prot · G50943 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:43 1 §Justerades protokollet för . 2 §Svar på interpellation 1981/82:43 om åtgärder mot narkotika-spridning frånDanmark har i en interpellation ställtföljande frågor: Vilket resultatgav de nordiska överläggningarna kring narkotikafrågorna? Har den danskaregeringen följt upp sina åtaganden från de nordiska överläggningarna och deinternationella konvenfionerna för att begränsa narkotikaspridningen främstfrån Chrisliania? Vilka åtgärderär regeringen nu beredd all vidta för att kunna stoppa den omfattandenarkotikaspridningen i , som främst kommer från friförsäljningen iChrisliania? Är regeringenberedd alt la initiativ till en samnordisk aktion för att få den danskaregeringen till att helt stoppa narkolikaförsäljningen i Chrisliania? Narkolikasiluationen i är myckel allvarlig.Tillgången på heroin är stor, och missbruk förekommer i hela landet. Tillgångenpå cenlralslimu-lanfia har varit förhållandevis liten , mensedan i våras har tillgången på nytt ökat. Missbruket av kokain har tidigarevarit myckel begränsat i . Del finns dess värre nu tecken på alltillgången på kokain har ökat och all det säljs kokain även på gatumarknaden.Missbruket av cannabis är omfattande, och fillgången är stor i hela landet. Större delen av den narkotika som missbrukas i Sverigesmugglas hit från de olika producenlländerna. Smugglingsvägarna är många, ochden illegala handeln är väl organiserad. Behovet avett väl fungerande internationellt samarbete är därför stort. Om åtgärder.mot narkotikaspridning från Jag kan idetta sammanhang meddela att jag har besökt , där jag sammanträffademed FN:s generalsekreterare och med företrädare för den amerikanskaadministrationen. Vid dessa möten diskuterade vi frågan om intensifierat arbetemed narkotikafrågor inom FN. Jag har deltagit i ett stort europeiskt ministermöteom narkotika i den s. k. Pompidougruppen. Vid delta möte beslutades omintensifierade gemensamma insatser för all stoppa den illegala handeln och föratt minska efterfrågan på narkotika. Jag framhöll därvid bl. a. att kraftfullaåtgärder måste vidtas såväl mot den organiserade internationella handeln sommot gatulangningen. Det blev också mötets beslut att 1961 årsnarkotikakonven-fion skall tillämpas strikt. har blivit en central plats för narkotikahandelni . Den stora fillgången på narkofika i har gjort att missbrukaresöker sig dit för att köpa narkotika. Särskilt för är dettamycket påtagligt och allvarligt. Ungdomar åker över sundet, och de vet på vilkaplatser de kan köpa narkotika, framför allt cannabis. Chrisliania är den mestkända av dessa platser. Del är myckel allvarligt alt allt fler ungdomar från helaSverige som är i riskzonen på väg in i ett allvarligt missbruk söker sig tillChrisliania. De vet att det är mycket lätt att köpa cannabis där. Efter del alt jag hade fåll rapporter från polis, tull,social- och sjukvård i om de växande problemen med narkotika som kommerfrån diskuterade jag delta med den danske inrikesministern vid detnordiska social- och hälsovårdsminislermötet i augusfi . Vi kom då överensom att ett särskilt ministermöle skulle hållas för och för altdiskutera gemensamma narkotikaproblem. Jag inbjöd därefter den danskeinrikesministern till till , men fick till svar alt mötetinte kunde äga rum inom en så snar framtid. Vid det nordiska justitieministermöiet i Åbo iår aktualiserade justitieminister åter frågan om ett ministermöle medDanmark. De övriga nordiska ministrarna förklarade då alt de också önskade deltai ett sådant möte. Jag har därefter fillsammans med justitieministerninbjudit samtliga nordiska justilie-, social- och hälsovårdsministrar till ettsärskilt möte om narkotika . Vid detta möte skall vi förutom deproblem som och de övriga nordiska länderna har med Chrisliania ocksådiskutera hur vi kan effektivisera den gemensamma kampen mot all narkotika ihela . Jag kan således inte besvara frågan om vilka resultatöverläggningarna givit, då de ej ännu ägt rum. har frågat