prot · G509164 · 1981-12-31 00:00:00 — Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. Def finns anledning aft också erinra om aftförsvarsutgifterna i vårt land minskade realt ,medan utgifterna för praktiskt taget alla andra sektorer ökade. Ett fjärdepåstående i den här appellen: "JAS är eff hot mot en hörnsfen i vårsäkerhetspolitik, den svenska neutraliteten: En stor del av JAS kommer atfbestå av komponenter från NATO-ländernas vapenindustrier. Dessutom visarerfarenheterna från försöken att sälja , atf ett dyrt flygplanssysfemfrestar atf ge långtgående och neutrala utfästelser till potentiellaköparländer." Föratt redovisa fakta tar jag tillfället i akt att göra ensammanställning som svar på de här befängda påståendena från organisafionen,och jag ber därför om ursäkt, herr talman, i fall det kan bli en upprepning avvad andra talare anfört. En produkfion av JAS-systemet så som def nu är planeratinnebär ett inslag från utlandet på högst - har oftare nämnts ide handlingar jag haft att fillgå. Låt mig parentetiskt tillägga att vi i försvarsutskottetblivit informerade med väldigt stor öppenhet. Valet av de utländska delsystemen i JAS har främst gälltsådana som vi inte kan tillverka inom landet. För att skall kunnabibehålla en flygindustri måsfe ett tekniskt samarbete indusfri fill industrifå ske. Vidare måste för att bibehålla sin internationellt sett högatekniska kompefens få delta i ett utbyte med andra länder. Genom att samarbetamed flera länder säkerställer vi möjligheten atf driva en självständigsäkerhetspolitik. Jagciterar ett femte påstående från Svenska freds: "För decennier framåt inskränker det jättelikaJAS-projektet vårt säkerhetspolitiska handlingsutrymme. Den freds- ochnedrustningspolitik, vi säger oss vilja föra, försvåras av detta kraftiga ochlångvariga permanentande av det militärindustriella komplexet i ." Fakta är att def svenska försvaret är fill för aft säkrafred och frihet åf folk. Vårt försvar bidrar också fill fred ochstabilitet i . Det bästa vi svenskar kan göra för aft bevara freden äratt hålla oss med ett försvar som är så starkt aft omvärlden har förtroende fördet. Det finns ingen motsättning mellan vår säkerhetspolitik och vårinternationella neutralitetspolitik. Den förra utgör ett bidrag fill fred iNordeuropa, och den senare verkar för mildrande av motsättningarna mellanstormakterna. JAS är en nödvändig förutsättning för att vi skall kunnaupprätthålla vår försvarsförmåga och för att det svenska försvaretdärmed skall kunna förbli fredsbevarande. För detsjätte påstår : "Inget flygplansprojekf har någonsin hållitkostnadsramarna. Det finns inga skäl att tro, att JAS skulle kunna göradet." Här skulle jag vilja gå in på frågan om detakpriser på flygplan som man har gjort upp om i avtalet med industrigruppenJAS, vilket också berördes av försvarsministern. med vill jag säga att allt talar för att deftaär ett utomordentligt gott avtal, som ger bästa tänkbara garanfier. Regeringenkommer dessutom aft låsa fill given kostnadsram, som inte fåröverskridas. Den sjundepunkten i appellen lyder: "I den svångremmarnas fid, då inskränkningar av vårsociala trygghet beslutas, framstår denna mångmiljardsafsning som en uppenbarfelprioritering." Fakfa är att JAS är en rationell och kostnadseffekfivsatsning inom den ekonomiska försvarsram som har beslutats av de fyra storapolitiska partierna, alltså våra demokratiska parfier. bidrarockså fill atf upprätthålla den teknologiska kompetensen hos svensk indusfrioch skapar värdefull sysselsättning i landet. Det har inget att göra medöverkonsumtion av statliga subsidier hos de privata hushållen. I en åttonde och sista punkt i appellen från sägs följande: '"I ett nerlusat med kärnvapen är det yttersttveksamt, om ett aldrig så dyrt, nytt flygplanssysfem kan öka vår trygghet ochsäkerhet." Jag skall besvara även defta påstående. är ickeett förstahandsmål för kärnvapen - def är vi helt överens om. Det finns juväldigt mycket av enighet i def betänkande från försvarsutskottet