prot · G509111 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag haringet material som styrker att de inte har gjort det och kan därför inte annatän understryka vikten av att vad uttalat skall följas, AnL20 (): Jag förstår som sagt att vi inte kan diskutera enskilda fall, men jagtolkar svaret så att justitieministern anser att vad uttalat skallföljas. Jag hoppas då att man följer utveckUngen och finner att praxis utbildaspå det sätt som var tänkt av . Omåtgärder mot falsk nyhetsförmedling Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1981/82:310 om åtgärder mot falsk nyhetsförmedling AnL 21 JustitieministernCARL AXEL ; har frågat mig om jag anser det erforderligt mednågra åtgärder för att förhindra falsk nyhetsförmedling. Bakgrundentill frågan är att har publicerat en artikel i vilken manberättar att Filadelfiaförsamlingen i har begärt tillstånd att fåservera vin och sprit i församlingens lunchrum. Frågeställaren framhåller attartikeln saknar grund och att den har skadat församlingen. Denfråga som ställt gäller konflikten mellan å ena sidanintresset av fri nyhetsförmedling i massmedierna och å andra sidan intresset avatt enskilda inte i onödan åsamkas skada eller obehag genom innehållet itidningsartiklar o, d. Tryckfrihetsförordningentillerkänner oss en vidsträckt yttrandefrihet i tidningar och andra trycktaskrifter. Den innehåller emellertid också bestämmelser som begränsar dennafrihet. Bl, a, finns regler om när ett yttrande i en tryckt skrift skall ansesutgöra tryckfrihetsbrott. Om någon lider skada genom ett sådant brott, har hanmöjlighet att få skadestånd. Deträttsliga sanktionssystemet kompletteras för pressens del genom de frivilligaöverenskommelser som har träffats mellan pressens egna organisationer. Sålundahar , och beslutat om vissa etiska regler, som bl, a,innehåller normer om beriktigande av oriktiga uppgifter och om rätt tillgenmäle. Frågan om efterlevnaden av de etiska reglerna handhas i första hand avAllmänhetens pressombudsman och . Mednuvarande ordning ankommer det i första hand på pressens egna organ att vidtaåtgärder för att undvika att oriktiga uppgifter publiceras och för att rättatill de felaktigheter som uppstår. Enligt min uppfattning fungerar Nr 111 pressens självsanering på det helataget väl, Tisdaeen den Frågorom ansvar för yttranden i tidningar och andra massmedier utreds -" yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10), Bland de frågor som utredningen skall uppmärksamma nämns i direktivenfrågan om en lagfäst Om åtsärder mot ''''''"gsnmäle eller beriktigande av felaktiga uppgifter. falsknvhetsför- finns det inte nu skäl för attvidta några ytterligare åtgärder beträffande den fråga som hartagit upp, AnL 22 (): Jag tackar justitieministern för svaret. Nej till sprit i kyrkan, - Så rubricerade Dagens Nyheterför en artikel om Filadelfiaförsamlingen i , Det somstod att läsa saknade all grund eller rakare uttryckt: Det var lögn från börjantill slut. Tidningen refererade från ett socialnämndssammanträde iStockholm, och jag citerar genom att läsa innantill; "Vidsenaste mötet" - alltså socialnämndsmötet- "fanns en enda punkt på dagordningen,------------------------- nämligen ansökan om sprit- och vinrättigheter till Ansökan, som inlämnats av styrelsen för , avsågservering mellan och 24 i lunchrummet. Lunchrummet frekventeras enbart av kyrkans 4 man starka personal, de 39 styrelsemedlemmarna samt gästan de --------------------------- predikanter, 'har vi tröttnat på sockerdrickan', var styrelsensmotivering och bad om välsignelse över spritpolitiker," Så skrevDN på nyhetsplats, i är landets störstafrikyrkoförsamling och har nära samarbetet med , som bedriver ettlandsomfattande arbete för att rehabilitera alkoholister. Det är därför fråganblir sä allvarlig. Många -även utomstående - stöder verksamheten, och riksdagenbeslutar var je år om statsbidrag. En skandalisering av den här typen skadartilltron till verksamheten. Detta är alltsåbakgrunden till min fråga. Vi är