prot · G50988 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har ju sagl all verksamheten är mogen för enöversyn, men denna får inte gå till hur som helst. Framför allt får den intehanteras hur som helst. Det är helt klart att även vi ställer krav pä destatliga företagen och på Statsförelag när det gäller verksamhetens innehåll -och här drar j u upp riktlinjerna - liksom också krav på effektiviteten.Genom sin hantering och brevväxling med trodde möjligenindustriministern att han skulle komma undan riksdagsbehandhngen och iriksdagen lägga fram elt förslag som ingen kan ändra pä. 1969 fastställdesmålsättning och riktlinjer för Om de statliga företagens verksamhet och framtid Statsföretagsverksamheten.Vad som dä beslöts gäller fortfarande, det kan inte ändra på. Villherr Åsling fä till stånd en ändring, fär han gå till med sittförslag. Efter riksdagsbeslutet får väl ta upp diskussion medStatsföretag. Här vände industriministern på allting i tron att han möjligenskulle slippa en besvärlig granskning i - vad vet jag? Vi tycker alltså att det är bra att det nu görs enöversyn, men jag har sagl att vi anser att del är utomordentligt viktigt attdet inte blir en lösning som trycks på Statsförelag utifrån. Enligt vår åsiktbör också översynsarbetet utföras öppet och ulan någon som helst låsning tilljust de strukturlösningar som industriministern har kommit med och som harunderkänts pä alla håll. Industriministern sade att vi med hänsyn till alla problemi värt land måste göra den här omorganisationen. liksom i radioprogrammet lalade han om all sjukförsäkringen hade försämrats. Men, herrindustriminister, del är ju regeringen som vill försämra sjukförsäkringen. Vadsom f. ö. har hänt med vårt lands ekonomi och näringsliv känner väl väl till, eft ersom han har suttit i nästan alla de borgerligaregeringar som gjort sig skyldiga till förstörelseprocesser när det gällersvensk ekonomi. Jag tycker att industriministern skall hålla isär frågorna.Statsföretags organisationsfrågor har inte etl dugg att göra med regeringensförslag att försämra sjukförsäkringen. Industriministern bör också hålla litetbättre reda pä sina uttalanden om vilka lösningar som kostar staten mest medhänsyn till det statsfinansiella läget. Industriministern vet mycket väl atthan ännu inte har något säkert sakunderlag för atl kunna hävda att det enaeller det andra alternativet blir dyrare för staten. Ingen vet ännu vilken vägsom blir statsfinansiellt dyrast, eller Statsföretags styrelses.Så enkelt är det. Jag hoppas att jag får en diskussion med industriministernom vad han egentligen menar med sina skrivningar om utförsäljning ochprivatisering av de statliga företagen. Vi för i riksdagdebatten om den frågan, och jag tycker inte att industriministern skall smitaundan den. Eftersom jusl utförsäljning pä ett helt felaktigt sätt finns med iutkastet till direktiv - eller vad det nu skall kallas - tycker jag attindustriministern här skall motivera varför ha;a längtar efter att få sälja utlönsamma delar av den statliga företagsamheten. Jag har i mitt inledningsanförande ställt så mänga frågortill industriministern att jag anser att jag nu kan lämna honom . Det var på sätt och vis trevligt att få upp denna debatt. Jag har alltid respekterat politiska insatser inäringsutskottet och kammaren. Och det beröm han gav Statsföretag gladde mig.Folkpartiet har med sin liberala marknadsfilosofi alltid varit tveksamt till statligtägande och statligt företagande. Men med beröm tillStatsföretag som underlag kanske man vägar hoppas att folkpartisterna intelängre har den inställningen ulan har tänkt om och att de program ochuttalanden som jag har läst inte längre gäller. Det vore bra om jag har rätt pädenna punkt, vilket jag lär få besked om i replik. inte harmisstagit mig, kan jag konstatera atl i detta avseende är bättre änsina program och sill rykte. Därför väntar jag nu med spänning på SvenAnderssons deklaration om var står i fråga om statligföretagsamhet. är känd som "älare" avstatlig