prot · G50945 · 1981-12-31 00:00:00 — Däremot har jag träffat människor som är kritiska mot systemet och samtalatmed många som fört fram sina önskemål om hur problemen skall lösas. Frågan ärvad vi kan göra. Om jag velat salsa myckel av mina ekonomiska tillgångarför att hjälpa svarta invånare i ett land, så förbehåller jag mig rättendärtill. Än är det så demokratiskt i att man har rätt att ha en egenuppfattning och alt följa den väg man :;jälv väljer. Och man har rätt atl sägadet här i riksdag. Det är del jag har gjort i min motion och här idebatten. 67 () replik; Vad säger är all vi skallfördöma förtryck i alla länder. Del är den enda punkt på vilken jag kan hållamed honom. Vi skall göra det så långt vi över huvud tagel orkar. Men detresonemang som här för går ul på att eftersom vi inte orkar taallt i ett steg, skall vi över huvud laget inte göra någonting. har ju väckt en mångordig motion, där hansäger bl. a. följande; "Har råd med en 'politisk'uppfattning?" Och heter det; "Skulle förhållandena iSydafrika ändras, skulle det få allvarliga konsekvenser även i . "Det han tänker på är alt vi inte skulle få tillförsel av krom. talar om att hanhar träffat personer som jag inle har en aning om. Del må vara, men jag kan dravissa slutsatser av vad skriver och säger i dessa frågor. Jaghar läst motion. Del verkar finnas betydande luckor i hanssamtal med representanter för det kämpande folket i . Jag tycker attSven borde lyssna till vad de förföljda människorna, som har slutitsig samman i ANC, säger. Och jag tycker all han borde ta intryck av alt de vädjar om att vi inle skall minska våra solidariletsyllringar utan tvärtomöka dem. 68SVEN () replik; På ett sätt är vi överens om att fördömaförtrycket. Som jag har sagt har jag ingenting emot alt vi avbryter allaförbindelser med - delmåste vi göra om vi skall vara konsekventa. Och sedan bör vi fortsätta Nr45 med andraländer och dä börja med dem som ligger litet närmare till, vilket TjoHnapndpn kanske kostar litet mer och fordrar litet mer mod. Om detta kan vi vara o dpppmhprlOSI Men man har väl rätt att ha en uppfattning som ligger mittemellan. Det r. r.-, finns tvä diken. Och manmåste väl inte hamna antingen i det ena eller det andra. Jag har minuppfattning. Eftersom jag möter många företagare och är frän ett företagarlånvet jag vilka synpunkter de har. Del är inle bara centerpartister ochmoderatersom jaghar talat med utan också andra, och de är medvetna om all de ärberoende av hur ställer sig till omvärlden. gäller del ett land.Vem vet-en annan dag kanske det är något annat land som vi inte anser uppfyllerkraven. Har då företagen börjat exportera till eller investera i ett sådantland uppstår stora svårigheter. 69 () replik; Jag är inte så säker på att vi är överens,som säger. Det finns i motionen ett yrkande om alt möjligheternaskall undersökas att upphäva rådande invesleringsförbud. Och vi är varkenöverens om det kravet eller om motiveringarna för det. Eftersom del har sagts i en del sammanhang att denna lagrörande nyinvesteringar är en isolerad svensk företeelse skulle jag vilja tatillfället i akt och säga att det ingalunda är så. Det finns andra länder somhar tagit liknande steg. Av särskilt intresse är just nu atl den holländskaregeringen sagt: Vi vill ha bättre kontroll över de holländska företagensagerande gentemot . Vi är intresserade av att i första hand fåfrivilliga överenskommelser om begränsningar av deras verksamhet där. Går intedel, säger regeringen i , är vi beredda alt diskutera nästa steg. - Ochnästa steg, vad är del? Jo, det är en lagstiftning i stil med den svenska lagenom förbud mot nyinvesteringar. Jag tycker alt det här är myckel intressant, och det visaratl den utredning som skall skärpa lagstiftningen, täppa till kryphålen ochdessutom se på sådana saker som teknologiöverföring har en viktig uppgiftframför sig. vice talmannen anmälde atlSven anhållit att till protokollet få antecknat alt han inte ägderätt till ytterligare replik. 