prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — Motiveringenär-att ytterligare öka vinsten. Vad som händer 350 arbetare och deras familjerintresserar inte aktieägarna kring . Men frågan är; Intresserar detta arbetsmarknadsministern?Tänker och regeringen ta initiativ fill att driften skallfortsätta i Om inte, anser då regeringen att det åliggerKinneviksgruppen att svara för ersättningsjobb innan företaget läggs ned? I lägger Kopparfors nerlandets enda industri som producerar oblekt massa. Den typen av produktion är,som arbetsmarknadsministern känner till, både energi- och råvarusnålare än denandra metoden, att producera blekt massa. Anledningen till nedläggningen avdetta företag är att västtyska Feldmiihle ställde detta krav för att gå in somhälftenägare i Kopparfors anläggning i . Omkring 250 arbetare ställsutan arbete. Har arbetsmarknadsministern något besked till dessa arbetare?Vilka möjligheter anser arbetsmarknadsministern att dessa människor har i enkommun som har över 1 000 arbetslösa? Tänker arbetsmarknadsministern ochregeringen ta något initiativ för att sätta press pä Kopparfors så att man sertill atl ersättningsindustri kommer till stånd i ? i har minskat antaletanställda med i genomsnitt 300 . ökar man kraftigt verksamhetenoch antalet anställda utomlands. Vad avser arbetsmarknadsministern ochregeringen vidta för åtgärder för alt förhindra en fortsatt sådan utveckling?Är arbetsmarknadsministern överens med mig om att investeringar iförsta hand skall ske här hemma i värt land? I finns ett vinstgivande företag som heterHymas. Företaget har 170 anställda. Ägarna finns i och driver därytterligare ett företag. Nya fabrikslokaler finns i men också iSkellefteå. De gamla fabrikslokalerna i har kommunen där lovat köpaför 10,5 milj. kr. Men kommunen ställer ett villkor för detta köp, nämligen attföretaget skall koncentrera all sin produktion till . Alltså:produktionen i skall upphöra. Företagsägarna i har med förtjusning sagt ja tilldetta krav från kommunen. 10,5 milj. kr. ärfördemmycket mera värdefullt än 170arbetares utkomstmöjligheter när man lägger ner driften vid iHudiksvall. Sådan är naturligtvis kapitalismen, det vet vi. Detta är ettexempel på dess hänsynslöshet. Men att kommuner har börjat med sådan verksamhetsom gjort är skrämmande. Frågan är: Vad tänker arbetsmarknadsministernoch regeringen göra för att se till att produktionen vid företaget iHudiksvall fortsätter? KemaNobel har i en ljusfabrik. Norrljus, somföretaget tänker avveckla trots att den går med vinst. Vid företaget är detdominerande antalet anställda kvinnor. Tänker arbetsmarknadsministern ta någrainitiativ så att produktionen vid Norrljus i kan bibehållas? I finns ett stort antal av länets trä- ochsnickeriindustrier. Många av dessa har tvingats permittera och införakorttidsvecka. Orsak är till stor del det låga bostadsbyggandet i landet -trots bristen på bostäder. Vilka initiativ och förslag har arbetsmarknadsministernoch regeringen för att förhindra ytterligare arbetslöshet samt minska dennuvarande arbetslösheten vid länets trä- och snickeriindustrier? Kan manexempelvis förvänta sig ett ökat bostadsbyggande? Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten En hög arbetslöshet råder också bland byggnadsarbetarna ilänet, en arbetslöshet som dessutom kommer att förvärras under den kommandevintern, bl. a. genom alt många som jobbarvid Forsmark kommer från länet och dåfriimst . Viktigt i sammanhanget är också atl bl. a. polishuset iSandviken och etapp 2 av skattehuset i kan påbörjas . Dettakommer att suga upp en del av de 150-200 som kommer från Forsmark - jag kaninte ange den exakta siffran, men jag tror att den ligger någonstans där. Menförutsättningen för att polishuset i och etapp 2 av skattehuset i kunna påbörjas är att mera pengar beviljas. Och jag villfråga arbetsmarknadsministern om han är beredd att medverka till att de tvånämnda byggena kan komma i gång innevarande vinter. Jag har i stor utsträckning koncentrerat migpå att beröra