mig om den danska regeringen harföljt de åtaganden som finns i de internationella narkotikakonventionerna. FN;s internationella narkolikakontrollkommission är detorgan som har till uppgift att bevaka att de internationella konventionerna somfinns inom narkotikaområdet efterlevs. Kan denna kommission påvisa attförsäljningen avcannabis tillåts i Chrisliania är det deras sak att la ställning till omDanmark följer sina åtaganden i enlighet med de internationella konventionerna. En av de åtgärder som regeringen vidtagit för alt slävjanarkolikatrafiken frän är all placera en svensk polisman i Köpenhamn.Denna polis skall ansvara för samordning av narkotikafall i som harsamband med . Vidare finns två svenska socialarbetare stationerade iKöpenhamn. Deras uppgift är bl. a. att hjälpa svenska missbrukare i Köpenhamnall återvända till för all få vård. Vid del nordiska justitieminislermötel i juni i årdiskuterades olika länders praxis i narkolikabroltmål. Diskussionen inifieradesav efter påpekanden från svenska åklagare om en alltför mild praxis iDanmark. Justitieministrarna uppdrog ål riksåklagarna i de olika länderna altfortsätta denna diskussion i syfte att åstadkomma en gemensam praxis. Man kan ha förståelse för de problem av olika slag sombosättningen i innebär för de danska myndigheterna. Det äremellertid min förhoppning att våra olika överläggningar med den danskaregeringen och danska myndigheter skall bidra till all narkofikaproblemen iChrisliania får en lösning. Glädjande är att del finns en växande opinion äveni mot narkolikasiluationen i Chrisliania. Om narkotikaproblemen i Chrisliania får en lösning kommerdetta att leda till all tillgången på cannabis minskar framför allt iSkåneregionen och till all färre ungdomar löper risken alt bli etablerademissbrukare. Det finns en skillnad mellan och i inställningenfill cannabis. Denna består bl. a, i att man i inle alltid ser likaallvarligt på cannabismissbrukels skadeverkningar som vi gör. Jag vill dockframhålla att man i har lagt ned mycket stora ansträngningar på attbekämpa narkotikabrott och narkotikamissbruk. Den danska inställningen till cannabis och problemet medChrisliania räcker inte som förklaring till de stora problem med cannabis somvi har i . Vi måste själva föra kampen mot cannabismissbrukel.Genom atlitydpåverkan, informations- och förebyggande insatser skall vi få bortefterfrågan på cannabis, och genom polis-, tull- och åklagarinsalser skall vistoppa tillgången på cannabis. Den har gett arbetet motnarkotikamissbruket hög prioritet. Vårt arbete kan dock ge varaktigt resultatendast om alla människor i samhället engageras i kampen mot narkotika och närungdomarna själva säger nej till narkotika. Om åtgärder mot narkotikaspridning från 2ESSE (); Jag tackar statsrådet för ett positivt svar.Chrisliania har aktualiserats i en mängd sammanhang under denna höst.Åtskilliga uttalanden har gjorts och inifiativ har tagits av både regering ochmassmedia sedan jag väckte denna interpellation . Dettastora intresse för att gemensamt komma fill rätta med det växandenarkotikaproblemet är tillfredsställande. 5 protokoll 1981/82:42-45 Om åtgärder mot narkotikaspridning från Chrisliania är en slinkande varböld, somsmittar ner ett allt större område främst i . Denna tragiskaverklighet kan varken skylas över eller bortförklaras av mer eller mindresuspekta kommentarer, som danska statsråd nu tycks strö omkring sig ivaldebaltens hetta. Den fria narkotikahanteringen i Chrisliania är inle längreenbart ett danskt problem utan en angelägenhet för hela . Framför allt ärdet cannabisförsäljningen fill den nordiska marknaden som kanaliserasvia Chrisliania. Dessutom bedrivs odlingar av narkotika helt öppet inom dennas. k. , utan alt myndigheterna tycks reagera med något större engagemangför att rensa upp i delta förödande narkotikaträsk som Chrisliania utgör och ärsymbolen för. Den fria narkolikaförsäljningen i Chrisliania är ettallvarligt ungdomsproblem, framför allt för hela . Ungdomar frånde mest skilda