70 (): Egentligen behöver man inte ge argument föratl det krävs särskilda påtryckningar och sanktioner mot . Normall ärdet i alla fall överflödigt. Visserligen finns del tyvärr en och annan ledamotav den här kammaren som inte inser att utgör någonting unikt i vårvärld genom att man har byggt upp hela sitt samhällssystem kring rasförtrycket,skrivit in det i sin grundlag. Men bortsett från de ganska enstaka företeelsernafinns det en myckel bred samstämmighet i riksdag och - del villjag påslå - också bland folk om alt vi måste göra allt vi kan för att bidra till att skapa ett yttre tryck mot , som kan tvinga regimendär alt arbeta för ett mer demokratiskt system. Denna samstämmighet kommer också till uttryck i detenhälliga betänkande vi nu behandlar. Bland de många olika ärenden rörande som tas upptill behandling i belänkandet finns också en motion som jag och ett antalpartikamrater väckt. Den handlar om möjligheterna till svensk medverkan i enoljebojkolt eller ett oljeembargo mot . Man kan anse all roll i ett sådant sammanhanginte borde vara särskilt betydelsefull, eftersom vi häri landet inte har någotöverflöd av olja. Verkligheten är inle fullt så enkel. Låt mig fö:rst konstatera atl olja är en mycket viktigvara även för och atl oljeförsörjningen är av mycket stortstrategiskt intresse. Oljan har också betydelse för militärakapacitet. Om man medverkar till all leverera olja till medverkar manockså till militära förutsättningar. Och hur militäraresurser används vet vi tyvärr alltför väl - det får vi ständiga påminnelserom. är ju inget oljeproducerande land, men delförekommer reexporl av olja också från , även om del ännu såvitt vi vetlyckligtvis inte skett till . Vi kan räkna med att reexporten kommeraft öka genom att vi av olika anledningar tvingas köpa oljekvalileter som visedan själva inte använder. Vi får då överskott på vissa kvaliteter i våraraffinaderier osv. Dessutom är en stor sjöfartsnation. Man kan inteutesluta risken för att svenska fartyg skulle kunna bli inblandade ioljeleveranser till . Det har alltså en viss praktisk betydelse vilkeninställning har i de här frågorna. Dessutom har del i andra länder förekommit en omfattande diskussionom möjligheterna all få till stånd en effektiv oljebojkott även om man inte kanfå till stånd ett beslut i FN;s säkerhetsråd - förutsättningarna att få tillstånd ett sådant beslut är myckel små på grund av ;s veto. Del är helt klart att inställning kan fåbetydelse för möjligheterna att få till stånd en sådan begränsad oljebojkolt.Om är positivt kan det underlätta för andra stater atl gå in i enoljebojkolt. Vi vet att man bl. a. i i den här diskussionen harhänvisat till och andra länder. Om är negativt kan andra regeringar ta det tillintäkt för att också vara negativa, och det kan på det sättet bidra till attnågra embargoaklioner inte kommer till stånd. Därför har del alltså politiskoch praktisk betydelse vilken inställning har till ett oljeembargo motSydafrika. Utskottets skrivningar på det här området är vagt vänliga.Man redovisar en del skäl för och en del emot, och det är svårt att få klarheti vad ulskottet egentligen tycker. Men jag vill ändå tolka utskottelsståndpunkt som ett fall i rätt riktning och se det så att regeringen som enkonsekvens av vad utskottet här har sagt bör inta en positiv attityd i dediskussioner som förs bland olika stater om oljeembargo mot . Mot denbakgrunden tänker jag inte ställa något yrkande här . jag kommernaturligtvis all fortsätta att följa frågan. Det är min förhoppning Nr 45 all dediskussioner som förs och som också refereras i utskottets den belänkandekommer alt leda till atl vi får ett oljeembargo så omfattande som g deceinber 1981 möjligt mot och att kan spela en positivroll i arbetet på att få tillstånd ett sådant. 