befintlig industri i länet som kommer att försvinna ellerkraftigt reducera sin verksamhet. Detta måste till varje pris förhindras föratt vi skall kunna undvika en ökad arbetslöshet i länet. Men viktigt ärnaturligtvis också att skapa nya industrier för att på så sätt få bortarbetslösheten. har här utvecklat hur detta skall kunna skeinom offentlig sektor och industrisektorn. I har vi i vpk;s länsprogram angett hurtusentals nya jobb kan skaffas fram genom satsning på torv och skogsavfall,genom att bygga ut förädlingen inom järn-, stål- och skogsindustrin, genomutbyggnad av kollektivtrafiken, genom att förlägga försöksanläggningen förframställning av metanol till , genom att utveckla ett träkemisktforskningscentrum till länet, genom att göra SJ-verkstäderna i tillett forsknings- och utvecklingscentrum för bl. a. olika kollektiva trafikmedeloch transportsystem. Jag är medveten om nödvändigheten av att staten,regeringen, går in och lindrar de värsta skadorna av storfinansens härjningar,för att garantera de tusentals människor som blir arbetslösa en viss standard.Denna uppgift har bl. a. arbetsmarknadsministern. Han har iinterpellationssvaret talat om hur mycket pengar han betalat ut. bör hanockså tala om på vilket sätt han och regeringen tänker agera när det gäller deföretag som jag nämnt och som kommer att lägga ner sin verksamhet i länet. 45RAUL BLUCHER (vpk); Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret på min interpellation. måste jag emellertid understryka attdet gemensamma svaret underlåter att behandla de frågor som jag ställde i mininterpellation, som har fått nummer 45 och som gäller . Underlåtenhetenkan knappast hänga samman med att jag i interpellationen refererar tilltidigare lämnade interpellationssvar från industriministern om arbetslösheteni . Genom att hänvisa till generella politiska åtgärder som devalveringen,momssänkningen och den strama finanspolitiken åtar sig juarbetsmarknadsministern att försvara hela regeringens samlade politik föratt kornmå till rätta med den ökande arbetslösheten. Jag har låtit min interpellation utmynna i två frågor avföljande lydelse: Anserregeringen alt vidtagna statliga åtgärder haft tillräckligt positivaeffekter på sysselsättningen i ? Avserregeringen alt ta initiativ till andra typer av statliga åtgärder än dehittills prövade för att motverka den nu kraftigt ökande arbetslösheten iVärmlands län? Jag måste alltså efter att nu ha hörtinterpellationssvaret upprepa dessa båda frågor. Frågorna gäller vad regeringen tänker göra , när detvisar sig att allt fler värmlänningar blir arbetslösa, att de öppet arbetslösanu är uppe i 7 000, att länsarbetsnämnden i sin prognos för hösten och vinternräknar med en ytterligare uppgång till omkring 9 000 och att det faktiskt äratt vänta nya nedläggningar eller inskränkningar inom skogsindustri ochstålindustri i . De arbetslösa värmlänningarna - och de som har attfrukta en nära förestående arbetslöshet på de typiska bruksorterna i -och alla deras anhöriga, dessa tusenden har ju rätt att få besked, och detomgående. Vad är det nu de får veta av det här svaret? Jo, attberedskapsarbetena ökar och att fler kan få arbetsmarknadsutbildning. Och iövrigt att konjunkturen -om exportindustrin får fler order - kanske skall genågon effekt , . Men vi vet ju att om nu Billerud och tilläventyrs skulle öka sin export , så kommer de bådastorbolagen att lägga ner tillverkningen av en rad produkter framöver. Dettakommer självfallet att ge färre industrijobb i , och det alldelesoavsett om exporten skulle öka för basindustrierna mätt i produktmängder ochpengar. I övrigt hoppas arbetsmarknadsministern att regeringensekonomiska politik skall bemästra problemen och trygga sysselsättningen"på ". Men inte ett ord om huruvida detta kommer att geresultat även i . Det finns ju en regional obalans, herrarbetsmarknadsminister. I min interpellation erinrar jag regeringen om tidigarelöften i två interpellationssvar från industriminister . den 9maj 1980 räknade upp en rad statliga