prot · G509152 · 1981-12-31 00:00:00 — I min hemkommun i södra driver vuxenskolanstudiecirklar i ämnet, vilket gör att folk blir medvetna om de här problemenoch också redo att satsa ekonomiskt för att motverka den förstörelse somförsurningen medför. liksom troligtvis också andralänsstyrelser utför fortlöpande kontroller i en hel del sjöar och avgerrapporter som befolkningen tar del av. Som nation och som folk behöver vi förberedas på att detkommer att kosta mycket att återställa förstörda naturresurser och attsamtidigt satsa på förebyggande åtgärder. Jag tycker att det är påtagligt attdet i stort sett råder enighet här i när det gäller dessa frågor, ivarje fall när det gäller kartläggningen av problemen. Jag tror också att vi äri stort sett eniga om att satsa för att komma till rätta med problemen och attsöka förebygga dem. Det bådar gott för det framtida arbetet motförsurningsproblemen i vårt land och i övriga länder i världen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkandet utom vad gäller mom: 3, där jag yrkar bifall till reservation 2. Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. 131ANDERS (): I motion 1981/82:1034 har vi försöktframhålla vikten av att tillföra mineralämnen och spårelement vid restaureringav sura sjöar och vattentäkter. Vi menar därmed att - litet enkelt uttryckt -"det är inte bara att kalka" så att vattnets naturliga tillstånd bliråterställt. inte till fyllest, därför att livsvillkoren för detunderbara medium som vattnet är inte enbart är beroende av det rådandepH-värdet. Jag ber att här i kammaren få särskilt framhålla dettafaktum, därför att vikten av att tillföra naturliga mineral- och spårämnen ärså ytterst sällan beaktad. I anföranden, i debatter, i skrift och i praktiskhandling nämner man endast ren kalk för att neutralisera överskottet av syra. förutsätter att frågan om tillförsel avmineral- och spårämnen inryms i de åtgärder mot försurning som pågår ellerplaneras. Det tycks i så fall endast vara i ytterst perifera och enstaka fall.Om verklig förståelse för vattnets egenskaper förelåg hos ett större antal s.k. vattenspecialister, skulle troligen också restaureringsarbetet ges en annaninriktning. Om åtminstone en liten del av de flera somskall satsas på vanUg kalkning skulle avsättas för jämförande försök med t. ex.naturlig algkalk, skulle man antagligen mycket snart kunna konstatera denviktiga och nödvändiga regenereiingseffekt som närvaron av mineral- ochspårämnen åstadkommer i vattentäkter. har i en rapport visat att vidalgkalkning erhålls en förbättrad fiskproduktion och en högre alkalinitet ijämförelse med vanlig kalk. Härigenom har - även i vårt land - visats att deviktiga biologiska länkarna aktiveras snabbare och ekologiskt riktigare, omkalken innehåller en balanserad mineral- och spårämneskomposition. Algkalk är ett naturämne som utvinns från korallbankar -bl. a. i havet utanför . Om det kunde importeras som råvara ochdärefter slutbehandlas i vårt land borde kostnaden kunna göras godtagbar medhänsyn till dess högre restaurerande effekt. Möjligen kan man så småningomockså i haven runt våra kuster upptäcka och utvinna några lämpliganaturprodukter mot sura insjövatten. Men det viktiga är alltså att man inteenbart kalkar. Mineral- och spårämnesbalansen måste också återställas. Dricksvatten är inte bara en kemisk substans somrepresenteras av formeln H2O. Dricksvatten är klassat som livsmedel och bördärför ges en avsevärt höjd kvalitetsstatus. Att erbjuda ett rent ochnäringsriktigt dricksvatten är att erbjuda friskvård till befolkningen. Vatten har en naturlig förmåga att regenerera sig självt,om gynnsamma betingelser förefinns. Vattnet har i sitt naturliga tillstånd egnabiologiska filter, som eftersträvar att upprätthålla ett optimalt gynnsamttillstånd hos vattnet. De pilotstudier av algkalk som regenereringsmedel som harutförts visar att det är just de biologiska filtren som återhämtar sig snabbaremed algkalk än vid vanlig kalkning. Det är därför angeläget att mineral- och spårämnesberikadekalkningsprojekt utvecklas och uppföljs. För att säkerställa sådan försöksverksamhetvill jag från denna talarstol föreslå att viss del av redan föreslagnapenningmedel för kalkning omdisponeras till försöksverksamhet kring mineral-och spårämnesbalans vid restaurering av försurade sjöar och vattentäkter. Det tordedå vara nödvändigt att använda både kalk och algkalk för att kunna täcka så stora områden som möjligt. En viss mängdalgkalk skulle få svara för den nödvändiga spårämnesbalansen, medan kalkensvarar för syraneutralisationen i vattentäkten. Jag har inte något yrkande utöver utskottets.Men jag ville med det anförda erinra om att vattenrestaurering - "det ärinte bara att kalka". Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (förhandlingar om parallellitet iutsläppsbegränsningar) Utskottets hemställan bifölls med 237 röster mot 70 förreservation 1 av i m. fl. Mom. 3 (riktlinjer för svavelutsläpp) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 avEinar m. fl. med 88 röster mot 68 för reservation 3 av iLjung m. fl. 150 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 153röster mot 87 för reservation 2 av m. fl. 67 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 4 (miljökrav) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 15 förmotion 1141 av m. fl. Mom. 6 (stöd till anordningar för att minskasvavelutsläppen vid eldningsanläggningar, m. Utskottets hemställan bifölls med 241 röster mot 66 förreservation 4 av i m.fl. Mom. 7 (finansieringen av stöd till uppförande avavsvavlingsanläggningar m. Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 15 förmotion 2437 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 8 (plan för kolintroduktionen m. Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 5 av m. fl. Mom. 10 (FoU-insatser rörande rökgasrening m. Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 6 av m.fl. Mom. 18(åtgärder mot försurningen) Reservation 7 av m. fl., som ställdes motmotionerna 1044 och 2437 av m. fl. i motsvarande delar, antogs tillkontraproposition. Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 153 förreservation 7 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 21 § Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande /82:32 om återvinning av dryckesförpackningar av aluminium(prop. 1981/82:131delvis) och 1981/82:61 om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium (prop. 1981/82:131 delvis). 132 TREDJE VICE TALMANNEN: Dessa båda betänkanden debatteras iett sammanhang och yrkanden beträffande båda betänkandena får framställas underden gemensamma överläggningen. 133JOHN (vpk): delar jordbruksministernsmening att vårt nuvarande returglassystem är det förpackningssystem som är bästfrån miljö-, resurs- och energisynpunkt. Liksom jordbruksministern anserutskottet att det också på lång sikt bör finnas tillgång till éttreturglassystem på den svenska dryckesförpackningsmarknaden. Vidare erinrar utskottet om vissa principer förvaruproduktion och avfallshantering, som lade fast i samband medbehandlingen av propositionen om återvinning och omhändertagande av avfall. Däranfördes att ansvaret för att det avfall som uppkommer vid produktionen kan tasom hand på ett från miljö- och resurssynpunkt riktigt sätt i första hand måsteåvila producenten. Innan produktionen av en vara påbörjas bör det vara känt hurdet avfall som är en följd av själva varan omhändertas sedan den använts.Utskottet underströk också /, i samband med behandlingav motioner om dryckesförpackningar av aluminium, att hushållning ochåteranvändning bör vara grundläggande vid utnyttjandet av naturresurser och förinriktningen av varuproduktionen. En övergång till returflaskor eller annanreturförpackning för öl och läskedrycker skulle enligt utskottets meninginnebära energivinster, minskad råvaruåtgång och minskad nedskräpning. Det måste väl vara en ödets ironi att denna skrivningåterfinns i det betänkande som behandlar aluminiumburken - denna förpackning ärju den verkliga gökungen i detta sammanhang. Vi hardragit den slutsatsen att man redan nu måste ta ställning till aluminiumburkensvara eller inte vara. Det går inte, enligt vår mening, att säga som utskottetgör, att man skall pröva sig fram och om inte nu föreslagna åtgärder räcker börandra åtgärder övervägas. Hur aluminiumburken i praktiken blev införd på den svenskamarknaden, är också historien om vem som bestämmer i och hur. bördetta efter allt som förekommit vara väl känt. Jag skall därför inte gå in pådetta nu utan ange några skäl till att vi anser att avgörandet