verksamhei. För henne är slatliga företag en styggelse. är det inom den statliga företagssektorn som allamisslyckanden och förluster förekommer. Det är litet väl enögt att se det så.Har inte hört talas om föriusler och krascher i detprivata näringslivet? Känner inle till ? säger hon aU man kan behöva statliga företag vid eUenda tillfälle - när inle de privata företagen ställer upp. Jo, jag tackar jag!Jag tror aU människorna i sänder en tacksamhetens tanke till statenför de statliga företagens verksamhet i . Utan dessa förelag hadearbetslösheten i den delen av varit ännu värre. Om de stadiga företagens verksamhet och framtid 13SVEN (vpk): Jag har med mig upp i talarstolen moderatasamlingspartiets motion om den ekonomiska politiken, som i gär delades ut ivåra fack. Jag skulle vilja kalla den moderata samlingspartiets blå bibel. Imotionen finns ett avsnitt om Statsföretag. Och jag känner igen formuleringarnasom här använder. De är tagna direkt ur denna blå bibel. a. står det att staten inte bör driva förelag annat äni rena undantagsfall. kräver också nya riktlinjer förStatsföretagsgruppens verksamhet. Man hänvisar till utredningoch säger att ingenting har hänt sedan den avlämnade sitt betänkande. Förutomatt man kräver dessa nya riktlinjer för Statsföretags verksamhet talar man omsanering och utförsäljning av de förelag som arbelar under normalaaffärsbetingelser. Det är dä märkligt att detta stämmer så bra med deintentioner som industriministern tycks ha. Eller är det inte sä, herr industriminister,att intentioner, som de presenteras i den här motionen, pä sättoch vis tillmötesgås genom kraven pä utredning och privatisering avStatsföretag och försöken att dela upp och sälja ut delar av Statsföretag? Detverkar som om del är som styr denna politik. Min fråga blirnaluriigtvis: Är regeringen fortfarande så känslig för moderalernas kritik, attden försöker genomföra deras policy? säger att statliga företag möjligenkan användas i regionalpolitiskt syfte, och då vill jag ställa en fräga tillhenne. Jag kan inle återfinna en sådan formulering i den del av er motion sombehandlar Statsföretags roll. Där finns bara det kategoriska påståendet attsiaten skall driva förelag endast i rena undantagsfall. Någon formulering omatt staten skulle använda sig av denna företagsform i regionalpolitiskt syftefinns inte. Delta mäste alltså vara elt påhitt av själv.Hon kan ju förklara sig här, om hon har en från partiet avvikande mening. Omde statliga företagens verksamhet och framtid utredas, enligt , och framtiden skall kartläggasav en särskild arbetsgrupp. Jag hoppas alt i sitt nästa inläggsvarar på frågan: Tänker ni se till att de anställda ges en fullständig ochfullgod representation i denna arbetsgrupp? Det är ju de anställdaserfarenheter som man kan ha till hjälp, när man skall undersöka förutsättningarnaför framtiden. Jagkan också tillägga följande fräga: Skall denna arbetsgrupp, enligt givnadirektiv, arbeta i den anda som genomsyrar krav pä Statsföretagsutförsäljning och på atl statlig verksamhet skall bedrivas endast iundantagsfall? Eller skall arbetsgruppen arbeta i en anda av att göraStatsförelag mera offensivt, mera som en spjutspets för förnyelse ochutveckling av svensk industripolitik? Jagkan inte befria mig från känslan av att industriministern nu försöker kommaifrän frågan om Statsföretags framtid, genom att skjuta hela ärendet framförsig inför det stundande valet. Är del här en sä besvärlig fräga inför valet attni måste skjuta på den? Det är i så fall inle just, varken mol ellermot väljarna. Alla hundratusentals människor, som direkt eller indirekt ärberoende av den framtida statliga industripolitiken, förväntar sig nu ett svarpå frågan hur det skall bli med deras jobb, med deras egen och deras hembygdsframtid. Den frågan vill de ha svar pä före valet. De vill veta hur partiernastår i den här frågan, innan de går till vallokalen. De vill kanske ta dettasom en indikation pä hur de skall ställa sig i valet. Alla försök att krypabakom nya utredningar skapar, som jag ser det, ytterligare villrådighet, orooch ovisshet om framtiden. Det vore bättre om regeringen gav etl klart besked,åtminstone om vilka principer man länker följa när det gäller Statsföretagsframtid. Några ord kan det också vara värt att säga om jusl den finansiellasituationen, om hur räntepolitiken och devalveringen har påverkal situationenför statsföretagen. Det är faktiskt så att har fått hårda smällar på grundav regeringens devalvering och räntepolitik. 