åtgärder som han då ansåg"rimligen tillsammans skulle kunna medföra positiva effekter påsysselsättningen i ". intygadeherr Åsling att regeringen noga följer utvecklingen i och är bereddatt stödja projekt som ger ökad sysselsättning i länet. Dessa båda besked måste ju ändå lia varit ägnade att lugnade familjer i som antingen redan drabbats av ellerstod inför överhängande risk att drabbas av arbetslöshetens verkningar.Dessutom har det gång på gång i tidigare regeringssvar om arbetslösheten iVärmland sagts att den totala sysselsättningen ökade, även om antalet jobb inomindustrin minskade. Underförstått skulle alltså kommuner och landsting,servieebran- Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten schema och handeln ge fler nya jobb medan fabrikerna ladesner. Det var förstås ett resonemang som var formellt riktigt då, även omökningen av antalet jobb innehöll en växande andel deltidsarbeten och ökningenav jobben räknat i heltidsarbeten var betydligt mer blygsam. Men hur går det , arbetsmarknadsminister , när så gott som samtliga värmländska kommuner måste dra ner på sinverksamhet - just till följd av den regeringens ekonomiska politik som bl. a.innebär minskade statsbidrag på en rad områden och som arbetsmarknadsministernräknar med skall bemästra problemen och trygga sysselsättningen på ?Ni vill ju bromsa utvecklingen inom den s. k. offentliga sektorn, och allakommuner kan säkert intyga att det kommer att bli färre jobb ikommunerna än vad man annars skulle ha räknat med. Till de arbetstillfällen somf. n. blir lediga inom verksamhet, inberäknat sjukvården, finns fördagen en lång rad av sökande. organisationer iVärmland har slagit larm om den hastigt ökande arbetslösheten blandsina medlemmar. Och service och handel är ju som regel indirekt beroendeav hur det går för den lokala industrin och hur det går med arbetslöshetentotalt i länet. får man ju ändå yara tacksam för attarbetsmarknadsministern i svaret ändå nämner strukturella obalanser inom deråvarubaserade industrigrenarna, som svarar för en stor del avsysselsättningen inom t. ex. . Men det är ju detta som jag hartagit upp med industriministern i förra årets interpellationer om industrikrisoch industriutveckling i . Och har industriminister nöjtsig med att uttrycka sin tilltro till de redan vidtagna statliga åtgärderna;Värmlandsdelegationen - salig i åminnelse -, projektmedel, somskulle användas för att idéer och projekt skulle kunna tas till vara ochutvecklas så att nya arbetstillfällen skulle kunna skapas, och så möjligheternatill regionalpolitiskt stöd, som kan tillämpas inom hela länet och därtillförstås utvecklingsfondens utbyggda verksamhet. Men därmed skulle det räcka från statens sida. Vi har frånvänsterpartiet kommunisterna ställt förslag om betydligt mer omfattande ochlångtgående statliga åtgärder just för att öka industriverksamheten och antaletindustriarbeten inom . Men dessa förslag har avvisats. Det är ju inte minst detta som gör de två iinterpellationen ställda frågorna synnerligen berättigade och högeligenaktuella ; Räcker regeringens åtgärder n.är arbetslösheten uppenbarligenökar ännu mer i än vad regeringen sade sig räkna med ? Eller harjag fel? Har regeringen helt kallt räknat med att arbetslösheten skall fåfortsätta att öka i den här takten i ? Kan vi över huvud tageträkna med ett enda konkret förslag till nya, oprövade åtgärder för attfå fart på industrin i , för att hindra att det blir ännu värre och föratt kunna vända utvecklingen åt motsaft håll? Jag emotser fortfarande svar på mina frågor avarbetsmarknadsministern. Under detta anförande övertog förstevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 46 Tredje vice talmannen (); I den arbetslöshetssituation som vi befinneross i finns det några län som har det alldeles särskilt besvärligt. Ett av dehårdast drabbade länen är arbetsmarknadsministerns och mitt hemlän, Värmland.Jag har i min fråga inriktat mig just på detta och frågatarbetsmarknadsministern vilka åtgärder regeringen avser att