alla överens om att tryckfriheten är en självklarrättighet. Rätten att tala och skriva utan censur kännetecknar demokratin. Menvarje frihet innebär ansvar. När en ansedd morgontidning utsätter enorganisations grund och målsättning för en falsk nyhetsförmedling, som spriderförvåning och löje bland läsarna och oro bland bröderna och systrarna iFiladelfia, har ansvarslösheten tagit överhanden. Skadan är skedd, även om endementi kommer dagen efter, - Justitieministerns svar var långt det längsta jag fåttunder alla mina år i , och det visar att detta är en viktig fråga. Menjustitieministern vill inte vidta några åtgärder. Låt migställa en följdfråga: Finnerinte justitieministern det alarmerande att något sådant här kan ske, attpressen visar ett stigande lättsinne när det gäller att skandalisera enskilda " och organisationer? Ingenkällkontroll, ingen kollationering av sanningshal- ten, tycks ha förekommit,åtminstone inte i det här fallet. Får man göra så här, justitieministern? Jag har i mitt svar nämnt det system som finns för att pröva om man fårgöra på det här sättet och om verkan av att eventuellt införa rätt till genmäleoch annat. Det ankommer inte på regeringen att göra uttalanden om innebörden ien viss artikel eller lämpligheten av att skriva den. Jag vill därför hänvisatill det ansvarssystem och den ordning enligt vilka frågor av den här typen prövas. Ombegränsning av rätten att framföra äldre fartyg AnL24 (): Det gavs klara besked i svaret. Riktlinjerna var uppdragna för hur manskall förfara i sådana här fall. Detkan vara farUgt att angripa press och massmedier det förstår jag. Jag förstårockså jusfitieministerns situation. Vad jag säger bryr sig ingen människa om,men om justitieministern här i sade att en sådan här journalistik ärförkastUg, att det är bedrövligt att man i en nyhetsartikel under en trespaltigrubrik slänger ur sig sådana här lögner, då skulle det bli rubriker itidningarna. Kan justitieministern inte slå fast att det är förkastligjournalistik att utan grund servera lögner, som skadar en folkrörelsegrupp avformat och som ställer till svårigheter och orsakar oro i vida folkgrupper? Jag tror det vore mycket farligt om jusfitieministrar här i landet gickin för att recensera pressen från sin plats i . Det är faktiskt inteså det skaU gå till. Jag tycker - det vill jag upprepa - att det ansvarssystemsom gäller skall tillämpas. Någon uppfattning om den enskilda artikeln vill jaginte uttala här ifrån. AnL26 (): Herr talman! Jag tackar justitieministern för detbeskedet. Jag föredrar att vara riksdagsman, så att jag får säga att en sådanbär journalistik är förkastlig. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1981/82:312 om begränsning av rätten att framföra äldre fartyg Medhänvisning till att den danska tremastarskonaren , som är byggd ,påseglades av ett svenskt fiskefartyg vid Utklippanhar frågat om jag anser det rimligt att man på något sättinför ett ålderskriterium på fartyg för var fartyg får 14 protokoll1981/82:107-111 Om ekonomiska zon i I fråga om trafik med fartyg inomSveriges sjöterritorium tillämpas konvention om internationella reglertill förhindrande av kollisioner till sjöss, de internationella sjövägsreglerna.Vissa tillägg till och undantag från konventionen är föreskrivna isjötrafikförordningen (1962:150). Reglerna skall följas av alla fartyg oavsettålder. Sjötrafikförordningen möjliggör bl, a, att föreskriftermeddelas som krävs från sjösäkerhetssynpunkt och avser framförande av fartyg itrånga, svårnavigabla eller hårt trafikerade farvatten. Sådana föreskrifteravser dock fartyg med viss manöverförmåga och inte fartyg av viss ålder. Jaganser inte heller att ett fartygs ålder generellt kan tas till intäkt för desssjövärdighet eller lämplighet i övrigt att trafikera vissa farvatten. Detavgörande är i stället fartygets allmänna skick och utrustning. Detförhållandevis lilla antal olyckor som inträffar visar att vårt nuvarandesystem fungerar bra. Trots de rigorösa bestämmelser som