sammanhang gör kontinuerliga veckoslutsresor till att skaffa narkotika både för eget bruk och för spridning till andraungdomar i hemmiljön. Del gäller all så enkelt som möjligt skaffa så myckelnarkotika som möjligt. För alt finansiera del egna missbruket gäller det attbygga upp ett eget kundnät. Detta är drivfjädern i spridningsmekanismen. Härkommer också narkotikans övriga följeslagare, som t. ex. annan brottslighet ochprostitution, in i bilden som ett led i jakten för finansiering av del egnamissbruket. Veckoomsältningen av cannabis i Chrisliania beräknas tillöver , vilket innebär en årsomsättning på 3,5-4 lon. Enbart dennaverksamhet omsätter , vilket för hela åretinnebär ca . Trots de danska myndigheternasgaranterade slapphet omhändertogs för narkotikabrott i under 1980enligt uppgift inte mindre än 146 svenskar, 142 finländare och 86 norrmän. Enfemtedel av dessa svenskar var . Malmölullens cannabisbeslagberäknas till komma från Chrisliania. Den danska rörelsen för legalisering av fri hasch tillmedborgarna har sill högkvarter i och bedriver sin verksamhet påtemat . Informations-och propagandatid-skriflen Hampabladel har också sin spridning härifrån och gerråd till främst barn och ungdom om hur narkotika kan odlas och konsumeras.Chrisliania är också inkörsporten till den nordiska marknaden för en hel del avde internationella narkotikasyndikaten. Här krävs verkligen kraftfulla svenska initiativ för attväcka de slumrande danska myndigheterna, så all de äntligen inser allvaret i dekonsekvenser som följer av en växande narkotikaspridning till allt flerungdomsgenerafio-ner, om denna verksamhet inle stoppas. Att den svenskaregeringen nu har börjat att engagera sig i denna fråga är myckel bra. Eftersomjag i interpellafionen krävde ett svenskt initiativ till en samnordisk aktion,hälsas med största tillfredsställelse regeringens initiativ enligtinterpellationssvaret, att inbjuda de nordiska justilie-, social- ochhälsovårdsminislrarna till en överiäggning omnarkotikaproblemen i allmänhet och spridningen av narkotika från Chrisliania isynnerhet. dessasamtal leder till samordnade åtgärder för att gemensamt stoppanarkofikaspridningen i de nordiska länderna. Trots det posifiva svar som interpellafionen har fåttfinns del ändå i svarel ett par saker som jag vill be statsrådet belysa någotnärmare. Det gäller statsrådets uttalande i svaret: "Jag vill dockframhålla alt man i har lagt ned mycket stora ansträngningar på attbekämpa narkotikabrott och narkotikamissbruk." Jag vill fråga; Vilka åtgärder är det man har vidtagit somhar varit av den art att statsrådet kan avge ett sådant posifivl omdöme om dem?När del gäller frågan om huruvida följer sina åtaganden enligt deinternationella konventionerna, som man har diskuterat i olika överläggningar,säger ju statsrådet att det inte ankommer på henne alt uttala någon åsikt omdella, då det är en uppgift för FN;s internationella narkolikakontrollkommission.Men eftersom statsrådet har en personlig uppfattning om att man i hargjort väldigt stora ansträngningar för att komma fill rätta mednarkotikaproblemen, hade det varit klädsamt, om statsrådet också hade haft enuppfattning om huruvida man i har följt de internafionellakonventionerna på det sätt som vi från svensk sida anser alt man borde hagjort. Det bör nämligen vara konsekvens i omdömena på de här två punkterna. Om åtgärder mot narkotikaspridning från 3INGA (vpk); Jag har också blivit litet förvånad över justdenna passus i svar på interpellationen, eftersom är delland i som har den mest liberala och tillåtande narkotikapolitiken,framför allt när det gäller cannabishanleringen. All röka och att innehacannabis är i praktiken tillåtet i . Vid ett studiebesök som jag gjorde i Chrislianiaför sedan kunde jag se hur haschförsäljningen pågick helt öppet.Försäljarna Slår ute på området med sina varor och bjuder under varandra. Mansaluför narkotika av olika slag till dagspriser. Många som lever i Chrislianiaförsörjer sig just på haschförsäljning. Som nämnde