sätta in i dehårdast drabbade länen. Dagens siffror på arbetslösheten i - som jag harfått nu från länsarbetsnämnden och som säkert ocksåarbetsmarknads-'-' ministern känner till men som jag inte skall ta upp tidenmed att återge här -visar på en kraftig ökning av arbetslösheten både i jämförelsemed september och i jämförelse med oktober förra året.Ungdomsarbetslösheten ligger ju väldigt högt, och likaså inger varslen starkoro. Jag tycker det är naturligt att i den här debatten - och iandra debatter som jag har möjlighet att lyssna till här i kammaren - lyssnatill representanter för olika län, som känner oro för sina län och för den bygdde representerar. Jag vill säga att ett företag i min hembygd - jagtror att den nyheten publicerades just i går - märkt att det seglat upp orosmoln. "Nya avsked vid Thermia-Verken" är den kraftfulla rubriken itidningarna. Ett företag som långt in såg fram emot en lysandeframtid när det gällde tillverkning av värmepumpar har måst friställa 37personer och har enligt rubrikerna - jag har fått detta bekräftat efterett direkt samtal med företaget - varslat ytterligare 90. Detta händer i ettföretag med 340 anställda och som för mindre än hade mycket godaframtidsutsikter. Det beror dels på det minskade byggandet, dels på oviljan hosenskilda att investera till följd av den osäkerhet som de känner. Jag vill tacka för svaret. Jäg skall inteöverutnyttja den förmån som har getts mig genom att mitt frågesvar har bakatsin i ett interpellationssvar. Det innebär ju ökade möjligheter till debatt. Jag har tolkat arbetsmarknadsministerns svar så, atl han idenna debatt vill ta emot råd från olika håll. Jag utgår från atl jag senarekommer att få detta bekräftat. Han har redan fått en del råd när det gällerstatliga satsningar, stimulans av industrin och liknande åtgärder. Jag skallinte gå in på dessa frågor, då jag utgår från att arbetsmarknadsministern harsin blick riktad på dem. Jag vill i stället ta upp några mindre detaljer, som jagdock tror betyder mycket för ungdomen. nämner i svaret denåtgärd för att främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan "i form avinbyggd utbildning, lärlingsutbildning och yrkesintroduklion" somföreslogs i proposition 1979/80:145. Det är riktigt att detta var ett braförslag. Det har slagit väl ut på många håll. Jag har talat med fleraskolledare som har veriflerat att de har haft nytta av denna åtgärd och att denhar skapat arbete för just ungdom i de lägre arbetsföra åldrarna. Men mankänner på många håll en viss oro till följd av den debatt som har uppstått omhuruvida dessa former skall betraktas som Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten Och här vill jag ge ett råd till . Jag troratt det vore mycket värdefullt, om del kunde bli klarlagt att det är ettutbildningsförhållande. Jag vet att delta inte är arbetsmarknadsdepartementetsbord, men jag tror alt det är av intresse för arbetsmarknaden att det kommerett klartecken. Om det skulle vara statsrådets bord, är det ännu mer motiveratför mig att ge detta råd. När jag talade med länsarbetsnämnden i mitt länfrågade jag; Vad skulle ni ge för råd till arbetsmarknadsministern, om ni stodi talarstolen i ? Då sade de, nästan till min förvåning, alldelesoförbehållsamt; Vi skulle ge honom det rådet, att se över. sanera i och görabestämmelserna mer lättbegripliga när det gäller av bidrag på olikaområden. Jag skall inte i detalj gå in i en debatt om detta, men det kan varaintressant alt föra fram denna synpunkt. På länsarbetsnämnden menar man attmånga småföretagare nu inte känner till alla typer av stöd och att man påsmåföretagen skulle kunna få vissa arbetstillfällen, om dessa företagareverkligen kände till alla bestämmelser och om dessa vore något förenklade. Det finns en annan åtgärd som jag personligen tror mycketpå när det gäller ungdomen: en uppmjukning av bestämmelserna omprovanställning. Jag vill avsluta med att säga några ord om detta. Det har,inte minst från arbetsmarknadsministerns sida, ställts i utsikt en