gäller fartygensutrustning och manövrering i vissa situationer är det tyvärr inte möjligt atthelt undvika olyckor. Att införa ålderskriterium för var fartyg får framförasskulle enligt min mening enbart innebära ytterligare krångel och endiskriminering av äldre fartyg utan att säkerheten gynnas. AnL 28 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det var en passus ihaveriutredningen beträffande den kollision som den danska tremastarskonarenElinor råkade ut för som föranledde frågan. De som med stora uppoffringarförsöker hålla gamla och intressanta fartyg levande blev oroade och undrade omderas arbete skulle bli ännu svårare. Mot den bakgrunden vill jag säga att jaganser statsrådets svar mycket fillfredsställande och tackar än en gång. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på interpellation 1981/82:157 om ekonomiska zon i har frågat vadjustitieministern ämnar vidta för åtgärder för att lag och ordning skall kommaatt gälla i svensk ekonomisk zon. Interpellationen har överlämnats till mig. Efter bemyndigande av och efter överläggningarmed berörda stater om gränsdragning och fiskerätter beslutade regeringen attutvidga den svenska fiskezonen i och i fr. o. m. den 1januari 1978. Regeringen har därefter utfärdat föreskrifter om gränserna förden utvidgade fiskezonen. Enligt gäUande bestänimelser får yrkesfiske frånutländskt fartyg hemmahörande i , , , Tyskademokratiska republiken och medlemsstat i Europeiska ekonomiska gemenskapenbedrivas i den svenska fiskezonen efter tillstånd av fiskeristyrelsen.Dessutom får norskafartyg fiska i den svenska Skagerackzonen. Utvidgningen av fiskezonen medförde ett behov avövervakning för kontroll av att fiske i den svenska zonen inte bedrivs i vidaremån än som följer av träffade avtal med övriga länder och den nyssnämndatillståndsgiv-ningen. Huvudansvaret för övervakningen av den utvidgadefiskezonen åligger kustbevakning. Dock förutsätts ett närasamarbete med för bl. a. information om fisketillstånd ochrapportering av fiskefartygs inpassering och utpassering i zonen och omfångster. För övervakningen tillfördes kustbevakningökade resurser i form av extra fartygsbesättningar och förstärkt central ochregional ledning samt tillgång till ytterligare ett spaningsplan för att göraövervakningen inom den utvidgade zonen effekfiv redan i inledningsstadiet.Under de närmaste följande budgetåren erhöll tvä nyautsjöbevakningsfartyg jämte besättningar till dessa samt förstärktapersonalresurser på vissa sambandscentraler för att klara de ökadearbetsuppgifterna i samband med övervakningen i den svenska fiskezonen. De grundläggande bestämmelserna om kustbevakningensbefogenheter vid fisketillsynen finns i en kungörelse frän år 1955.Bestämmelserna innebär sammanfattningsvis skyldighet för attutöva tillsyn över efterlevnaden av gällande bestämmelser om fiske. Vidtillsynens bedrivande får bl. a. undersökas fisk och fiskredskap. Kustbevakningstjänstemanhar också befogenhet att ta fångst, redskap och båt i beslag. Enligt tillämpad internationell praxis anseskiistbevakningen ha, trots att uttryckliga föreskrifter saknas, rätt att stoppautländska fartyg för att kunna utöva sin befogenhet att undersöka fångst m, m.På samma sätt har man ansett sig kunna inbringa fartyg fill svensk hamn förutredning genom polis-och åklagarmyndighets försorg. Enligt vad jag har inhämtat har bedrivithavsövervakningen i den svenska fiskezonen med stor effektivitet. som förflutit sedan fiskezonen utvidgades iÖstersjön har observerat drygt 8 000 utländska fiskefartyg izonen. Antalet prejade och kontrollerade fartyg uppgår till närmare 600, Avdessa har drygt 200 konstaterats fiska utan tillstånd. Det bör i sammanhanget nämnas att då åtalbar gärningbegåtts på utländskt fartyg utom riket fordras regeringens förordnande om forumi brottmål i de fall då reglerna i inte direkt anger vidvilken domstol åtal skall väckas. Enligt vad jag inhämtat från chefen förjustitiedepartementet har beslut om sådana förordnanden