71HÄDAR (); I sitt särskilda yttrande erinrar moderaternaom all har hävdat principen att inle delta i sanktioner som saknar stödi säkerhetsrådets beslut. Man stryker också under alt genom lagen omförbud mot investeringar i och har handlat pä egen hand.Sverige har utan stöd av rådet genomfört ett investeringsförbud. Man anför attdet var av dessa principiella skäl som motsatte sig Sydafrikalagen.Man ser uppenbarligen alltjämt frän moderat håll Sydafrikalagen som ettprejudikat mot principen att sanktioner skall beslutas av säkerhetsrådet. Mansäger slutligen att de invändningar som man 1979 riktade mot den ifrågasattalagstiftningen fortfarande gäller. Del är också de som tas upp i motionen avKnut Wachtmeisler m. fl., som behandlas i belänkandet. Utskottet säger att det inte kan dela motionärernas åsiktatl Sydafrikalagen utgör ett sådant prejudikat. Och sedan yrkar Per-OlofStrindberg bifall "på alla punkter" - det var hans ord - tillutskottets hemställan. Jag har svårt all hitta ett sämre exempel päatt ett parti söker hävda två mot varandra klart stridandeuppfattningar. I går man emot lagen. Man anger sina skäl:Investeringsförbudet strider mot principerna, det är säkerhetsrådet som skallbesluta om sanktioner. Man anger i sitt särskilda yrkande att invändningarnaalltjämt är relevanta. Det intryck vill skapa är uppenbarligen atlde vill riva upp Sydafrikalagen. instämmer påalla punkter i utskottets betänkande, dvs. också i punkten alt Sydafrikalageninte utgör ett prejudikat. Och slutligen kommer alt taställning för betänkandet, dvs. man avslår ett förslag om att upphäva lagen omförbud mot investeringar i och . Hur mänga lungor kan ettparti tala med ? Förhållandena i är unika. Inget annat land -däri instämmer jag helt med - bygger sin författning och sinlagstiftning på rasålskillnad i syfte atl trygga en liten vit minoritetsprivilegierade ställning på bekostnad av en stor majoritet av svarta ochfärgade. Härtill kommer atl denna rasålskillnad tillämpas pä ett grymt ochförödmjukande sätt som väcker en förbittring, ja, ett hat, som det kan tamycket lång lid att utplåna. Eftersom situationen i är unik, krävsockså unika åtgärder mot den sydafrikanska raspolitiken. säger att han har ett stort hjärta för densvarta befolkningen i . Ändå uppmuntrar han till åtgärder som stärkerde vitas förtryck och därigenom förlänger de förtrycktas lidanden. EftersomSven hjärta är stort vore det fel att kalla honom hjärtlös. Tisdagen den 8 decemberl981 måstesåledes vara i någon annan del av kroppen som saknar någonting. 72 () replik; Jag tror inle alt jag skall fortsätta den härdebatten med . Jag vill bara säga att jag känner tusentals svarta iSydafrika som vet vad det betyder om vi kan göra någonting mer än bara tala, omvi kan göra en konkret insats. Det har jag fått vara med och göra , ochdet gläder mig. Jag tror att mitt hjärta har varit med och att det klappar likavarmt för de svarta i som någon annans. Jag kommer atl fortsätta påden vägen. Därför vill jag inte bli bedömd vare sig som hjärtlös eller någotannal. Det är sakfrågan vi skall tala om. 73PER-OLOF (); uttrycker sin förvåning övermoderata samlingspartiets agerande i utrikesutskottet. Vi har i vårt särskildayttrande understrukit att vi fortfarande hävdar atl det i princip var fel atlstifta Sydafrikalagen. Vi har å andra sidan hävdat att en lagstiftning sombeslutats med så betydande majoritet i kammaren har vi inte velat riva upp. bör del sannerligen inte vara någon svårighet alt hitta motsattaåsikter. Man behöver verkligen inte gå över ån för att hämta . 1 diskussionen huruvida FN skall vidta sanktioner genomsäkerhetsrådet eller om enskilda stater skall kunna göra det säger med anledning av utskottets behandling av hans motion att han nogaskall följa utvecklingen. Ja, kommer på den punkten alt befinnasig i väldigl gott sällskap. Det är precis vad utskottet uttalar alt vi börgöra när det gäller utvecklingen i fråga om oljeembargot. Skall ett oljeembargo ha någon effekt - det sägerutskottet också - bör det omfattas av flertalet stora leverantörer, helst alla.Aktionen bör i så fall ske via säkerhetsråd. Att det finns betydande skiljaktigheler mellan vpk;s inställningoch utskottets är jag helt medveten om, C.