14 (): Min huvudkritik gentemot industriministern går ut på atl del inte harhänt något i fråga om de statliga företagen som har gått sedan1976. Om mäl har varit- som han själv formulerar det - störstamöjliga effektivitet, kan vi tyvärr konstatera att han inle har lyckats i sittuppsåt, eftersom vi nu står inför behovet av nya, stora kapitaltillskott tillStatsföretag. Då är också att konstatera att Statsföretag harfält bortåt genom beslut här i kammaren. Minkritik nu gär ut pä att industriministern inte orkar med att lägga fram någranya riktlinjer för Statsföretags verksamhet, att han skjuter hela frågan påframtiden, till efter valet. Vi tycker att detta är myckel allvarligt ochoroande, eftersom förlustnotorna bara kommer att öka. Här behövs omedelbarhandling i en lång rad förlustförelag. Jag undrar vad industriministern väntarsig för handlingskraft av , efter den behandling somdenna styrelse har utsatts för . Vi är inle emot en nyorganisation för de slatliga företagen. Vi har t. ex. föreslagitatt man skall överväga om och bör ligga kvar inomStatsföretagsgruppen eller om t. ex. de företag som vi inom moderalasamlingspartiet anser ha en särskild roll i lokaliserings- och sysselsättningspolitikenbör ligga kvar. Det är ett av de förslag vi har fört fram i en partimotion tillriksdagen. Men vad som enligl vår mening 'framför alll behövs är enny målsättning för Statsföretagsgruppen. Jag undrar om industriministern är såöverens med att han anser att den socialistiska målsättningen omstörsta möjliga expansion för de statliga företagen skall få stå kvar. Den harju fått stå kvar oförändrad - tyvärr. Vi har motionerat i om att denskall ändras. Det vet . mycket väl. En och annan gång har vi t.o. m. fått stöd från en folkpartist när det gällt yttranden i näringsutskottet. vill jag säga några ord till . Hanlog upp frågan om resursutnyttjandet, och del var bra. Den slatligaföretagssektorn har, som jag sade lidigare, hitintills fått bortåt 13 miljardergenom beslul i . Det är mer än dubbelt så mycket som alla nyemissionerpå börsen . Det finns anledning atl begrunda samhällsnyttan ivad gäller resursutnyttjandet i de båda fallen. Om de statliga företagens verksamhet och framtid 15 (): När man följer den här debatten förvånar mansig mer och mer över alt vi inle i näringsutskottel - där såväl jag som ThagePeterson och är ledamöter - har kunnai komma med någotmera konstruktivt när det gäller Statsföretag, eftersom vi ju har möjlighet attgöra det där. Jag vill, herr talman, tacka för allavänliga ord som han sade om min person. Men bortsett från det, kan jag inleannat än förvåna mig över att står här i talarstolen och påstår,som han gjorde i sitt första anförande, att förföljer Statsföretag.Han kunde inte med etl ord styrka detta i sitt andra anförande. Jag tycker detär verkligt svagt all göra sädana påhopp, när vi i olika sammanhang harmöjlighet att föra en debatt vid utskottsbordet och det dä aldrig har framförtsnågra sådana synpunkter. Men det är naturligtvis en annan sak att stä här italarstolen. Del kan bli mera publicitet om vad som sägs, och vissa påståendenkan slippa igenom som sedan fär stå oemotsagda. frågade, med anledning av vad han läst itidningarna, om har ändrat inriktning när det gäller synen pånäringspolitiken. Under den korta tid som med sina 39 mandalensam hade regeringsmakten lade vi fram en industripolitisk proposition. Denvar kanske den starkaste industripropositionen . Den byggde pämarknadsekonomin men med socialt ansvar. Det är någonting som man inte kanblunda