prot · G50969 · 1981-12-31 00:00:00 — Frågan har väckts av en person somverkligen arbetar med frågor av den här karaktären, och jag tycker nog aft denkan förtjäna att begrundas. Jag är medveten om att det inte är regeringen som beslutarom vad som skall receptbeläggas. Men jag kan tänka mig att statsrådet i frågasom tydligen - vilket gläder mig ~ har spelat en aktiv roll i de härsammanhangen också kan ha ett intresse av frågan ur den här aspekten. Jag vill gärna till slut konstatera det som statsrådetAhriand säger, att vi i kammaren har uttryckt olika meningar omvissa väsentligheter. Det känns då angeläget att få stryka under statsrådetAhrlands uttalande, att vi i den här frågan är rörande ense. Jag tror också att vi kan vara överens om att det ärviktigt att den opinionsbildning som bedrivs av folkrörelser av olikakategorier i det här landet och runt om i världen kan fortsätta. Och denöversättning som tydligen blir ett faktum är en viktig del i de svenskaorganisationernas insatser. Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1981/82:203 om länsläkarorganisationen i har frågat mig om jaghar möjlighet att för redovisa läget på länsläkarfronten och vadregeringen avser att företa sig i saken. har beslutat att länsläkarorganisationen skallavvecklas. uttalade därvid att en regional hälsovårdsorganisationinom landstingen bör ersätta länsläkarorganisationens arbetsuppgifter inom områdenamiljömedicin, omgivningshygien, epidemiologi och smittskydd. I enlighet med en överenskommelse mellanstatens förhandiingsnämnd och har Landstingsförbundetrekommenderat sjukvårdshuvudmännen aft erbjuda länsläkare och biträdandelänsläkare anställning fr. o. m. hos sjukvårdshuvudmannen.Enligt Landstingsförbundet har samtliga länsläkare och biträdande länsläkareerbjudits anställning av sjukvårdshuvudmännen. I överenskommelsen om vissaersättningar från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen under åren1982-1983 har vidare förutsatts att sjukvårdshuvudmännen åläggs nya uppgifter ianslutning till att länsläkarorganisationen avvecklas. Representanter för har vid ettsammanträffande med företrädare för och framhållit angelägenheten av aftansfällningsfrågan löses för samtliga länsläkare. De länsläkare som finns kvar i statlig tjänst har dockövergångsvis tilldelats arbetsuppgifter och ger medicinsk service åt länsstyrelserna,bl. a. i körkortsfrågor, fungerar som smittskyddsläkare och utförtillsynsuppgifter för . De är vidare engagerade iutredningsuppgifter som rör Vissa länsläkare har uppgifter som äranknutna till HS 90-arbetet (Hälso- och sjukvård inför 90-talet), vilket utförsinom sjukvårdsdelegation. Jagkan försäkra att regeringen följer denna fråga med uppmärksamhet och vidtar deåtgärder som ankommer på regeringen för att underlätta en lösning avanställningsfrågan för de kvarvarande länsläkarna. 61 i (m): Tillåt mig först att framföra ett tack tillstatsrådet för det svar hon lämnat på den här frågan. Det ser ut attbli en match i fyra ronder, där jag emellertid inte har fullt så många sekondersom . Jag skall försöka klara upp det ändå. säger att samtliga länsläkare och biträdandelänsläkare har erbjudits anställning. De uppgifter jag har inhämtat från mitthåll säger att det i den nuvarande situationen finns miljömedicinska enheter iKalmar, och . I och läns landsfinghar personligt acceptabla lösningar funnits utan att en regelrättmiljömedicinsk enhet inrättats. Det är i stort sett vad som skett, i enlighetmed de förutsägelser soin gjordes i propositionen. Jag vill inte ställastatsrådet till svars för någonting av detta. Det är visserligen ettfolkpartistiskt initiativ, mien är oskyldig. Det var GabrielRomanus som skrev propositionen. Statsrådet säger att länsläkarna har erbjuditsanställning. I den proposition som förelades säger dåvarandestatsrådet att de bör erbjudas uppgifter som motsvarar deras"kompetens och intresseinriktning". I