som liggerpå bord. Kan vi genom eff tillräckligt starkt konventionelltförsvar, i vilket JAS ingår, hålla oss utanför ett konventionellt krig, har viockså goda utsikter att undgå atf bli indragna i eff eventuellt kärnvapenkrig.Den s. k. terrorbalansen gör atf kärnvapenkrig över huvud taget inte framstårsom särskilt sannolika. Detta var, herr falman, ett försök aft ge ettsammanfattande svar på samtliga punkter i appellen. Det är ju så att enfredsoffensiv pågår. Den är angelägen, men den vore så mycket bättre om deorganisationer som engagerar sig i fredsarbetet också baserade sitt arbete påfakta och icke på felaktiga påståenden, förvrängningar och osanningar. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 36OSWALD (vpk) replik: Def är märkligt vilka känslostormar minainlägg uppväcker bland de borgerliga här i kammaren. Förut gick iGävle upp i debatten och anklagade mig och vpk för att vara något slagsupprustare, därför att vi hade krävt i anslag fill defmilitära försvaret för nästa budgetår och naturligtvis ytterligare pengar filldet ekonomiska försvaret och civilförsvaret. stiger upp italarstolen och säger atf jag drar sagor och att vi från vpk är beredda aftsälja hela försvarspolitik och att vi infe alls vill ställa upp påden. Det är litet dåligt med konsekvensen och logiken i dessa påhopp. Jag upprepar vad jag sade tidigare till , attjag är ingen expert. Det är inte heller och infe heller GötheKnutson. Men def finns möjligheter för oss som polifiker att följa upp endebatt i en fråga som vi arbetar med och intresserar oss för. Vi kan försöka fain alla uttalanden från olika experter och väga samman dem fill en helhetsbild.Def Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. är väl defenda vi kan orka med som polifiker av skilda schatteringar. Jag tycker atf framträdande här verkligenvittnar om en stora-hövdingemenfalitet. Han står här och talar vitt och brettsom den allra störste av experter. Jag tror infe atf def skulle skada med litetstörre blygsamhet från sida. Det finns många andra här ikammaren som har lika stora erfarenheter och lika stora kunskaper i fråga omförsvarspolitiken som . Jag tror att jag själv känner fill ganskamycket i de här frågorna. Jag tycker alltså aft def vore klädsamt med ennedtoning. Sedan tänker jag infe ställa upp för Svenska freds- ochskiljedomsföreningen i alla de punkter som tagit upp. Men mycketi den kritiken är faktiskt adekvat, och när en fredsorganisafion yttrar sigborde man ta def på litet större allvar än gjorde i sitt anförande. 37 () replik: Jag skall bara helt kort konstatera attOswald och jag aldrig i debatter har blivit överens omnågonting väsentligt. Det lär vi inte bli nu heller, varför det skiille varaatf fa kammarens och åhörarnas dyrbara tid i anspråk i onödan, om jag försökteredovisa för , vpk, vad som är grunden för def jag har sagt.Han har ju själv möjlighet att tillgogodgöra sig detta genom vanhgläskunnighet. Jag tänker inte ge mig in i någon diskussion om vem som kan varamesta möjliga expert. konstaterade atf han inte var någonexpert - och jag för min del konstaterade aft det var rikfigt, åtminstone medtanke på de påståenden han har gjort. Men vad jag stöder mig på är den faktaredovisning som harlämnats till försvarsutskottet och som är en utomordentlig grund - den bästatänkbara grunden - för ett beslut om eff nytt svenskt flygplanssystem. Det ärdå inte bara jag som har tagit fasta på den här redovisningen, som ju verkligenkommit från experterna, utan def har också en majoritet av utskottets ledamötergjort, för att infe säga samfiiga. Def föreligger ju egentligen enighet ombehovet av ett nytt flygplan, och vad debatten gäller är huruvida man skallskjuta på beslutet något halvår eller inte. Detta är, herr talman, vad jag villanföra som svar på upprörda inlägg. 