vissuppmjukning. Och jag noterade med tacksamhet atl arbetsmarknadsministern sadeungefär följande; Qm bara en ungdom får anställning utan att det går ut övernågon annan, är en laguppmjukning motiverad. Jag tror att en sådan uppmjukningskulle kunna bidra till att många ungdomar får jobb, och jag kan ge ett konkretexempel. var jag inbjuden till ettföretagarmöte i där något över 30 företagare var samlade. Man bjuderin en politiker i taget som man ställer frågor till, och det var hårda krav somfördes fram till mig. Man frågade bl. a.: När kommer denna uppmjukning? Dåsvarade jag; Det skulle vara intressant att veta om ni företagare är bereddaalt ställa upp, om regeringen föreslår en uppmjukning. Det blev en intensivdebatt, som slutade med att jag till detta drygt trettiotal småföretagare imitt eget hemlän konkret ställde frågan: Hur många av er är beredda attprovanställa ungdomar, om det ges större frihet att göra detta? 11 svaradedirekt ja. Det är något . Jag tror inte att det är någon riktsiffraför , men jag tror faktiskt, herr arbetsmarknadsminister, att mångaföretagare kommer att känna ett visst ansvar i samband med en uppmjukning. Ochmina frågor är; När kommer förslaget? Och när skall det, enligt era planer,träda i kraft? 47HANS i (vpk): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret. måste jaginstämma i vad som har sagts tidigare av andra interpellanter, dvs. alt svaretär tämligen innehållslöst. Det är synd att man skall behöva säga de orden, mendet är en uppriktig åsikt som jag har om innehållet. De åtgärder som nämns i svaret, dvs. talet om räntesänkningen, finanspolitiikenoch generella åtgärder för att stärka näringslivets konkur- renskraft, är den kända politiken, och det varinte den jag frågade efter när jag hänvisade till den svåra situationen iVästmanland. Beskeden om anslag för andra arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch de beviljade anslagen för beredskapsarbeten etc. är, som arbetsmarknadsministernväl känner till, en droppe i havet om de ställs mot de enorma problem som nukommer. Några besked om huruvida arbetsmarknadsministern anser attdet är nödvändigt att stärka förmedlingarnas personella resurser finns inteheller med i svaret. Det här svaret kan nog bara tolkas på två sätt: Antingenär det så att regeringen har funnit för gott atl acceptera den störstaarbetslösheten , eller också är det så att man nu inseratt man inte klarar av att lösa problemen med en borgerlig politik utan nöjersig med allmänt tal om finanspolitik och åtgärder för att stärka näringslivet,för att kunna övervintra och i förlängningen hoppas på en konjunkturuppgång. Jag skall inte fördjupa mig i detaljer kring situationen iVästmanland - den finns ju att studera i statistiken. Men jag vill ändåöversiktligt nämna några siffror. Vi har runt 10 000 arbetssökande, varavhälften för s. k. omedelbar placering. Dessutom finns ca 3 500 personer i s. k.sysselsättningsskapande verksamhet, i arbetsmarknadsutbildning,beredskapsarbeten etc. Till detta kommer insikten om att situationen nu snabbtförvärras. Byggnadsarbetarna i länet står inför en av de värsta vintrarna någonsin.Qm inga nya stora byggprojekt startas utöver vad som är känt ochplanerat, så kommer 700-800 man att vara arbetslösa . På byggsidanär vi ett av de värst drabbade länen i landet. Om inget snabbt görs inomstålindustrin, så blir gårdagens varsel för över 700 personer vid ,varav hälften drabbar mitt län, inte det sista i den branschen. I dagspekuleras det också om företagsledningen ens var informerad om vad som skullehända - om detinte var så att styrelsen, långt bort från de anställda i dessa bruksorter, har fattat beslut om nedskärningar. I min hemkommun, , som ju ocksåarbelsmarknadminis-tern har besökt, har man förlorat ca 700arbetstillfällen. Och det gäller inte bara det till största delen nedlagdabruket, utan det är också problem vid den andra stora industrin, Bulten-KanthalAB. Där går det inte "upp och ner", somarbetsmarknadsministern så hurtigt uttryckte det vid