ärveckoomsältningen väldigt stor. I Chrisliania säljs cannabis i veckan.Det gör . I pengar räknat omsätts en kvarts miljard kronor isvensk valuta. Inne i Chrisliania har legaliseringsrörelsen Stöd frihasch sill säte. Eftersom det i allmänhet inte förs' någon egentliganlihaschdebalt i , vinner den här rörelsen. Man kan konstatera på olikahåll i att rörelsens propaganda har stort gehör bland danskar. Manställer t. ex. hasch gentemot alkohol och framhåller fördelarna med hasch. Detär helt felaktigt, tycker jag. Det utges också en tidning. , där man kan läsatips om rökning och om hur man odlar. Den här tidningen kan köpas av vem somhelst. Det ärinle bara hasch som förekommer i Chrisliania. Omåtgärder mot narkotikaspridning från månadernahar man t. ex. också gjort ganska stora beslag av LSD. Också i det övrigaKöpenhamn är narkolikasiluationen minst sagt allvarlig. I Chrisliania kan man köpa knark billigare än någonannanslans i . Detta vet de svenska ungdomarna. av cannabisbeslageni kommer just från Chrisliania. Jag tycker att det är mycket märkligt alt Danmarksregering låter den här försäljningen pågå och all man låtit denna situationutveckla sig såsom den gjort, vilket har lett till dessa svåra problem. Denuvarande förhållandena kan inte accepteras. måste vidtaåtgärder för att bemästra narkotikaproblemen. Jag anser också all den danska regeringen måste ta sittansvar för de ungdomar som bor i denna . Jag kan inle förstå att dendanska regeringen låtit Chrisliania utvecklas såsom del gjort. Del var ettganska spännande experiment i början med en massa positiva inslag. Den danska regeringen har, menar jag, genom alt inte göranågot skapat en situation där en stängning kan bli nödvändig. Man har känt till förhållandena i Chrisliania, och ändåhar man medvetet låtit den här situationen utveckla sig. Man har låtit bl. a.ungdomar gä under. Jag tycker att del kan sägas all man på ansvarigt danskthåll framtvingat en opinion för en stängning av Chrisliania. På grund av allDanmarks regering tillåter en öppen narkotikahantering inne i Chrisliania sååsidosätter den danska staten de åtaganden man gjort genom godkännande av denallmänna narkolikakonvenlionen. Jag tycker inle att det råder några tvivel omdet. Och jag har svårt att förstå också passusen om detta i svarel.Konventionens syfte är ju att begränsa all icke medicinsk användning avnarkotika, och det urholkas genom alt situationen i Chrisliania får vara somden är. För narkotikamissbrukets utveckling i , främstsödra delen av , får situationen en mängd allvarliga konsekvenser. Detsätt som Chrisliania fungerar på bidrar till att svenska ungdomar kommeri riskzonen. Eftersom förhållandena i Chrisliania påverkar den svenskamarknaden och svensk ungdom är det nödvändigt, menar jag, alt svenska politikertar upp en debatt om Chrisliania. Och jag är glad över del arbete i denriktningen som påbörjats. Återigen, herr talman; Jag tycker att den danskaregeringen måste ta sitt ansvar för Chrisliania och de människor som bor där.Det är verkligen hög tid för den danska regeringen alt handla. Alldeles förlänge har man underlåtit att hjälpa till alt lösa de problem som finns iChrisliania. 4RUNE (): Det finns anledning att välkomna den debattsom vi har fått underdel rörande narkotikaproblemen. Del varnästan omöjligt att föra den för . Det har blivit en ökadmedvetenhet om de problem som narkotikan för med sig när det gäller bådeenskilda personers situation, den omfattande brottslighet som frodas kringnarkotikahanteringen och den internationella, avancerade kriminalitet som harvuxit fram. Jag har sett litet grand på hur man harbehandlat de här frågorna på det nordiska planet, och jag har sett vilkenoptimism som har funnits - en tro alt man skulle kunna lösa problemen. fanns del ett medlemsförslag i ,där man uppmanade de nordiska länderna att bekämpa narkotikan och där manföreslog gemensamma åtgärder. Men 1975 ansåg man att de undersökningar som hadegjorts i de nordiska länderna tydde på all narkotikamissbruket