för. biföll i huvudsak den proposilionen. Vi har inle ändratuppfattning när det gäller vär syn på näringspolitiken. Själv har jag tillårets väckt en motion om riktlinjer för näringspolitiken. Om de statliga företagens verksamhet och framtid huvudsak på marknadsekonomin. I motionen framförs i övrigt olika synpunkter påutveckling, forskning osv. I dessa debatter kan man använda sig av väldigt många ord,men myckel litet kommer trots allt ut av det. Under alla är som vi haftStatsföretag under ögonen tycker jag att något mer konstruktivt borde ha kunnatföreslås bäde av socialdemokraterna och av i denna fräga. sade att det inte var justmot och de anställda inom Statsföretag att skjuta på denna fråga övervalet. Jag beklagar förseningen. Min avsikt var att lägga fram en propositionden - jag kan hänvisa till den propositionsförteckning som lalmannenhar fått från regeringskanshet. säger också alt det är felatt skjuta på frågan. Men var det ändå inle den nya koalitionen moderater-socialdemokratersom, när sade nej till min redogörelse förpropositionens innehåll, fann det politiskt opportunt att omgående springa utoch ta avstånd från den tillämnade propositionen? lalade omtricksande, och han har här fält instämmande från socialdemokratiskt håll. Ansvaret för förseningen och för oron bland de anställda iStatsföretagsgruppen vilar alltså dels naturligtvis på styrelsen, som gjordedenna oförklarliga manöver gentemot ägaren, dels naturligtvis på socialdemokrateroch moderater, som fann det politiskt opportunt att avisera sitt avståndslagandefrän de förslag som vi hade för avsikt atl lägga fram. Det är alltså, , koalitionensocialdemokrater-moderater i denna fråga som man får hänvisa till, när deanslällda och andra frågar varför de får leva i osäkerhet beträffandeStatsföretag ännu ett tag. Fär jag till säga att avsikten självfalletär alt den här arbetsgruppen skall arbeta öppet. Men det är ju en arbetsgruppför , eftersom den skall förbereda en proposition. Normaltbrukar man inte läta en arbetsgrupp i som arbetar med enproposition - i detta fall med den nye ordföranden och revisorn som medlemmar - fä en alltför vid representation. Jag kan emellertidförsäkra alt avsikten är att arbetsgruppen skall ta alla tänkbara kontakter medde anställda och deras organisationer samt även vara öppen för att höra andraexperter. I direktiven anges ocksä mycket riktigt att mitt förslag ärhuvudalternativ men atl gruppen har frihet att pröva alternativautvecklingsformer för Statsföretagsgruppen. säger alt jag talat om atl försämrasjukförsäkringen. Att införa en ökad självrisk är ju inte nödvändigtvis enförsämring, men det är ett symtom på vad vi måste göra i det här landet,nämligen att försöka få balans mellan konsumtion och produktion. Detintressanta är, , att om vi adderar alla socialdemokratiskaförslag sä finner vi alt dessa innebär en ytterligare försämring avbudgetutfallet och i reahteten, om det skall finnas någon logik, ännu störretryck pä Statsföretag att visa lönsamhet. Sedansäger att det inte finns någol säkert sakunderlag för Det varmycket märkligt. Det är ett sakunderlag som har arbetats igenom mycketomsorgsfullt av revisorer och tillkallade experter. Och även om det kanske intefinns så mycket av ideologiska utfästelser och analyser i det, så är detsiffermässigt och resultatmässigt ett säkert sakunderlag. Dessutom hade detförslag som jag ställde på grundval av det sakunderlaget i ett brev tillStatsföretags styrelse en mera långsiktig inriktning än det som Statsföretagsstyrelse sedan stannade inför och som är en mycket kortsiktig historia, där mandessutom lämnar över t. ex. Beroxo-och ASSI-problemen till det ovissa. Beträftandeprivatisering vill jag säga att min inställning är att Statsföretag liksomandra företag som eftersträvar maximal effektivitet naturligtvis mäste varaöppet för att sälja företag och hitta partner där det är önskvärt och där detär möjligt. Dessutom är detta krav ännu mer angeläget , när man måsle gätill skattebetalarna för atl få