-H. Jag tror alt mångasätter värde på om vi inte nu drar i gång en ny stor Sydafrikadebatt, men jagvill säga några ord om varför vi inte har tillmötesgått kravet på att uteslutaSydafrika ur LAEA. Vi har hävdat principen - och det har också sagts tidigareav utskottet - atl man inle skall utesluta en nation ur något av FN-organen.Del skulle över huvud taget, menar vi, bli en utomordentligt märklig situation,om man i FN;s olika organ plötsligt skulle börja utesluta den ena eller andranationen därför att den inte lever upp till kravet på att tillgodose mänskligafri- och rättigheter. Det vore åtskilliga nationers medlemskap som man dåskulle tvingas all börja diskutera. Del vore en ganska orimlig situation. Sedan delar jag C.-H. uppfattning atl manskall fördöma förtryck av människor. Men jag sade också i mittinledningsanförande atl man bör göra det oavsett var och under vilken regim detförekommer. Det ärbra alt C.-H. slår fast att han vill kämpa för medborgarrättoch atl han vill kämpa för ett fritt , men det skulle Nr 45 varavärdefullt om var litet mera konsekvent i sitt den agerande.Vi behöver bara gä tvärs över - , och g december!981 väntar fortfarande, efter freden, påalt äntligen få bli fria Lika väl som jag ställer upp för ställer jag uppför dessa nationers lika berättigade krav på frihet. Jag hoppas att C.-H.Hermansson också skall göra sin stämma hörd i den debatten. 74 (vpk) replik: Under en föregående överläggning i daguppmanade talman talarna att hålla sig till ämnet. Den uppmaningenvill jag gärna låta gå vidare till . När vi diskuterar defrågor han har tagit upp skall jag gärna utveckla min mening, och då tror jaginte atl han behöver tvivla på mitt understöd till folkens frihetskamp i allaländer. Men vi diskuterar nu och speciellt de svenskaåtgärderna för att stödja de människor som i kämpar mot rasförtrycketoch åtgärder för all förhindra atl svenska företags verksamhet blir ett stödtill rasförtrycket i och . Del är den frågan som diskussioneni dag gäller. Dä vill jag fortfarande uttala min förvåning över atlingen från utskottets sida på något sätt har tagit upp vad som har hänt underdel och som jag ägnade uppmärksamhet i mitt första anförande,nämligen den militarisering som har skett av och del väldigt hårdasätt på vilket de svenska företagen har dragils in i del mililärinduslriellakomplexet. Hur är det exempelvis med den nationella nyckellagen ochde krav som den ställer på producerande företag i ? Har utskottet överhuvud taget brytt sig om alt undersöka dess verkningar för de svenskägdaföretagen? Tydligen har man inte gjort det, eftersom man icke med ett ord tarupp den argumentation som finns redan i vår motion. Del här innebär ju faktiskt, som jag utvecklat tidigare,att företagen får välja mellan att bryta mot sydafrikansk lag eller mot svensklag. Hur skall de lösa det dilemmat? Har man gjort några undersökningar överhuvud tagel hur de svenska företagen gör? Följer de sydafrikansk lag ellerföljer de svensk lag som vi har stiftat här i och som förbjudernyinvesteringar och utvidgningar av verksamheten? Det är den helt avgörandefrågan. sade i sitt inlägg att vi skulle ta intryckav vad ANC säger och följa dess rekommendationer. Jag vill instämma med JanBergqvist. Detta är också vad vpk har sagt i sin motion. ANC ställer krav påfullständig ekonomisk bojkott av apartheidregimen i . Jag är förvånadöver att man också från socialdemokratisk sida nöjer sig med de luddiga formuleringarsom finns i utskotlsbetänkandet och icke i realiteten ställer upp på ANC;skrav. Det tycker jag är ett krav som man har rätt att ställa på desocialdemokratiska ledamöterna i riksdag. Tisdagen den 8 decemberl981 75PÄR () replik; Jag vill bara påminna omalt infriandet av den här förhoppningen, alt de flesta leverantörsländer skullevara med om en bojkott, är vi inle så förfärligt långt ifrån. Vi vet ju atl deflesta oljeproducerande länder redan i praktiken tillämpar embargo mot . Det stora problemet är egentligen inle alt fåleveranlörsländerna att ställa upp, utan del är att få de stater somkontrollerar transporterna och distributionen atl ställa upp. Där har ju bl. a.Nederländerna en nyckelroll, eftersom man behärskar en stor del avraffinaderiinduslrin. Vi vet alltså all har vänt sig bl. a. tillSverige för att få stöd för en sådan här embargoåtgärd. Det illustrerar atlSveriges inställning, trots vår relativt blygsamma roll i oljehandeln, kan fåbetydelse för ett embargo som omfattar flertalet av de länder som är av viktnär del gäller oljehandeln i världen. 