omaluminiumburken måste komma till stånd . Vi vet att tillverkningen av aluminium är mycketenergikrävande. Det är världens mest energikrävande material. En mycket stordel av burkarna kommer att bli skräp och hamna i naturen. Det kommer alltså atthandla om naturförstöring och nedskräpning. Till skillnad från mycket annatavfall är burken oförstörbar- aluminium rostar inte. Detta har säkert vägttungt när t. ex. kommunerna har gett sina synpunkter - det är ju de som tillsist kommer att bli ansvariga för att ta hand om den nedskräpning som blirföljden av att burken används. Enhgt vad man kan bedöma är de flesta kommunersom uttalat sig i ärendet mycket negativa till användandet av burken. Det gerju heller inte några stora förhoppningar om en godtagbar återsamling, om manser till resultatet av det försöksprojekt som genomförts i . är det inte bara kommunerna som är avvisande tillproduktion och användning av aluminiumburken. På fackligt håll befarar manstora problem när det gäller både sysselsättningen och strukturen på bryggerinäringen.En utredning som gjorts på fackligt initiativ har kommit fram till att tre avfyra bryggerianställda mister sina jobb om den omstridda aluminiumburkentillåts. Livsmedelsarbetareförbundets förbundssekreterare säger bl.a.: "Svensk bryggeriindustri gräver sin egen grav om man går in föraluminiumburken." I vad mån det skulle bli sådana konsekvenser som manfrån fackligt håll befarar är naturligtvis svårt att bedöma, men någon grundför farhågorna måste det väl ändå finnas. verkar de farhågorna ganska snartbesannas. 175 anställda vid hotas nu av att mista sina jobb. Resultatet för framtiden blir kanske, på grund avbranschens starka fixering till burken, att det räcker med två tre bryggerier ihela landet. Det stämmer f. ö. med de tankegångar som förts fram frånarbetsgivarhåll. Vi anser att jordbruksministern gör ett riktigtkonstaterande när han framhåller att vårt nuvarande returglassystem är detbästa och att returglaset är det billigaste för konsumenterna. Då borde också dettavara den utgångspunkt, från vilken man vidtar de åtgärder som är nödvändiga. Nog är det väl ändå anmärkningsvärt vilket system mantvingas inrätta, och det enbart för en enda förpackning. Man uppskattar behovetav mottagningsapparater, alltså s.k. pantmaskiner, till mellan 20 000 och 30000. Dessutom skall en statlig medverkan med 50 milj. kr. till för attfinansiera investeringar och rörelsekapital i det nya pantbolaget. Detta kommervi självfallet att gå emot. Det äralltså tänkt att man skall införa ett helt nytt återsamlingssystem Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium Men hur kommer det att gå för returflaskan manskall prova detta system? sägs i regeringsförslaget att en återvinning tillminst utgör en förutsättning för att aluminiumburken skall accepteras frånsamhällets sida. För det första: Denna återvinningsgrad betyder att en hel delburkar ändå blir kvar på allehanda ställen. För det andra: Vad skall göras omde uppställda målen inte uppnås? Det här återsamlingsmålet har man påsig att uppfylla. För det tredje: Vad händer med returflaskan? tycks jordbruksministern förlita sig på attbryggerierna skall utveckla ett bättre returglassystem. Vilka garantier harjordbruksministern för att så blir fallet? Det sägs också att denna fråga är såbetydelsefull att förslag bör lämnas om hur övergången till ett nyttreturglassystem kan påskyndas. Är jordbruksministern säker på att det finnsnågra returglas kvar den dagen? Från vårt parti är vi helt på det klara med att det sättpå vilket produktionen av aluminiumburken har tillkommit har skapat enkomplicerad situation. En fabrik med flera hundra personer är en realitet somman inte kan bortse från. Men vi är också medvetna om att ett beslut , med dekonsekvenser som detta kan få, kommer att blir avgörande för mycket lång fidframöver. Vi anser därför att beslutet bör bli ett förbud motaluminiumburken men med en omställningsperiod för att skapa annan produkfion.Att vi förordar en omställningsperiod betingas helt av omtanken om deanställda. I anledning av vad jag nu har anfört vill jagyrka bifall till motion 2206, som behandlas i jordbruksutskottets betänkande,samt till motion 1095, som behandlas i skatteutskottets betänkande. Jag villsamfidigt yrka avslag på skatteutskottets hemställan under punkt 1. 