38OSWALD (vpk) replik: Vi kommer inte atf bli överens, säger - och gudskelov för def. Det skulle vara förskräckligt. använder en bekväm metod i debatten ochanklagar motståndarna för atf inta olika ståndpunkter, och sedan redovisar haninfe vad dessa ståndpunkter innebär. Det är ett ganska falskt sätt atfargumentera och debattera. anklagar mig för att vilja framstå somexpert. Sedan står han upp och gör vidlyftiga uttalanden som innehåller mycketlitet av fakta och substans. Det är egentligen bara påhopp utan någon direkt Jag tycker att def är ganska beklämmande att lyssna tillGöthe , för han använder en metod i debatten som verkligen inte ärrenommerande. är det också på def sättet, att även om råkarsitta i försvarsutskottet och man givetvis i våra utskott får väldigt godainformafioner och fina uppgifter från olika håll. så vet vi - och jag sägeräven här gudskelov - atf det i samhället fortfarande förs en annan debatt medinformation, experfutlåfanden och sådana saker. Def finns vidare myckenlitteratur att läsa - även litteratur som utges av kommittéer, utskott o. d. Jag tycker fortfarande - som jag sade i min förra replik -att skulle stämma ned tonen litet grand och inte inta den däröverlägsna atfityden, för är ingen försvarsexpert. en vanlig enkel riksdagsman från och vet inte så mycket mer än viandra riksdagsmän om de här sakerna. Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. 39 GOTHE () replik: Jag måsfe ha trampat på någon sällsynt ömkommunistisk få, när jag gav rätt i hans eget påstående atthan inte är expert. Det blev en sådan upprördhet att jag säger mig att jagmåste ha nått grundvalarna för hans själsliga integritet, och jag ber därför omursäkt, så att det inte händer någonfing psykiskt oroväckande efter defta. tycker atf jag gör det bekvämt för mignär jag hänvisar till fakta. Ja, vad annat kan jag hänvisa fill? Jag kannaturligtvis också hänvisa fill förnuftet, men jag utgår från att OswaldSöderqvist inser att moderata samlingspartiet för fram förnuftiga åsikter. Jagbegär dock inte att skall instämma med mig - def vore jufatalt. Det skiljer i fråga om något så väsentligt som ideologisk bakgrund. Därär det ljusår mellan kommunisfisk-marxisfiska ideologi ochden som mitt parti grundar sin handlingspolitik uppå, nämligen den frihetligademokrafi och def valfrihetens samhälle som moderata samlingspartiet står för. Vi har också hävdat nödvändigheten av attförsvara vårt lands territorium och suveränitet - folkefs, nationens frihet. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han infe ägde rätt fillytterligare replik. 40NILS (vpk): Atf def finns starka ekonomiska intressen somönskar se fortsatt miljardrullning till militärapparaten står helt klart.Kapitalister som satsat på rustningsindustrin ser inte fred och avspänning somsitt mål. De ser fortsatt kapprustning som en säker väg att öka profiten. Deftaär en känd internationell företeelse - särskilt framträdande i - men ocksågiltig för svenska kapitalister. Militära och industriella kretsar harsammanvävda intressen, som starkt påverkar inriktningen av försvarspolitiken.Def bör man ha i minnet när frågan om en fortsatt väldig satsning på detmilitära flyget är uppe fill debatt. Nr 164 Det är min avsikt atf i huvudsaksysselsätta mig med frågan om användning -p 1 , för andra ändamål av de väldiga resurser som ärbundna till den militära "inni 1QS2 flygplansproduktionen - och därmedi hög grad frågan om sysselsättningen ' för arbetare och tjänstemän i flygplansindusfrin. r...,, , , kommunisterna har i sin motion med anledning av fö -v « Itk försvarspropositionen upprepat kravet på en planering för civilproduktion. ' Innan jag går in på detta problemvill jag helt kort fa upp frågan om ägandeförhållandenainom försvarsindustrin mot bakgrund av vad jag inledningsvis.sagt om de privata kapitalintressenas roll. I motion 1586 har vpk bl. a. yrkat på eff samhälleligtövertagande av den svenska försvarsindustrin. Defta är motiverat bl. a. utifrånbehovet av aft säkerställa en effekfivare kontroll av verksamheten. Defförhållandet atf privata kapitalinfressen gör sig gällande på detta område ärägnat atf motverka strävandena till begränsning av fillverkningen