76 HÄDAR () rephk; inställning i Sydafrikafråganhar varit klar och konsekvent. Vi vill att FN och dess säkerhetsråd åstadkommereffektiva sanktioner. Men i avvaktan på dem vill vi göra vad som är möjligt föralt bilateralt öka trycket på . håller sig, , med tvåmasker. Den ena är riktad mot de svenska företag som är verksamma i Sydafrikaoch den opinion som inte finner all rasförtrycket i bör föranledanågra särskilda åtgärder från svensk sida. Mot dessa företag och mot denopinionen vill man kunna säga; Vi är emot Sydafrikalagen. Vi är emot särskildasvenska åtgärder mot . Vi vill ge företagen fritt fram att investera iSydafrika, och vi välkomnar det ökade handelsutbytet. Mot den andra opinionen, som säkert också är väl företräddbland moderata samlingspartiets väljare, vill man rikta den andra masken. Mansäger; Visst är vi av principiella skäl tveksamma till Sydafrikalagen, men närden nu är antagen, godtar vi den och vill verka i enlighet med den. Jag tycker aft det här inte ärfullt rent spel från sida. Det vore klarare och riktigare om manbestämde sig för på vilken sida man stod, på de förtrycktas eller påförtryckarnas. 77PER-OLOF () replik; Beträffande det sista som sade, såär det naturligtvis obelaget att göra vilken tolkning han vill avmoderata samlingspartiels uppfattning. Det kan ingen hindra honom från. Mendenna vantolkning får verkligen slå för honom själv. Jag kan säga till HädarCars, och även till C.-H. , att när jag tog upp frågan om mänskligafri-och rättigheter, betonade jag mycket starkt alt vi vill fördöma förtryck avmänskliga fri- och rättigheter oavsett var de förekommer. Det må stå C.-H. fritt atl komma med pekpinnar.Jag anser dock att det jag sade i allra högsta grad hör till denna debatt. 78HÄDAR () replik; Nr 45 Mitt problem är inle att lägga in tolkningari moderata den samlingspartiels ståndpunkt. Mitt problem är framförallt att moderata g deceinberl981 samlingspartiethar tvä ståndpunkter som är olika och kan tolkas olika. moderataframtoningen kommer de olika ansiktena säkerligen atl markeras åtolika håll. Det är delta janusansikte hos i denna fråga somjag ser som något djupt nesligt. 79 (vpk) replik: Herr talman!Per-Olof vill stå här i kammaren och uttala sig i allmänhet, men hanvill inte göra någonting för att stödja de människor som kämpar motapartheidregimen och för en tillämpning av de mänskliga fri- och rättigheternai och . vill ju avskaffa t. o. m. den mycketbeskedliga lagstiftning har f. n. Till debatten mellan herrar och kan manväl bara framhålla risken när moderata samlingspartiets företrädare förklararsig vara liberaler, som de ju gör i den allmänna debatten. Dä har de också -liksom de andra liberalerna - tydligen blivit kluvna, vilket mycketvältaligt demonstrerat här. 80 () replik; När del gäller att verka mot förtrycket iSydafrika säger . , och är inne på samma linje, atl vifrån moderata samlingspartiet ingenting vill göra. Men vad vi har hävdat helatiden, och understrukit i del särskilda yttrandet, är atl för atl dessaåtgärder verkligen skall få effekt, bör de vidtas via . Dennaprincip har vi hävdat , och den står vi fast vid. Det är kanske förvånansvärt för alt man hävdarprinciper, men vi tillåter oss alt göra det. vice talmannen anmälde attHädar anhållit all till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 81 (); Jag skulle vilja efterlysa litet störrebalans i denna debatt och i agerandet i denna fråga över huvud laget ifrånsvensk sida. Ingen har föreslagit att vi skall bryta eller frysa nedförbindelserna