sitt besök , utandär går det bara ner. Kalla siffror visar att företaget, som i praktiken i etthelt decennium haft anställningsstopp, hade 3 349 anställda,medan man , , har 2 649 anställda. Man kan säga att700 jobb har försvunnit där, redan innan den nu aktuella krisen har satt in.Det går alltså inte upp och ner - det gårbara ner. Det hela börjar nu märkas på allvar genom en ökad avflyttning. När stålkrisen diskuterades i , så vardet huvudsakliga beskedet från regeringen en hänvisning till att det var kortapendlingsavstånd i länet. Det är bara det att det inte finns några jobb attpendla till på bruksorterna, och situationen för försämras också. Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten Ser man tillbaka på vad som harlovats och vad som har uppfyllts när det gäller nedläggningar, så är exempletSpännarhyttan lärorikt. Regeringen ville inget göra - del skulle ASEA klara av,sade man. Länge talades det om ersättningsindustrier, som skulle lokaliserastill . Enligt vad jag vet , har kanske 100 av de 400 som blevarbetslösa fått nya jobb på orten. ASEA;s ansvar var alltså minimalt, och delär delta ansvar som regeringen då kröp bakom. Regeringen har ingenting attsätta emot när de s. k. marknadskrafterna i snabb takt sopar undan jobben ochraserar hela strukturer av arbete och socialt liv på bruksorterna. Eftersom dagens interpellationssvar är ganska tunt, tarjag mig friheten att lyfta fram några av de mera konkreta besked somarbetsmarknadsministern lämnade vid sitt besök i länet. Arbetsmarknadsministern sade; Den offensiva politik somregeringen presenterat kommer att leda till 30 000-40 000 nya jobb.Extraresurser till arbetsmarknadspolitiken beräknas ge lika mycket. Jag har gjort ett grovt överslag och beräknat hur mångajobb det här skulle ge i om man räknar i förhållande tillfolkmängden. Vad jag förstår innebär arbetsmarknadsministerns besked att detskulle bli 1 000 nya jobb i länet som resultat av arbetsmarknadspolitiken, ochdet skulle bli 1 000 nya jobb som resultat av den ekonomiska politiken. Jagtycker att det vore av värde om arbetsmarknadsministern något kundekonkretisera sig- även om jag inser alt det kan vara svårt - och ge enfingervisning om var, när eller hur de här jobben skall komma till. Vilkaetableringar är det som avses? Kan vi räkna med några jobb i , ,, eller , för att ta några exempel på orter sombehöver nya jobb, eller är det bara spekulationer och förhoppningar frånregeringens sida? I svaret nämns också att U län har fått 29 miljoner meraän förut för att klara beredskapsarbetena. Det räcker inte alls till. När detgäller beredskapsarbeten i länet är det så att man nu har ungefär 1 600personer i verksamhet. Om man inte får mera pengar, så kommer del antalet atlminska med hälften , dvs. det blir ungefär 800 kvar i beredskapsarbeten.Det kommer sedan att minska i snabb takt, så att man i slutet av budgetåret kanhålla ca 200 i beredskapsarbete. Ingen jag har talat med tror att vi har någonväsentligt lägre arbetslöshet än vi har . Med den fördaekonomiska politiken och med regeringens valhänta politik är det förmodligentvärtom. Situationen för ungdomen är i vårt län som i andra länrent katastrofal. Jobb med s. k. juniormärkning är till antalet noll. Vad som ytterligare försvårar situationen i äratt vi just inte har någon statlig verksamhet utöver posten och SJ, som finnspå alla håll. Det finns inga möjligheter att tidigarelägga några statligainvesteringar som skulle kunna påverka t. ex. byggnadsverksamheten. Vi är redan tidigare olyckligt lottade när det gällerutlökaliseringen till länet, och får vi sota dubbelt för detta. Jag skall också ta upp situationen påarbetsförrhedlingarna. Jag är väl medveten om att några extra tjänster påarbetsförmedlingarna inte innebär någonlångvarig lösning på problemen, men jag har vid kontakter medarbetsförmedlingar fått mig beskrivet hur situationen är. Personalen har enoerhörd arbetsbörda - man kanske kan ägna , en kvart eller något meråt en arbetslös om allt löper som det skall.