det avtal som den olycksaligaförhandlingsnämnden torde ha slutit med förefaller det somom enbart ordet "anställning" kommit med. Detta har lett fill att manpå ganska många ställen har en situation som beskrivs på följande sätt;"Ett tiotal högt kvalificerade läkare sitter nu på en tom arbetsplats med'avlövade' arbetsuppgifter." Tyvärr har de inte haft förstånd att skaffasig lika goda försäkringar som statssekreterarna har lyckats med. Detta är alltså orsaken till att jag velat ta upp dennafråga. Jag upplever detta som ett i särklass misskött ärende. De trodde inteatt de skulle bli svikna, men det har de blivit där de nu sitter"avlövade" i sina tomma rum. Länsläkarfrågan är enligt min uppfattning ännu ett bevispå den absurda situation som håller på att utvecklas här i landet. Staten gerupp den ena positionen efter den andra till landstingen. Vi håller pä att fåtvå stater här i landet, bortsett från diverse stater i staten, nämligen å enasidan riksdag och regering, å den andra en motstat: landsfingen och Landstingsförbundet.Balansen dem emellan har staten i vissa hänseenden anförtrott åt en svag ochbedrövlig organisation, nämligen statens förhandlingsnämnd. Det som skullekrävas är en stark regering med starka och för statens intressen engageradeföreträdare från social- och kommundepartementen och dessutom en ändradbesättning i förhandlingsnämnden. Får jag, herr talman,avslutningsvis bara fråga statsrådet exakt vad hon tänker företa sig. Får jag först säga att det verkar litet grandav i anförande som om han är mera ute efter landstingenoch statens förhandlingsnämnd än efter regeringen. Jag vill då bara erinraGunnar om att det, som han själv kallade det, olycksaliga avtalet haranmälts för och godkänts av den riksdag som tillhör. Det kankanske vara bra att komma ihåg. Sedan gjorde ett visst nummer av att detinte i alla landsting finns miljömedicinska enheter av den art som han självefterlyser. Det finns dock något så när liknande enheter, och det har helatiden varit klart att dessa enheter inte vid den här övergångenskulle finnas inrättade inom alla landsting. Det har också varit helt klart attdet är fråga om en successiv uppbyggnad av den här organisationen. Det framgickav ifrågavarande proposition. Det är någonting som jag tycker att komma ihåg. Jag vill påpeka att vad helt glömmer bort äratt samtliga ordinarie länsläkare och samtliga biträdande länsläkare harerbjudits andra tjänster. Däremot har de inte alla accepterat tjänsterna, menalla har som sagt erbjudits arbete. Vad man kan göra är att fortsätta attförhandla med dem. Där kanske jag må säga att dessa förhandlingar inteunderlättas av pågående andra förhandlingar mellan . 63GUNNAR i (m): Beträffande i varje fall en av de här läkarnahar jag fått den uppgiften att han visserligen erbjudits en tjänst men att detvar en tjänst som distriktsläkare i allmänläkarvård, en tjänst till vilken hansaknar behörighet. Man kan kanske förstå att han inte är intresserad av attanta ett sådant anbud. Jag hoppas att statsrådet själv och regeringen som helhetåterigen kan ta ett nappatag med de motsträviga krafterna på landstingssidanoch se till att man där behandlar de här doktorerna på ett hederligt ochordentligt sätt. Jag är övertygad om att doktorerna, när dethela är klart, skall känna sig hederligt behandlade. Överläggningen var härmed avslutad. Om naturmedel avsedda för injektion Om innebörden av vissa avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen 16 §Svair på fråga 1981/82:204 om naturmedel avsedda för injektion i har frågat mig om jagär i tillfälle att lämna en redogörelse för min syn på denhittillsvarande tillämpningen av lagen (1980:50) med bestämmelser om vissamedel avsedda för injektion. Tillämpningen av lagen med bestämmelser om vissa medelavsedda för injektion ankommer på . Jag kan dock meddela attenligt uppgift därifrån har det fram till , alltså i går,kommit in fyra anmälningar till styrelsen enligt lagen. Tre av ansökningarna ärinlämnade av samma importör och avser medel som tillverkas i . Detfjärde medlet är det THX-preparat som tillverkas i . Socialstyrelsenvänfas kunna slutbehandla samtliga dessa ärenden. Eftersom inte något ärende är slutbehandlat är det infernöjligt för mig att ha någon närmare uppfattning om tillämpningen av lagen. 