avkrigsutrustning. De frågor som hör samman med vapenexporten har behandlats i annatsammanhang, och i dagens betänkande berörs enbart motionsyrkandet omsamhälleligt övertagande av försvarsindustrin. Vi har kommunisterna vid fidigaretillfällen hävdat att ett förstatligande av krigsindustrin är av stor betydelseför en omställning fill civil produkfion men också för att skall kommaur kapprustningsspiralen. Dessa frågeställningar är minst lika viktiga . Kravet på samhällets övertagande av krigsindustrin har ettklart samband med frågan om och de frågor som i övrigt är uppetill debatt . Jag kan därför begränsa mig fill att nu yrka bifall tillmotion 1981/82:1586. Hur har man från regeringshåll och riksdagsmajorifethanterat frågan om att skapa civila alternativ till den militära flygplanstillverkningen? Jag citerar: "Det primära ansvaret för företagensproduktionsinriktning måsfe åvila företagen själva. Från samhällets sida kandef dock vara motiverat att i speciella fall bidra till att underlättaövergången fill civil produktion." Detta var den ståndpunkt somnäringsutskotfet intog till motionskravet ättregeringen borde tillsätta en utredning med uppdrag atf skyndsamt utarbeta ettprogram för civilt utnyttjande av de resurser som frigörs vid en nedskärning avkrigsmaterielproduktionen. Det kan finnas skäl att erinra om denna attityd införbeslutet i JAS-frågan. 1 debatten har planerna på JAS betecknats som denstörsta industrisatsningen. De som vill driva igenom projektet har gärnapåvisat att utan denna satsning skulle många bli arbetslösa, som mansagt aft vi infe skall bygga flygplan av sysselsäffningsskäl. I vpk-motionen 2283 har vi ånyo begärt ett program förcivilt utnyttjande av de resurser som kan frigöras genom nedskärning av den militära flygplanstillverkningen och för tryggande av sysselsättningen för de anställda inom denna bransch. Vpk säger nej till den föreslagna miljardrullning som innebär. 72 Även om de partier som formuleratförsvarsutskottets betänkande säger ja till deftaprojekt, är def häpnadsväckande hur slappt man behandlar frågan om satsning påcivil produkfion. Def enda utskottet har att säga är aft man dels instämmer iförsvarsministerns uttalande om försvarsindustrins - och inte minstflygindustrins - betydelse för vår säkerhetspolitiska trovärdighet och förförsvarsmaktens utformning och utnyttjande, dels i näringsutskoftetsuppfattning att det från industripolitisk synpunkt är värdefullt att kanbehålla en högteknologisk flygindusfri. Men hur kan försvarsutskottet ansedetta vara svar på kravet om planmässig satsning på alternafiv produkfion? bygger också sin ståndpunkt på ettresonemang om att frågan varit föremål för olika studier där förutsättningarnaför en omställning från militär till civil produkfion uppmärksammats, aft manskall avvakta vad som kommer ut av den fortsatta beredningen avförsvarsindusfrikommitténs förslag, och liknande fill intet förpliktandeuttalanden.' För den som drivit frågan om ettprogram för övergång från militär till civil produkfion framstår denna attitydfrån övriga partier som synnerligen ansvarslös. Detta problem har tagits upp imofioner praktiskt taget . Interpellationer och frågor har ställts fillolika statsråd om vad de avser att göra för aft främja en övergång till civilprodukfion. Men någon verklig vilja aft satsa på alternativ produktion har intesvaren andats. I en om avrusfningens ekonomiska och socialakonsekvenser formulerades problemställningen så här: "På kort sikt skulleövergångens smidighet fill stor del bero på regeringens förmåga atf förutse detyper av problem som kunde uppstå och på förberedelsernas lämplighet." Av de regeringar vi haff under 1970-falef och fram fill nuhar tyvärr ingen visat någon förmåga att förutse problemen - ej heller attvidta lämpliga förberedelser. Frågan är om def enbart beror på bristandeförmåga. Det torde också vara fråga om bristande vilja. Är det så aft man anserdef lättare att motivera fortsatt miljardrullning till det militära flyget omman också kan