kapitalförstärkning. Då bör gruppen ocksä - ochdet var avsikten med min uppläggning ~ gä ut pä marknaden och se vilka partnerman kan hitta och vad man kan göra själv för att frigöra kapital, så alt bördanpå skattebetalarna om möjligt kan lättas. Man kan inte isolera frågan om Statsföretagi från den statsfinansiella situationen. Margarethaaf säger att det inte har hänt någonting . Det tycker jag äratt verkligen bortse från fakta. Atl Statsföretagsgruppen under de svåra åren,t. ex. 1977-1978, ficksignyauppgifter ålagda-atl ta hand om struktureringen avstålindustrin och ta hand om de svåra problemen i etc. - innebär väl ocksåatt någonting händer. Men att man underden tiden, med den press som då fanns påStatsföretagsgruppen, skulle kunna ålägga gruppen att göra en genomgripandeorganisationsförändring är naturligtvis au ta i. Jagär litet undrande inför vad här säger, att jag borde harespekterat styrelsen. Visst respekterar jag styrelsen och dessopinionsyttringar, men jag kan självfallet inte respektera atl den säger nejlill det sätt på vilket ägaren-staten skall reorganisera och refinansierabolaget. därmed att jag borde ha accepteratstyrelsens förslag i stället för alt framhärda i att lägga fram det som skulleha inneburit en organisatorisk och finansiell rekonstruktion pä lång sikt avföretagsgruppen? är faktiskt skyldig kammaren enförklaring i det här avseendet. Omde stadiga företagens verksamhet och framtid Anf.17 (); Först ytterligare några ord till . Jo, jag läste ju ochvar med om atl behandla den lilla folkpartiregeringens indusiripoliliskaproposition, och den tycker jag nog att vi helst skall glömma. Del var denpropositionen som den nuvarande industriministern hade fräckheten attbetygsätta som en enkel trebetygsuppsats. Detär inle från tidningarna jag har hämtat mina kommentarer lill varförfolkpartiet är tveksamt till eller är emot statlig företagsamhet, utan det ärfrån program. Dem har jag studerat med stort intresse. Men det ärmöjligen så alt de programmen inle gäller för i Om de statliga företagens verksamhet och framtid talarstol,och i så fall vill jag säga alt det är en tillnyktring från . Äntligen kom industriministern till frågan omprivatiseringen. Jag vill säga några ord i det sammanhanget. Regeringens industripolitik blir egentligen alltmerhäpnadsväckande. Först förstatligar man företag genom att överta en lång radkonkursprojekt till väldigt höga priser. gör utbetalningar för detta påskattebetalarnas bekostnad - skattebetalarna är ett uttryck som använder. Men sedan civerlämnar man ål skattebetalarna att betala förkalaset, dvs. för den formen ;av socialisering. På stålsidan finns det mångaexempel, som vet. De lönsamma bitarna skall enligl den filosofi som herrÅsling gör sig till tolk för tas ut ur . Kvar skulle dåegentligen bli elt andra Samhällsföretag, om industriministerns innersta tankarskulle fullföljas. Vad innebär det här? Jo, det innebär att de privataintressena skall bära frukterna av samhällets insalser. Det är en ekonomisktdälig politik för skattebetalarna. Men jag kan förstå detta, om det är enmedvetet dålig borgerlig politik, som syftar till att bryta sönderStatsföretagsgruppen och att la bort ett av samhällets näringspolitiskainstrument. Det är möjligt att regeringens avsikter härvidlag då klarnar.Därför är det verkligen tur att den här debatten, som kunde sioppa en del avindustriministerns mest långtgående planer, uppstått. Avsikten var ju vidare atl en proposition om Statsföretagskulle läggas fram . blev det inte så. Frågor som rörde SSABoch bröts ut och behandlades i särskild ordning av . Övrigafinansiella frågor sköts upp . hävdade visocialdemokrater att fördröjningen kunde leda till allvarliga problem vidplaneringen av verksamheten i en del av dotterbolag.Industriministern kommer ihåg atl jag särskilt pekade på bl. a. Eiser iriksdagsdebatten. försöker industriministern, herr talman, att skylla påStatsföretags styrelse och den politiska oppositionen i , som fullgörsina uppgifter när det gäller granskningen av