66 i (m): Tvärt emot vad man möjligen skulle kunnaföreställa sig uppfattar jag denna fråga som alldeles okontroversiell. Detgäller en fråga där - det har jag dessutom till tagit redapå - vid behandlingen av propositionen var klok nog att avstå från att rösta. Som läkare är man van vid aft följa upp sina fall, och denvanan sitter i. Qm ett statsråd inte lägger fram en proposition har han ellerhon inte heller någon alldeles omedelbar kommunikationsväg till . Mendå jag anser det viktigt att regeringen kommunicerar med direkt ochinte genom massmedia tycker jag, herr talman, att frågeinstitutet är lämpligtför att även i relativt okontroversiella spörsmål och utan onda avsikter begäraen aktuell lägesrapport. Det har vi alltså nu fått, och det är ingenting attsäga om den, eftersom ijiget av de fyra ärendena är slutbehandlat. Jag hoppasdärför att det kommer att finnas någon möjlighet till framtida kommunikationmellan statsrådet och , så att vi får reda på hur det till slut går. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1981/82:221 om innebörden av vissa avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen i har frågat mig, om des. k. LUA-avtalen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen har förlängtsytterligare , vad detta då innebär för sjukhusets del, och omman därvid har iakttagit vad statens förhandlingsnämnd den 24 september 1981instruerats aft uppmärksamma beträffande socialutskottets uttalanden behandlade frågan i betänkande 1980/81:27om ändrat huvudmannaskap för m. m. Utskottet anförde attstaten vid förhandlingar om kommande läkarutbildningsavtal - de s. k.LUA-avtalen - borde iaktta att det i avtalet med länslandstingskommun skulle framgå i vilken utsträckning medel för utbildning ochforskning var avsedda för verksamheten vid -förkortat KS -liksom vilken verksamhet medlen var avsedda att tillgodose. gav somsin mening regeringen till känna vad utskottet hade anfört om kommandeläkarutbildningsavtal som avser KS. Regeringen här den 24 september 1981erinrat förhandlingsnämnden om beslut. kom överens medföreträdare för huvudmännen för de kommunala undervisningssjukhusen att dågällande läkarutbildningsavtal skulle tillämpas även . Avtalen medStockholms läns landstingskommun tillämpas därvid med de ändringar som följerav . Driftersättningen till landstingskommun höjsfrån 113,7 milj. kr. förär 1981 till 200milj. Detta överensstämmerhelt med vad som redovisats i propositionen om ändrat huvudmannaskap för KS. har anmält att parterna fortsättersitt gemensamma utredningsarbete för att klargöra vad som skallgälla för samarbetet rörande läkarutbildning och forskning. Parterna avser attintensifiera arbetet sedan förhandlingarna om kommunaliseringen av KS ochAkademiska sjukhuset i har slutförts. Nämnden har i dettautredningsarbete att beakta uttalande om kommande läkarutbildningsavtal. Om innebörden av vissa avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen 68GUNNAR i (m): Tillåt mig att än en gång tacka statsrådetAhriand för hennes klara och koncisa svar. Vad jag först hajade till för, och fortfarande hajar tillför litet grand, är uppgiften i budgetpropositionen om att förhandlingsnämndenskulle ha förlängt avtalet. står det i statsrådet svar försiktigtuttryckt på det sättet att förhandlingsnämnden "kom överens" medföreträdare för huvudmännen. Såvitt jag förstår är sådana här avtal någontingsom beslutar om. Jag är däremot inte tillräckligt juridiskt kunnigför att veta om inte måste tillfrågas även när det gällerförlängningar, men