meddelats i närmare 100fall , Inom utreds f, n, om man bör införaen regel som gör att forumfrågan i dyUka fall kan lösas utan att åklagarenbehöver inhämta förordnande från regeringen. Straffsatsen för olaga fiske är böter eller fängelse ihögst . Dessutom kan fångst och redskap förverkas. Under åren 1980och 1981 har utdömda dagsböter enligt uppgift från varieratmellan 20 och 120, Dagsböternas storlek har varierat ,Fängelse- Om ekonomiska zon i Om ekonomiska zon i straff harinte utdömts i något fall. Däremot har i flertalet fall fångst och redskapförverkats. Regeringen har i en nyligen avlämnad proposition(1981/82:114) med förslag till lag om medverkan vid polisiärövervakning föreslagit att kustbevakning skall utrustas medbefogenheter som gör det möjligt för den att bedriva en effektivare övervakningtill sjöss. I propositionen föreslås bl. a. att kustbevakningstjänsteman skalltilläggas samma befogenheter som enskild polisman har enligt rättegångsbalkenatt hålla förhör och vidta annan åtgärd innan förundersökning om brott hunnitinledas, att gripa någon mot vilken förekommer skäl till anhållande, att ta medden som är på plats där brott har förövats till förhör och att verkställahusrannsakan i särskilt angivna fall. Om det är nödvändigt för att dessabefogenheter skall kunna utövas, får stoppa och visitera fartygeller inbringa det till svensk hamn. Den nya lagen, som föreslås träda i kraftden , ger ökade möjligheter för att ingripa vidöverträdelse mot fiskebestämmelserna. Detta kan verka i positivriktning i fråga om antalet överträdelser av de aktuella bestämmelserna. AnL 30JENS (): Jag tackar handelsministern för svaret. Detvar ett svar som inte gör mig särskilt glad, och säkert inte någon annan hellersom är rädd om svenskt fiske och ser det som en stor tillgång. Handelsministern säger att tillförts ökaderesurser -detta för att göra övervakningen effektiv redan i inledningsskedet.Jag tror inte att det är resurserna det i första hand hänger på. Om man ser påfillgängliga fartyg, kan man konstatera att det finns fem stora tullkryssaresom har ett deplacement på , 12 i storleken mellan 20 och 37 tonoch 28 i varierande storlek mellan 12 och 20 deplacementton. Utöver dessa finnsett antal s. k. racerbåtar. Jag har inte räknat med de två stora båtar som byggdesspeciellt för övervakningen av . Det är jättar på 375 deplacementton,och de lär enhgt uppgift ha kostat över 40 milj. kr. De byggdes vidKarlskronavarvet 1980 och 1981. Dessa fartyg har visat sig ej fylla de krav somställs vid havsövervakning. Det kan f. n. ej fastställas när fartygen kansättas in i fiskezonsövervakningen. För 88 milj. kr. kunde man ha fått fleraeffektiva och användbara bevakningsfartyg. Men det är kanske fel att gråta överspilld mjölk. Jag har heller inte räknat med miljöskyddsfartygen ,Tv 02, Tv 03 och Tv 04, av vilka de tre förstnämnda är ombyggda havstrålare ochhandelsfartyg med långa gångtidsresurser och som kan utgöra ettbevakningskomplement i den svenska fiskezonen. Dessa fartyg är endastberedskapsutrustade med begränsade driftsanslag. Man har inga pengar till olja. Här finns alltså bortsett från de två stora. Tv 171 och172, ett bra båtmaterial. Båtarna är bemannade med kunnigt och duktigt folk.Handelsministern säger: "Enligtvad jag har inhämtat har bedrivit havsövervak- ningen iden svenska fiskezonen med stor effektivitet," Ja, man har varit effekfiv, och man har varit det pä såsätt att man konstaterat och rapporterat ett stort antal överträdelser. Menöverträdelserna ökar därför att man inte har befogenhet att beivra dem. Densvenska kan inte föra i land en båt som förbrutit sig i svenskfiskezon. Det beror i så fall på om båten har lust att följa med in godvilligt.Felet är att man inte gett befogenhet att fullgöra sitt värv,dvs. att föra i land dem som förbryter sig. Det är denena sidan av saken. Den andra sidan är straffpåföljden. Jag har erhållit 16 domstolsutslag från Ystads fingsrätt.Domarna har fällts . Där kan jag konstatera att det harkostat