bland ungdominle ökat i samma utsträckning . Del hade etablerats ettmissbruksmönster i de enskilda länderna, men, sade man, inga tecken lydde påatt missbruk av en viss typ av narkotika överfördes från ett land till ettannat i samma form. Det var alltså den här optimistiska inställningen som dåpräglade synen bland dem som sysslade med dessa frågor, en syn som sedan intevisat sig hålla streck. Efter en debatt i generalförsamling tog jag initiativ till ett medlemsförslag i . Jag fick stöd aven representant från , en från och en från . Imedlemsförslaget kräver vi att vi i skall lägga fast en gemensammålsättning, nämligen att de nordiska länderna inle kan acceptera någon form avnarkolikaanvändning som inte är medicinskt betingad. Allt annat bruk ärmissbruk och skall bekämpas, och utifrån den målsättningen skall kampen föras. Vi tog också upp i förslagel alt, för att kunna följa uppden målsättningen, vi måste ha effektivare medel för all bekämpanarkotikamissbruket, en enhetlig rättstillämpning och även ökade resurser förtull- och polisväsen-del. medlingsförslag har varit ute på remiss fill olikamyndigheter i de nordiska länderna. I stort sett är uppslutningen positiv frånde olika myndigheternas sida när de yttrat sig över förslagel. Men när jag läser materialet måste jag säga alt jag finneren del av de danska yttrandena litet underliga. Det danska socialministeriet,exempelvis, ansåg sig inte ha någon anledning att yttra sig över förslaget. Manhade inga synpunkter all komma med. Danskarna talar om att vi har olika kulturoch traditioner och ifrågasätter om del finns någon narkotikatradilion ilandet, eller om man kan hänföra det hela till kulturella aktiviteter. Vi har behandlat denna fråga vid ett sammanträde medNordiska rådets sociala miljöutskott , . Såvittjag kan förstå blir uppslutningen bakom medlingsförslaget fullständig frånSverige, , och . Däremot är del tvivelaktigt hur det går medvåra danska vänner. Vi skall la ställning till delta , ochdel skall sedan behandlas på möte i . Jag gjorde ett uttalande vid enkonferens i i , där jag krävde att danskarna skulle slängaChrisliania. Det väckte en del uppmärksamhet. När jag nu var i Köpenhamnbesökte jag Chrisliania tillsammans med de tvåsocialarbetare som har där nere. Jag måste säga all efter detjag sett på Chrisliania tycker jag inte Om åtgärder mot 'narkotikaspridning från Om åtgärder mot narkotikaspridning från all man överdriver, när man säger att Chrisliania är ettträsk och att narkotikan därifrån sprider sig i . Danskarna har en mer liberal inställning till dettaproblem. Men det handlar inte bara om Chrisliania. Chrisliania är en del av delhär problemet. är ett centrum för narkotikahandeln i . Det ärdet vi måste ta itu med. Vi måste alltså fortsätta den opinionsbildandeverksamhet som påbörjats här i . 5 (): Det är utomordentligt värdefullt all EssePetersson har tagit upp dessa frågor. Jag delar helt hans uppfattning, all vigenom opinionsbildning och möjliga åtgärder och aktioner på detinternationella området måste få till stånd ett totalstopp avnarkotikahanteringen från Chrisliania. Chrisliania har tveklöst kommit attutvecklas till ett centrum i för den illegalanarkotikahanteringen. Chrisliania har, som påpekat, utgjort en"" med stark lockelse även för svenska ungdomar medmissbruksproblem. Genom all ha tillåtit den öppna narkotikahanteringen innei Chrisliania har den danska staten åsidosatt de åtaganden man gjort genomratificerandet av den allmänna narkolikakonvenlionen . Det är på dengrunden man har skäl att ta upp överläggningar med . Konventionens syfteatt begränsa användningen av narkotika till medicinska eller vetenskapligaändamål har därmed urholkals. Narkotikapolisen, som jag har följt , inleminst hemma i min egen valkrets, uppskattar all av den cannabisharts sompå illegal väg insmugglats till Syd- och kommer via Chrisliania.