den frågan kanske jag kan få svar på. Vad som i övrigt sägsi svaret fyller mig med en viss tillfredsställelse. Det gäller särskilt det somsägs i sista meningen, nämligen att nämnden har att i sitt utredningsarbete omdet framtida läkarutbildningsavtalet beakta uttalande. Jag ärövertygad om att vi från sida kommer att hålla ögonen påförhandlingsnämnden i detta hänseende. uttalande omfattar mera än vad statsrådetAhriand har nämnt. Vad som står i svaret gäller framför allt det rentekonomiska. Om etiska frågor inom sjukvården, m. m. aspekteromfattas av det uttalande som socialutskottet gjorde med anledning av en vissmotion. Jag skall försöka svara kort. Jag måste erkänna - det har jag redan sagt - attförhandlingnämnden ännu inte haft möjlighet aft redovisa alla sina övervägandenmed anledning av riksdagsbeslutet. Men avsikten är att det skall ske. Jag kaninte redogöra för några detaljer i överväganden som görs av förhandlingsnämndenoch som fortfarande pågar. Det finns i varje fall inte någon som helst anledningatt befara att villkoren för utbildning och forskning vid sjukhusetskulle bli sämre av detta skäl. Jag vill bara tillägga att jag kommer attföreslå regeringen att genom en proposition inhämta bemyndigande attikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följer av överenskommelsen omtillämpningen av LUA . 70 i (m): Jag skulle vara tacksam om statsrådet, som juär i besittning av en icke oansenlig juridisk kompetens, ville hålla ett öga påatt inte bara de ekonomiska villkoren utan även vad som i övrigt skall gällauppfylls. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1981/82:202 om etiska frågor inom sjukvården, m. m. i har i fjärde rondenfrågat mig dels om jag tycker att det är "rätt" aft samtliga fyraborgerliga "hälsovårdsministrar" varit kvinnor som ej varit läkare,dels i vilken "sjukvårdsdebatt" som de etiska frågorna försummats ochvems "fel" detta möjligen är. Anledningen till fråga är en artikel iSvenska , där jag intervjuats om den medicinska utvecklingen.Jag har i det sammanhanget givetvis inte uttalat mig om mina företrädare. Jag anser inte att det är vare sig fel ellerrätt att de fyra senaste hälsovårdsministrarna har varit kvinnor som infe ärläkare. I den aktuella tidningsartikeln har jag gett uttryck för uppfattningenatt jag anser att det är fel att som i många andra länder ta för givet att enhälso- och sjukvårdsminister måste vara läkare. Sakkunskapen i medicinskafrågor kan ministern inhämta genom bl. a. och dessvetenskapliga råd. I intervjun har jag sagt att etiska frågor imedicinen bekymrar mig alltmer. Det kan gälla frågor om genmanipulation,artificiell insemination, fosterdiagnostik, transplantationsverksamhet ochdödsbegrepp. De medicinska framstegen aktualiserar numera allt oftare etiskafrågor av olika slag. Vad somoroar mig är att vi politiker - som ju har ett övergripande ansvar för denmedicinska utvecklingen - har svårt att fånga upp och förstå innebördenav olika forskningsresultat. Vad jag efferiyste i den citerade artikeln var endialog mellan forskare och politiker för att politikerna på ett tidigt stadiumskall kunna få ett begrepp om konsekvenserna i stort av vissa medicinskautvecklingstendenser. Jag är övertygad om att många politiker medmig anser att dessa frågor är mycket viktiga och att de bör debatteras medstort allvar. Om etiska frågor inom sjukvården, m. m. 72GUNNAR i (m): Tillåt mig att än en gång få framföra etttack till statsrådet . När jag läste intervjun i studsade jagöver att statsrådet där sade: "Mina motsvarigheter i andra länder är oftamanliga doktorer, men det tycker jag är fel. Det är viktigare att ha varitpatient." Det var detta som jag egentligen reagerade mot. Jag har nämligenhaft tillfälle att lära känna några manliga hälsovårdsministrar i olika länder,och jag har läst vad en del andra har skrivit. Somliga har varit läkare, andrainte. En av de senare har