134LENNART BRUNANDER (c): Frågan om aluminiumburkarnas vara eller intevara har varit aktuell , och det har varit svårt att hittaframkomliga vägar för att lösa problemen med aluminiumburkarna somdryckesförpackning. Det är ingen tvekan om att aluminiumburken, om den användspå ett felaktigt sätt, är en energislukande förpackning och från den synpunkteninte acceptabel. Den kan också utgöra ett miljöproblem. Det är från den synpunkten som regeringen har tagit itumed frågan. Regeringen har bearbetat både bryggerinäringen och det företag somgör burkarna för att få till stånd ett avtal som är acceptabelt för samhället.Det avtalet har man lyckats åstadkomma, och det har förelagts . Iavtalet förutsätts att återvinningsgraden blir . Företaget förbindersig också att starta ett återvinningsbolag. Vidare förbinder sig näringslivetsparter att bygga upp ett pantsystem som stimulerar återvinningen. I annat fallfår andra åtgärder vidtas. säljs av öl och läsk i returglas, 30 %i stålburk och resten i engångsförpackning eller annan förpackning. Industrinhar i avtalet gått med på att behålla åtminstone den andel returglas som finnsi dag och att fortsätta arbetet med att utveckla ett bättre returglassystem.Jag ser detta som absolut nödvändigt och som en viktig del i avtalet.Returglassystemet är. som JohnAndersson sade, det bästa systemet. Jordbruksministern har också strukit underdet i propositionen. Dessutom är returglaset den billigaste förpackningen förkonsumenten. Det borde rimligtvis vara på det sättet att konsumentens val avförpackning leder till att aluminiumburken inte får någon ökad marknad utansnarare en minskad marknad, beroende på kostnaden. Jag tycker att vi har fått ett förslag som vi kanacceptera. Sedan måste vi naturligtvis följa upp det och se till att detverkligen fullföljs. Beträffande frågor om vad man skall göraom målet inte nås är svaret naturligtvis att man skall vidta åtgärder sä attmålet verkligen kan nås. I annat fall får ju burken försvinna på något sätt.Men andemeningen och ambitionen måste ju nu vara att vidta de åtgärder somkrävs för att man skall nå detta mål. Vad som händer med returglaset har jagredan svarat på, eftersom det ganska klart framgår både i propositionen och iutskottens skrivning att vi inte är beredda att gå med på att andelen returglasgår ner. sade att tre av fyra bryggeriarbetareskulle bli arbetslösa om man gick över till burken. Jag vet inte var han harfått den uppgiften ifrån. Den verkar litet överdriven. Möjhgtvis kan denbaseras på tanken att man skulle helt övergå till aluminiumburkar i stället förreturförpackningar. Men det har inte varit aktuellt och får inte heller bliaktuellt. Jag tror inte att de därvidlag anförda siffrorna är aktuella på någotsätt. Jag skall med detta be att få yrka bifalltill vad utskotten hemställt. Återvinning av dryckesförpackningar.av aluminium 135JOHN (vpk) replik: Jag må säga att jag blev inte litetfundersam. säger att det skall vi inte tillåta och det kommer viinte att godta. Han räknar upp en massa saker som man inte kan godta - attreturflaskan försvinner, att tre av fyra bryggeriarbetare kommer att drabbasoch tappa sina jobb. Det skall vi inte godta, säger han. Vad skall ni sättaemot då? Vilka åtgärder har ni att komma med? Ni har ju inga åtgärder attföreslå emot aluminiumburken. Här har ni tillåtit en vara att komma in på marknaden, istrid mot ett riksdagsbeslut och i strid mot det resultat som en utredningkommit fram till, där ledande direktörer i detta företag satt som sakkunniga,väl medvetna om det beslut som fattades i utredningen. Ändå är aluminiumburkenett faktum. Sedan måste man alltså gå in och göra ett återvinningssystem enbartför en enda vara, bygga upp en stor apparat och anslå 50 milj. kr. för attförsöka med några åtgärder. Vidare säger : Vi skall ha ettreturglassystem. Men man har ju kommit fram till att returglaset kommer attförsvinna när aluminiumburken tar över marknaden. Så säger att klarar man inte målen, dåskall vi vidta andra åtgärder. Men vilka garantier har för attreturflaskan finns Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium kvar då,sedan man har provat och funnit att man inte klarar målen? efterlyser var jag har tagit uppgiftenatt tre av fyra bryggeriarbetare