åberopa risken för arbetslöshet som skäl? I så fall är def etthänsynslöst spel som bedrivs med de anställdas trygghet och vissa bygdersutveckling som insats. Vi har kommunisterna vid upprepadetillfällen krävt att de anställda skall garanteras anställning under enomställningsprocess till civil produktion. Detta är ett rimligt krav. Arbetareoch tjänstemän har med sina arbetsinsatser säkrat genomförandet av statligabeslut i en indusfri som byggts upp för bestämda ändamål. Då skall infearbetare och tjänstemän behöva se arbetslösheten som det enda alternativet tillfortsatt militär produkfion. Den inledningsvis citerade ståndpunkten - att def primäraansvaret åvilar företagen själva - är infe en fillräcklig grund för aft säkrajobben. Det är självfallet så atf de kapitalister som satsat på militärindustriproduktion helst vill fortsätta med den. Den ger den säkraste profiten.Den innebär infe några konjunktursvackor eller någon svårbemästrad konkurrens,men däremot långa säkra serier, statliga pengar som kompenserar fördyringar,osv. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Nr 164 Under hela Viggenperioden har manfrån företaget hävdat atf så länge man Torsdieenden satsar på detta projekt finnsinfe utrymme för satsning på alternafiv 3 iuni1982 produkfion. Man har gärna trampatrunt i den onda cirkeln: fortsatt militär flygplansprodukfion eller arbetslöshet. Säkerhets- och Självfallet måsfe ett stort ansvar utkrävas av kapitalister, somkunnat skära De måste satsa på annan produktion, men detta fritar .j inte staten från ansvar. De satsningar som har gjorts på viss civil produkfionunder senare år är en framgång för def växande kravet på atf den ensidigamilitära verksamheten måste brytas. Def kan också vara ett resultat av att alltfler börjar ifrågasätta hur länge den våldsamma miljardrullningen till detmilitära maskineriet kan fortsätta. Vad som är allvarligt är aft någon medveten statligplanering och satsning infe funnits. Tänk om man utnyttjat den tid dåViggenprojekfet varit i gång, för en planering av civil produktion efter detta!Då skulle situationen varit annorlunda. Utöver detsärskilda ansvar för arbetares och tjänstemäns sysselsättning som staten bör hai denna typ av industrier finns också ett samhällsekonomiskt ansvar. Det ärväldiga resurser som har plöjts ner i denna verksamhet och som bör utnyttjasför andra och mer angelägna ändamål. I den förut citerade heterdet bl. a.: "Def finns så många krav som tävlar om en nyffig användning avresurser frigjorda genom avrustning att det verkliga problemet är uppställandeav en priorifefsskala.'' Detta gäller också . Visst behövs de resurser somfinns inom den militära flygplansindustrin i form av forskning, teknik,yrkesskicklighet osv. för andra ändamål. Dessa resurser behövs för att utvecklaannan industriell verksamhet, de behövs för utveckling på sådana områden somenergi, miljö, sjukvårdsfeknik, kollektivtrafik och transporter etc. Men de äri dag bundna för militär verksamhet. Def skulle vara ett samhällsekonomisktslöseri av oanade mått atf inte tillvarata dessa resurser, när så många behovär ouppfyllda i samhället. Frågan om planering för civil produktion är särskiltangelägen i en kommun och en region där den militära sysselsättningen ärkoncentrerad, som fallet är i och . Oavsett om man mäterden militära andelen av indusfrisysselsättningen eller av den totalasysselsättningen står def klart aft en satsning på civil produktion är heltnödvändig för atf man skall kunna åstadkomma en rimlig balans. I debatten omB3LA och om JAS har det skymfat siffror som pekat på mycket allvarligaföljder om flygplansprodukfionen upphör. Sådana siffror kan användas på olikasätt. De som vill ha fortsatt satsning på militär flygplansprodukfion använderdem i detta syfte. Siffrorna bör dock enligt min mening i stället användas föratf visa hur orimligt det är atf ensidigt basera sysselsättningen på militärverksamhet. Def får infe vara så, atf om def görs en politiskbedömning som innebär aft 74 rnan