den danska fiskebåten S . att tjuvfiska fyra gånger i svenskekonomisk zon. NF 89 fick betala . för motsvarande förseelse - alltsåfyra gånger. Att tjuvfiska i svensk zon kostade S . Att tjuvfiska en gång kostade t. ex. R . I ett enda av de 16 fallen har fångsten förverkats, men i ingetfall redskapen. Fångsten var värd . Det är Utet skillnad mot vad som tillämpas i andra länder.Jag har i min interpellafion gett exempel på vad det kostar. Är man inte i intresserad av att slå vakt om vårtfiske? Inte ens en handelsminister från det stora "feskeläget"tycks ha den ambitionen. Det är inte bara på övervakningens områdedet brister. Det gäller också inom andra områden, såsom beträffande tullar ochprisregleringsavgifter. Men eftersom min fråga gäller tillsyn och övervakningkan de spörsmålen inte tas upp här. Jag lovar dock att återkomma i de frågorna. I sitt svar säger handelsministern vidare: "Enligtgällande bestämmelser får yrkesfiske från utiändskt fartyg hemmahörande iFinland, , , Tyska Demokratiska RepubUken och medlemsstat iEuropeiska ekonomiska gemenskapen bedrivas i den svenska fiskezonen eftertillstånd av . Dessutom får norska fartyg fiska i den svenskaSkagerackzonen." Jag vill påminna om att även danska fiskefartyg enligt1966 års överenskommelse har rätt att utan särskilt tillstånd fiska i svenskzon i . F. ö. är inte förhållandena bättre i ochKattegatt än i . I ett PM från skriverkustbevakningsinspektör : "Danska fiskare, som bryter mot svenska bestämmelseri mellan 3-12 nm från baslinjen kan ej lagforas i om de ejsamtidigt förbrutit sig mot danska bestämmelser. Enligt konvention kande ej heller lagforas i (11 §). Endast behörig anmälan skaU göras tillDanmark. Omen dansk och en svensk fiskebåt fiskar hummer påförbjuden tid 3,5 nm från svenska baslinjen åtalas svensken, dansken går fri.Danmark har nämligen inget hummerförbud. Om ekonomiska zon i den 30 iTiars 1982 Om ekonomiska zon i Danskar och norrmän skulle enligt vissa lagtolkare fåanvända sprängämne och harpungevär i intill 4 nm från baslinjen (FS 8§), medan det för svenskar är förbjudet var de än befinner sig på världshaven(FS 23 §). I är det enligt samma tolkning fritt fram för danskarnaintill 3 nm från kusten med alla fiskemetoder som ej är förbjudna i . Tyvärr har vi som är huvudansvarigaför havsfiskeövervakningen icke märkt några resultat än på denna punkt. Det är utomordentligt svårt för mig att med ledning avutfärdade författningar instruera personalen hur fisketillsynen skall bedrivasoch personalen har en mycket svår uppgift ute till sjöss. Jag tror det skulle vara av värde om någon som verkligensysslar med havsfiskeövervakning fick vara med när överenskommelser träffas ochbestämmelserna utfärdas." Jag har frågat justitieministern vilka åtgärder han ämnarvidta så att lag och ordning kommer att gälla i svensk zon. Jag kan endastupprepa min fråga till handelsministern. Det svar jag fått här är endast en redovisning avden maktlöshet och det ringa intresse som finns för att slå vakt om svensktfiske. Handelsministerns tro att besluten i samband med proposition1981/82:114 skall verka i positiv riktning i fråga om antaletöverträdelser av de aktuella bestämmelserna inger mig inga större förhoppningar.Det fordras andra tag, och jag skulle vilja ha ett besked, om handelsministernär beredd att ta de tagen. Jag tror inte att det finns någon skillnadmellan och mig när det gäller ambitionen att slå vakt om svensktfiske och dess rättigheter. Möjligen skiljer vi oss när det gäller metoderna. Jag sade i mitt interpellationssvar att övervakningen avden svenska fiskezonen sker på ett effektivt sätt och att man har en rimligrapportering av förekommande överträdelser av fiskezonsbestämmelserna. Jag kaninte hålla med interpellanten när han talar om maktlöshet på det här området. Jag nämnde också i mitt interpellationssvar att vi nyligenpå bord har lagt en proposition, som ger polisiärabefogenheter. Däri ingår bl. a. att gripa den mot vilken det förekommer skältill