med exempelvis , trots atl vi alla känner till spärrar in politiskt oliktänkande på mentalsjukhus i den staten. Ingen har föreslagit att vi skall frysa ned förbindelsernamed , trots att vi alla känner till all fackföreningsfolk på sitterinspärrade för sin politiska uppfattnings skull . Ingen menar i denna kammare atl vi skall frysa nedförbindelserna med , trots atl vi väl känner till hur den regimen kommittill maklen och vad den åstadkommit genom våld. Tisdagen den 8 decemberl981 Jag skall inte ge uttryck för några egna värderingar kringregimen i eller den politik som bedrivs där. Jag har under detta årbesökt landet i , och det är alldeles för all över huvudtaget bilda sig en säker uppfattning. Men jag vill återge den uppfattning sommänniskor som känner till förhållandena där nere har förmedlat till mig. Det ärexempelvis missionärer, som verkat där - en del är födda där.Kontentan av vad dessa människor säger i sin beskrivning av förhållandena förde svarta i är följande. Den färgade befolkningen i har det i varje fallbättre än vad de färgade har det i något annat land i . Vad man dånärmast jämför med är självfallet de grannstater till därkommunisterna har tagit över. En samstämmig uppfattning bland de människor somlever och verkar där nere är vidare atl de svenska företagen liksom andrautländska företag som är etablerade i har varit tillvälsignelse för alla människor i , för både färgade och vila. Man skall inte glömma bort en mycket viktigsak i delta sammanhang, som gör den sydafrikanska statens ställning svår, ochdel är alt är den sista utposten mot kommunismen i . Tillsist tror jag alt vi skall akta oss för alt sätta likhetstecken mellan ä enasidan den färgade befolkningen i , å andra sidan ANC och SWAPO. Del ärinle alldeles säkert atl det finns så myckel gemensamt dem emellan. 82GERTRUD (); Jag skall avslå från alt yttra mig om herrarSven och inlägg i den här debatten. Jag tycker altdet är pinsamt för svensk politik atl vi tvingas lyssna till dem när deframför sin syn på den här frågan. Jag begärde ordet närmast med anledning av alt C.-H.Hermansson efterlyste socialdemokraternas inställning i denna fråga. Jag troraft det står helt klart alt socialdemokratin alltid har bekämpat apartheidpoliliken,det rasförtryck som råder i . Det var en socialdemokratisk mofion somlåg till grund för den Sydafrikautredning som sedan ledde till den lag omförbud mot nyinvesteringar i vilken har genomförts. Del är ocksåsocialdemokraterna som har varit pådrivande när del gällt atl bredda denutredning som har till uppgift atl se över om vi kan vidga de åtgärder som vivill vidta mot och dess politik. Jag vill ge rätt när han säger att moderaternaagerar med två ansikten. Jag tog upp frågan om breddning av utredningen meddåvarande handelsministern . Han var inte alls intresserad avalt utredningen, som då bestod bara av en utredningsman, skulle få vidaredirektiv och också parlamentariskt inslag. Det var först sedan blevhandelsminister som det gick atl få denna breddning. Till vill jag säga all vi måste gå framsteg för steg i dessa frågor. Förhoppningen är att utredningen, när den nu fårökade resurser och möjligheter atl arbeta på ett annal sätt, kanske också fårbättre insyn i de svenskaföretagens verksamhet och kan leda till att vi får en förstärkning av Nr 45 lagstiftningen. När detgäller de svenska företagens verksamhet pekar odecemberl981 på den lagom nationella nyckelseklorer osv. som innebär all vissa företag måstesälta upp kommandotrupper. Vi frågar oss vad vi egentligen vet om Sydafrikarisken för att de svenska företagen kan dras in i apartheidregimenstotalstralegi. Dessafrågor var uppe till diskussion i min interpellationsdebatlmed . Socialdemokratins inställning i denna fråga är alltså heltklar. Vi ställer nu förhoppningar till alt den ulredningsom har blivit utvidgadoch som fortsätter sitt arbete också skall kunna lägga fram förslag som kanmedföra all vi får möjlighel alt vidta ytterligare åtstramningar i vårarelationer till . 83 ();