skrivit en bok om Medicine and politics. Hanssynpunkter överensstämmer i stor utsträckning med . Hälsovårdsministern,säger han, skall vara en lekman. Och han fortsätter: "Det enda ämne enhälsovårdsminister har att diskutera med läkarna är budgeten" ochdärvidlag "är det en svår belastning för en minister om han är sakkunniginom departementets arbetsområde". Ministern i fråga är inte helt obekant- hans namn är . Jag har också fäst mig vid uttalandet att "detviktigaste" skulle vara att ha varit patient. Statsrådet har intekommenterat det i sitt svar. Min personliga uppfattning är att de allra flestaläkare också har varit patienter. Läkare går lika litet som andra människorfria från sjukdomar, och det är inom parentes ett av de bekymmersammaförhållanden som gör det ovisst hur mycket som står att vinna med hälsovårdandeåtgärder och upplysning. Det är tillfredsställande att statsrådet i fråga om etikennu säger - vilket inte framgick av artikeln - att det är politikerna som pånågot sätt har missat den etiska debatten. I rubriken till artikeln stod detbara "Etiska frågor glömda i sjukvårdsdebatten". Jag måste reagera mot en sats i statsrådets svar.Statsrådet oroar sig över att "vi politiker - som ju har ett övergripandeansvar för den medicinska utvecklingen - har svårt att fånga upp ochförstå innebörden av olika forskningsresultat". Jag tycker inte attpolitikerna har ett övergripande ansvar för den medicinska utvecklingen. Detskall vi överlåta åt forskarna. Däremot har politikerna naturligtvis ett ansvarför den organisatoriska utvecklingen på hälso- och sjukvårdsområdet och de förändringari den som kan bli följden av utvecklingen på det medicinska området. Jag nöjer mig med dessa kommentarer och skulle gärna viljahöra någon ytterligare synpunkt från statsrådets sida. Om etiska frågor inom sjukvården, m. m. i är, precis som jagsjälv, ibland och förmodligen oftast en allvarligt syftande politiker somkämpar på allvar för sina åsikter. Men han är också ibland en spjuver. När jagfick frågan visste jag inte riktigt om det var den allvarlige politikern ellerspjuvern som hade ställt den. Min personliga bakgrund ijämställdhetssammanhang -och jämsfälldhetskommiftén -gjorde mig benägen att misstänka att spjuvern hade varit framme. Jag får lättsådana misstankar, eftersom jag har varit med om de flesta sorters attacker påjämställdheten. Men jag var inte en spjuver när jag uttalade mig förSvenska . Jag talade allvarHgt om två ideologiska frågor. Den ena rörvad en politiker är lämpad eller möjligen mindre lämpad att syssla med. Ochdet, herr talman och , har inte med könet att göra. Det vill jagfaktiskt definitivt ha fastslaget här. Den andira rörde just den fråga som aktualiserades isjukvårdsdebatten, om hur länge etik bara skall gälla att man på ett mycketUberalt sätt säger ja till all forskning men inte skall våga fundera över vartforskningen skall kunna leda i sådana sammanhang. Jag tycker alltså att det ärmycket viktiga saker som både polifiker och läkare skall försöka att debatterai mycket större utsträckning än . Jag tycker, herr talman och GunnarBiörck, att den debatten skall läkare och politiker föra med varandra, inte varoch en i sin tidskrift. Sedan invände att politiker inte har ettövergripande ansvar för den medicinska utvecklingen. Ja, den medicinskautvecklingen är nog som all annan utveckHng beroende av pengar, herr talman.Politikerna i den här , dit hör, brukar syssla medlandets ekonomi och anslagen till forskning. 