anhållande och att ta med den som är på plats där brott har förövats tillförhör. Det innebär alltså att personal kommer att få sammamöjligheter som polisen att t. ex. ta med en båt som är misstänkt för brott motdessa bestämmelser in till land för förhör. Jag hoppas att interpellanten harnoterat detta, som jag f. ö. har nämnt redan i svaret. När det gäller de aktuella straffbestämmelserna tror jagatt dessa i och för sig får betraktas som normala med tanke på svensklagstiftning i övrigt. Jag tror inte att oet är möjligt att göra någon direktjämförelse med straffsättningen i andra länder utan att man också har med ibilden hela straffsystemeti länderna i fråga. Förverkandet av fångst och redskap kan ofta vara en nog såkännbar sanktion mot dem som överträder bestämmelserna. Vi menar självfalletatt man skall se allvarligt på olaga yrkesfiske. Enligt min mening är vårastraffbestämmelser tillräckliga redskap, men vi får naturligtvis hålla ett ögapå domstolspraxis i det här sammanhanget och se vilka straff som med stöd avbestämmelserna utmäts. Skulle praxis i domstolarna inte överensstämma med deintentioner som ligger bakom straffbestämmelserna, får man överväga att införaen strängare straffskala för olagligt yrkesfiske. Om ekonomiska zon i AnL 32 (): Jag noterar med tillfredsställelse atthandelsministern inte har någon annan åsikt än jag när det gäller att skyddasvenskt fiske. Problemet är ju att man inte kan beslagta fångst och redskap, dåman inte får båtarna att gå in till land. I stället fortsätter besättningarnapå båtarna att fiska, eftersom detta är mer lönsamt än att gå in i svensk hamn.I dag finns det ju inte några maktmedel att tvinga båtarna att göra detta. Saken är också allvarligare än man kan tro. Förra veckaninträffade ett intermezzo. En kustbevakare blev hotad till livet, när hanbordade en dansk fiskebåt. Vederbörande heter och var på Tv 276.Det gäller inte bara att skydda svenskt fiske utan också att skydda dem som äranställda vid . Så allvarUgt har det hela blivit. Det räckerinte längre med att kustbevakarna blir utskrattade av utländska fiskare, sombara fortsätter att fiska, trots att de blivit uppbringade. hotaskustbevakarna till livet, om de försöker att gå ombord. Det blir så, när maninte har någon rätt att vidta åtgärder mot dem som bryter mot lagen. AnL 33 Handelsministern : Genom den nyligenframlagda propositionen om polisiär befogenhet för tulltjänsteman kommer jukustbevakningens befogenheter i samband med havsfiskeövervakningen ätt utvidgasjust på det sätt som efterlyser. Detta medför attkustbevakningens möjligheter att upprätthålla laglydnaden ökar. Det härutesluter naturligtvis inte att man kan överväga ytterligare åtgärder för atteffektivisera kontrollen, om så skulle bU nödvändigt. De närmast ansvarigamyndigheterna, generaltullstyrelsen och , följer självfalletutvecklingen. AnL 34JENS (): Jag vill göra handelsministern uppmärksam påatt när svenska fiskebåtar fiskar i norsk zon, skall de ha lejdare somunderlättar för bevakningstjänstemannen att gå ombord. Man är skyldig att gehonom mat Och ha en koj där han kan ligga och sova, om han behöver det. Vårakustbevakare däremot möts av piassavakvastar och hotas till livet. Det äralltså litet skillnad på vad som gäller i vår zon och i andra länders zoner. senare lyckas man upprätthålla respekten. Jag tror att vi får ta till andramedel, om vi skall kunna klara problemen i vår ekonomiska zon. OmSveriges ekonomiska zon i längre att hålla på som vinu gör, för då får vi problem inom den svenska fiskezonen. Jag hoppas verkligenatt handelsministern har möjlighet att ge sina kustbevakare befogenheter attbeivra överträdelserna, så att dessa inte fortsätter som och till slutblir lönsamma. I den här debatten har jag försökt att säga att det förslag som Uggerpå bord ger just de befogenheter som . Vad begär är alltså redan effektuerat genom denproposition som skall behandla och som jag naturligtvishoppas att kommer att bifalla. Överläggningenvar härmed avslutad.