bör avbryta en sådanverksamhet, tusentals människor kastas ut i arbetslöshetoch en kommuns eller en regions utveckling äventyras. Def brukar ju, herr talman, uttryckas förhoppningar omfred, avspänning och nedrustning i världen. Även de som gör sin insats imilitär verksamhet liksom bygder där denna verksamhet bedrivs måste ocksåkunna delta i dessa förhoppningar, utan aft befara arbetslöshet och utarmning.Men då krävs också en planering för annan verksamhet. Och def brådskar. Jag har erinrat om hur kravet på eff program för civiltutnyttjande av de resurser som frigörs vid en nedskärning avkrigsmaterielproduktionen bemöttes . ,som författat betänkandena i denna fråga , tvingades dock efter handtill vissa eftergifter. sträckte man sig till att fala om aft iplaneringen "bör frågan.om behovet av och möjligheterna atf göra uppalternativa produktionsplaner och redovisa alternativa användningar av resursernabeaktas", att "det är synnerligen väsentliga frågor somaktualiseras" - och man åberopade olika undersökningar som belystkonsekvenserna av minskade försvarsbesfällningar och att def fanns en särskildarbetsgrupp i . En delegation, tillsaft av regeringen, och en särskildutredare, även denne tillsatt av regeringen, fick också utgöra motivet föravslag på motionsyrkandet om ett program för övergång fill civil produktion. Def är i och för sig ett framsteg från den ursprungligahelt negativa hållningen aft näringsutskotfet tvingats erkänna problemetsbetydelse och aft statsmakterna har ett ansvar. Men nog är det skrämmande attdetta skett så passivt, för att inte säga motvilligt. Den socialdemokrafiska reservationen orn JAS innebärtyvärr inget nej till . Den innebär ett uppskov med beslutet. Defhar antytts aft ett par socialdemokrafiska ledamöter från inte skullevara beredda att ens ställa upp på uppskovslinjen. Vi är från vpk mycketkritiska till den socialdemokratiska hållningen att i sak säga ja fill JAS,samfidigt som man påstår sig inte vilja låsa kostnaderna för lång fid och infeomöjliggöra en omprövning av anslagen. Det är ju precis vad JAS-projektetinnebär. Om några socialdemokrater agerar så aft infe ens ettuppskov blir resultatet, eliminerar man t. o. m. möjligheterna att påverka defslutliga beslutet. Detta är i så fall anmärkningsvärt. De krafter som villdriva genom ett JAS-besluf så fort som möjligt skulle givetvis applådera, menfrågan om. sysselsättningen vid i har infe förts närmaresin lösning. För def krävs helt andra åtgärder. Det bör också sägas att försummelserna under mer än ettårtionde i fråga om planering för civil produktion infe kan reparareras genomen ny miljardrullning till militär flygplanstillverkning, fill ett flygplan somman innerst inne knappast vare sig fror på eller vill ha. Huvudlinjen från alla parfier utom vpk har varit aft detefter skall komma ett nytt mihtärflygplan. Det har också sagts här idebatten . Def är denna polifik som skapat svåra problem medsysselsättningen i . Om alla aktivt ställt upp bakom kraven på enplanering för alternativ produktion, skulle situationen varit en annan. Vid varjetillfälle som begränsningar eller avbrytande av satsningen på Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. milifärflygetställts till debatt har räknestickan tagits fram och man har räknat ut hurmånga som skulle bli arbetslösa. Men någon verklig planering för atf brytadenna onda cirkel har man inte medverkat fill. Defta är en ansvarslös politik.Def är ansvarslöst mot arbetare och tjänstemän vid , det äransvarslöst mot och , men def är också ansvarslöst motlandets skattebetalare och mot hela nationen. Även om man driver igenom förslaget om JAS, så har infekravet på en planering för civil produkfion minskat i aktualitet. Vi kräver atfeff program skyndsamt utarbetas för civilt utnyttjande av resurser som kanfrigöras genom nedskärning av den militära flygplanstillverkningen och för atttrygga sysselsättningen för de anställda inom flygplansindusfrin. Jag yrkar,herr talman, bifall till mofion 1981/82:2283.