess har ju regeringen också signalerat ett långtidsprogram. Den omständigheten att vårt sura nedfall till störstadelen kommer utifrån får inte leda till passivitet hos oss - och harsannerligen inte heller gjort det. Av utskottets betänkande framgår att detmera är en fråga om personliga och ekonomiska resurser än om idéer till hurproblemen skall tacklas. Vi måste ha klart för oss att det här inte får finnasnågra heliga kor. Jordbrukets försurande gödselmedel måste hållas under uppsiktlika väl som skogsbrukets gödsling av marker med sura gödselmedel. Men än en gång: Det är förebyggande åtgärder som behövs,mer än restaurerande. De restaurerande må sättas in på kort sikt. Kalkning, t.ex., är det enda medel som vi känner till för att snabbt höja pH-värdet. Men vivet än så länge inte allt om de negativa följdföreteelser som kan komma därav. Jag vill lämna några siffror medanledning av den diskussion som här förekommit om kalkningens betydelse. Baraungefär en tiondedel av åkrarnas försurning kommer ifrån de sura nedfallen. Niotiondedelar förorsakas av ökat skördeuttag och sura gödselmedel. 600 000 tonCaO är vad som behövs för att man skall motverka försurningen. I dagkalkar vi med . Vi har ett ackumuleratkalkbehov på mer än 2 milj. ton, Kalkning mellan vart sjunde och vart tionde årär ungefär vad som behövs för alt vi skall kunna hålla surhetsgraden uppe.Detta innebär inte att de sura gödselmedlen behöver utdömas utan vidare. Manhar den jord där man använder försurande gödselmedel under en visskontroll. Man kan när man har försurat jorden lägga kalk på den och därmedockså utnyttja denna egenskap som jordförbättringsmedel. Problemet är tyvärr inte så enkelt att vi skulle få buktmed försurningen bara genom att förbjuda de sura gödselmedlen. Jag menar dock.som sagt, att dessa inte får vara något slags helig ko, som vi inte får ge osspå. Vi måste vara beredda att också beträffande den införa något slagsrestriktioner, om forskningen visar att det är nödvändigt. Skall vi på läng sikt bota all försurning medkalk, räcker knappast ens och till.