Även i norrländska städer har man känningar av detta. Men det finns också ett mera svenskt problem, nämligen altvårt land utövaren särskild dragningskraft på kriminella personer. Till dettabidrar det materiella välståndet, som erbjuder en god marknad också förkriminella. En annan lockande förutsättning är den, på grund av den i viss månsvaga föräldraauktoriteten och allmänna släpphänlhelen, ganska oskyddade ungdomen.Men vad som i synnerhet gör till en trivsam plats för förbrytare ärkriminalpolitiken: relativt låg upptäcktsrisk, lindriga straff och en iutländska ögon myckel välvillig hantering av fängelsepåföljder ochpermissioner. Även om vi skulle lyckas, herr talman, all få fill stånden stängning av Chrisliania, vilket i sig är nödvändigt, sä måste vi ha klartför oss alt vår viktigaste uppgift är att undanröja marknaden inom våra egnagränser. Sä länge det finns en efterfrågan här fortsätter langarna sin hantering,oavsett om vägarna går över eller inte. har rätt i sittpåpekande att del finns många andra platser från vilka narkotikan kommertillvart land. Vi måste själva föra kampen vidare, sade . Detär alldeles rikligt. Insatserna kan inle enbart riktas mot produktion ellerdistribution. En framgångsrik narkotikapolitik måste få alla missbrukare attsluta med sill missbruk och ge upp sin roll som kunder och medlöpare till narkotikasyndikalenoch den organiserade brottsligheten. Även de små innehaven måste man bestraffa,för att försvåra för langning och fortsatt missbruk. Domarna måste bli hårdare och straffen mer kännbara förnarkotikabrottslingar. Att sprida narkotika är ett lindrigare brott änatt sprida miljögifler. Det finns ingen rim och reson i della, utan det är nudags alt jämställa dessa brott - med andra ord uttryckt: straffet förnarkotikabrott skall vara fängelse. Efter spridningen av narkotika följer ett slagsskräpkultur i spåren. Verksamheten inne i Chrisliania och på andra platser utei världen har gett upphov till den flumkullur som florerar. Förbudet mot försäljning av illegal narkotika förhindrarregelrätt annonsering och skyltning vid narkotikalangningen. Ändå kannarkolikaorganisa-lioner nå ul med sitt budskap via massmedia och genomindirekt marknadsföring. Myckel av den s. k. flumkulluren spelar en aktiv rollsom marknadsförare av narkotika. Det kan inte vara förenligt med samhällets intresse attflera popgrupper och enskilda musiker mer eller mindre öppet propagerar förnarkotika i olika former. Ungdomen är myckel oskyddad. Idoldyrkan och oförmågaalt inse riskerna med att leva som vissa musiker gör många ungdomar tilllättfångal byte. På skivomslag, i ord och bild uppmanar mindre seriösakonstnärer till missbruk och dellagande i narkolikabaserade livsmönster. Vi kan inle tumma på tryckfriheten, men vi kan i allasammanhang påpeka vilka enskilda och grupper som har narkotikan i sill budskap.Då tvingas de in i en försvarsposition, som blir alltmer ohållbar . Vimåste få ett stopp på flumkulluren - nästa steg för ungdomar blir annarsslumkullur. IFN-sammanhang brukar bl. a. betona all narkotikaproblemen måste lösas iett större sammanhang, dvs. betraktas som ett sammansatt ekonomiskt, socialtoch politiskt problem - inle enbart som en kontrollfråga-Sverige har ocksåfört fram åsikten att flera av borde vart och ett ha en särskildsektion för narkoiikafrågor. På det sättet skulle man kunna säkerställa altnarkotikafrågorna behandlades i de sammanhang där problemen hör hemma. Vad gäller agerande i FN kan somexempel också följande nämnas. FN;s generalförsamling antog enresolution om internationellt samarbete mot narkotikamissbruk. Denna resolutionvar den första FN-resolution i vilken man i texten intagit en paragraf varialla stater inbjöds alt vidta åtgärder mot de "ekonomiska krafter"som ofta ligger bakom spridandel av narkotikamissbruk. hade deltagitaktivt i utarbetandet av denna resolutionstext. I ett anförande framhöllambassadör bl. a. att alla måste bekämpa de ekonomiska kraftersom i sina försök alt legalisera narkotikamissbruk sprider en förljugen ochgodkännande inställning till droger. Dessa initiativ är utmärkta. Det gäller nu att gå vidarepå den inslagna vägen.