den sittande regeringen. kanherr Åsling inte lägga fram någon proposition eftersom den politiskaoppositionen till höger och till vänster har varit ofin nog att kritisera honomför a) hans brevväxling med Statsföretagsgruppen, b) olika presskonferensersamt c) hans så gott som dagliga uttalanden om Statsföretag. Men vi har ju inte fått några förslag till attbehandla. Vi har i tidningar kunnat läsa om göranden och låtanden,eller sett pä TV och hört på radio om dem. Det är emellertid först i dennadebatt som man frän politiskt häll säger till ; Självfallet mästeriksdagen ha en redovisning redan i vär i fråga om de statliga företagen och enredovisning av det finansiella tillskott som behövs till Statsföretag. Dähävdar jag alt del naturligtvis finns möjligheter att redan nu ta framlösningar som skapar arbetsro i Statsföretag, utan att man för den skullbehövde föregripa resultatet av organisationsutredningen. Del får juinle vara så att industriministern sitter i ett hörn och trilskas i besvikelsenöver alt Statsföretagsfrågorna har gäll honom emot. Här slår alllför mängamänniskors jobb och trygghet pä spel för all vi skall ha råd med den typen av -om jag får begagna etl uttryck som vi ibland använder-prinsessan-på-ärten-fasoner. Den poliliska oppositionen i har sagt nej tillherr Åslings olika turer och sagt att dessa skall redovisas här. Jag ansvararför den socialdemokratiska oppositionen och har dessutom lagl fram ett antalförslag men ocksä gjort ett antal instämmanden i det som nu avseratl göra. Dä är del vikligl att vi i första hand kan koncentrera oss pä att fåsakligt rikliga lösningar, på att arbetsgruppen får arbetsro och möjlighet atlkomma med sakligt riktiga lösningar som en regering kan presentera förriksdagen, men också atl den nuvarande regeringen lar sill ansvar för atl deslatliga företagen får det finansiella tillskott som de behöver för att kunnaarbeta och för atl kunna planera. Om de statliga företagens verksamhet och framtid 18SVEN (vpk): Som man hanterar en sak sä blir ocksåreaktionerna - det är ju en gammal sanning. Om jag går lill väga på ett visstsätt, kanske litet klantigl, kanske litet fyrkantigt, kanske Htet självrådigt,då blir ocksä reaktionerna därefter. Om jag däremot närmar mig en problematikpå ett mjukare sätt och så att säga konsulterar alla krafter som kan haintresse i frågan, innan jag går till definliva åtgärder, finns det storautsikter atl man kan komma fram lill lösningar. Det är väl jusl detta, herrÅsling, som man borde ha haft i tankarna, då man attackerade frågan om enomorganisation av Statsföretag. vill inle svara på frågan hur det kommer atlgå med , och och idén om att sammanslå dessa tre företag.Det fär jag väl tolka pä det viset atl det ändå ingår i direktiven förutredningen att den skall eftersträva en form av sammanjämkning mellan de härföretagen, vilkel ju inte alls är omtyckt av de anslällda. säger att det blir så väldigt dyrtmed Statsföretag. Ja, det är klart att det ofta kan bli dyrt när Statsföretag imänga fall får ta över sådana uppgifter som inte det privata näringslivet villlägga sin hand vid. Hur dyrt blir då det privata näringslivet här i landei?Arbetslösheten uppgår nu till 153 000 personer. Jag säg ett dokumenteratprogram i TV, där man hade räknai ul - det har för resten ställ i seriösatidningar - att arbetslösheten kostar vårt land per månadeller lika mycket som försvaret. Mäste inte något av dessa förlustergottskrivas den mycket omhuldade marknadshushållningen och den privataföretagsamheten, som har tagit på entreprenad att alltidförsvara? När det gäller privatiseringen, som här är pä tal, sä låtoss för all del komma ihåg att många av de här krisföretagen faktiskt harkommit frän det privata näringslivet. Man har från statens sida varit tvungenatt la över sådana företag som de privata ägarna inte ville ha med att göra.Samhället-staten, som kände ett något större ansvar, måste hoppa in och göranågonting för atl rädda arbetssituationen, sysselsättningen och förhållandenapå många orter.