74 i (m); Det är självklart att det för många slag avforskning behövs pengar, och för vissa slag av forskning behövs det mycketpengar. Därom är vi säkert båda överens. Vad jag reagerade mot var begreppet "den medicinskautvecklingen", därför att den medicinska utvecklingen styrs i första handav idéer och i andra hand möjligen av pengar. Idéerna skall vi kanske be att fåha primärt för oss själva, men idéernas konsekvenser är en sak i vilkenpolitikerna naturligtvis blir inblandade. Den här tidningsartikeln och vad som har framkommitunder debatten tyder ju på ai:t har vissa brister i sinakunskaper när det gäller de etiska problemen. Det kan jag förstå, för det härär uppenbarligen för henne ett relativt nytt område att ge sig in på. Därförskall jag be, herr talman, att få överlämna ett antal skrifter i ämnet, sommöjligen kan bli till någon nytta för . Jag ber först att få tacka för dessaskrifter, som jag skall läsa med stort intresse. Jag måste säga till i att det intebara är forskning som styrs av idéer. Det gäller faktiskt politik också i minstlika stor utsträckning. När det sedan gäller kunskaper om de etiska problemenräcker det inte allfid med kunskaper, . Man måste fatta beslutockså. Etiska problem och etiska frågor är sannerligen icke någon faktiskvetenskap. Om etiska frågor inom sjukvården, m. m. 76 i (m): Beslutsfattande är någonting som vi ständigtägnar oss åt i medicinen. Jag har faktiskt haft ett anslag från Spri för attstudera det medicinska beslutsfattandet . Jag skall kanske avslutningsvis nämna att de här frågornahar intresserat mig . Jag har varit invecklad i dem i Kirunamålet,och i transplantationsutredningen. Vi har haft etiska kommittéer vid och i medicinska forskningsrådet . Vi har ocksåsedan 1969 i haft en etisk delegation med blandadsammansättning genom både läkare och representanter för låt mig sägapatienterna. Där har vi varit verksamma . Jag har senast också hafttillfälle att delta i utredningen om sjukvård vid livets slut. Vi har inteförsummat etiken. Alla de här frågorna innefattar svåra beslut, och isjukvården måste vi fatta Oerhört många beslut som är mycket svåra att tadärför att de skall fas inom en , ibland i en akut situation.Jag är inte den som på minsta sätt vill förringa de svårigheter som är förenademed detta. Jag vill därför gärna säga att jag tror att det är bra försjukvården i landet att , med den juridiska kompetens honbesitter, engagerar sig i den fortsatta penetrationen av dessa problem. Det är utmärkt att haruppmärksammat att jag är jurist. Och jag vet att är läkare. Men det är nog inte bara politiker och läkare, medicinareoch vetenskapsmän eller jurister och läkare som skall diskutera dessa frågor.Vi måste ha en allmän debatt om dem. Det är utmärkt att har ägnatsig åt dem , men vi har 8 miljoner människor i det här landet, och någratill skulle delta i debatten. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1981/82:95 till lagutskottet1981/82:97 till socialutskottet 20 §Föredrogs och hänvisades Redogörelserna 1981/82:10och 11 till finansutskottet 21 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2140till socialförsäkringsutskotfet /82:2141-2146 till utbildningsutskottet1981/82:2147-2151 till jordbruksutskottet /82:2152-2155 tillkonstitutionsutskottet 22 § Föredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1981/82:15 betänkande 1981/82:27 23 § Anmäldes och bordladesProposition 1981/82:98Vissa luftfartspolitiska frågor 24 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:240 av () till utrikesministernom åtgärder mot militärregimen i : har i en resolution rekommenderat medlemsstaternasregeringar att i anhängiggöra talan mot inför kommissionenför de mänskliga rättigheterna angående tortyr och andra brott mot mänskligarättigheter. Med anledning av detta beslut får jag frågautrikesministern: den för avsikt att ensam ellertillsammans med andra anställa en sådan process? 1981/82:241 av () tillutbildningsministern om en professur i rehabiliferingsmedicin: Vid finns enav landsfinget och finansierad extratjänst som professor i rehabiliferingsmedicin.I årets budgetproposition framgår det att denna professur, som äskats av UHÄ,ej beviljats. Är utbildningsministern nuberedd aU påskynda beslutet om professuren Nr 69 ochlokaliseringen av denna? 2februari 1982 25 § Kammaren åtskildes .