skulle drabbas. Jo, det är från en utredningsom man har gjort inom facken. Denna utredning har presenterats bl. a. itidningen och Medel. Jag kan självfallet inte garantera att det är heltklart, men man har försökt att ta reda på vad konsekvenserna avaluminiumburkarna blir. 136 () replik: undrar vad vi har förgarantier för att det som har sagts skola ske kommer att ske. Vi har ju ettavtal mellan regeringen och industrin. Ett avtal är till för att följas, och vimåste utgå från att man också gör det. När det gäller returglasen finns det en punkt därbryggerierna åtar sig att slå vakt om det nuvarande returglassystemet och attfortsätta det redan påbörjade arbetet med att utveckla ett bättrereturglassystem. Detta är inskrivet i avtalet, och det bör i varje fall f. n.vara garanti nog för att detta skall bli genomfört. Sedan säger att det har anslagits 50miljoner för att klara återvinningen. Det är inte på det sättet, utan det harställts 50 miljoner till förfogande till marknadsränta. Det är inget anslag,utan det är som jag ser det en garanti från samhällets sida att man får i gångdet här bolaget. Man har alltså pengar och resurser att börja jobba med. Mendet är inget anslag, utan det är pengar som skall betalas tillbaka och som detskall betalas ränta på. Detta kan också vara en kommentar till den reservation somär fogad till utskottsbetänkandet och som jag inte kommenterade i mitt tidigareinlägg. 137 (vpk) replik: säger att bryggerierna harlovat att slå vakt om returglasen. Varför följde man inte beslut attfrågan om avfall skall vara löst innan man skall föra in en ny vara påmarknaden? Varför följde inte direktörerna för de stora bryggerierna ens delöften de har gett? De satt ju som sakkunniga i utredningen. Vad är det som harhänt och som gör att man nu är beredd att foga sig efter samhällets intressen?Är det något nytt som har inträffat, eftersom man kan lita så säkert på attbryggerierna skall slå vakt om returglasen? Jag har inte kunnat finna några nyaskäl som gör att man kan lita mera på löften nu än innan fabriken byggdes. 138LENNART BRUNANDER (c) replik: När det gäller det sista vill jag svara JohnAndersson att vad som hänt är att man har fått ett avtal. Ett avtal är ändå ettbevis för att man har gått med på vissa saker. Det skall helt enkelt ses somett bra arbete av regeringenatt man har lyckats få till stånd det här avtalet och få de berörda Nr 152 parterna att gå med på det. 139 (): har man påbörjat tillverkningen avheldragna Återvinning av aluminiumburkar i . Detta beklagassäkerligen av många. a. dr\ckc\förtnick-beklagas det av en hel del tunga remissinstanser i anslutning till de fiifwar av aliinii utredningarsom har föregått denna produktion. Men vi måste nu acceptera /,/,//;; attvi har en produktionskapacitet på 900 miljoner aluminiumburkar iSverige. Det är i detta läge speciellt viktigt att fullfölja denmiljövårdsprincip som har fastslagits i många lagar och förordningar, nämligenatt producenter skall ta ansvaret för eventuellamiljöolägenheter av sina produkter. När det gäller återvinning ochomhändertagande av avfall finns det ett klart förstahands-ansvar hosproducenten att ta hand om avfall på ett ur både miljö- och resurssynpunktgodtagbart sätt. Det fastslog och beslutade vi här i 1975. Aluminiumburken är en ny produkt. Dess introducering iSverige föregicks av många heta debatter om miljöeffekter, och har såsent som uttalat, att också när det gällerdryckesförpackningar bör det vara hushållning och återanvändning som hela tidenskall prägla vårt handlande. I samband med det nu aktuella ärendet uttalar utskottetatt ett returglassystem enligt utskottets uppfattning är det system som allrabäst motsvarar våra intentioner när det gäller hushållning med energi ochnaturresurser samt hänsynen till miljön. Därför måste det enligt våruppfattning ligga ett klart ansvar på den som producerar aluminiumburkar attsåväl praktiskt som ekonomiskt uppfylla sina skyldigheter, så att det kan blien återanvändning. Utskottet föreslår att avaluminiumburkarna skall återvinnas . Utskottet gör också ett klartuttalande på s. 6 i betänkandet, nämligen "att det icke är samhälletsuppgift att bygga upp och driva ett system för återtagning av tomma burkar somär så effektivt att återvinningsmålet nås. Den uppgiften ankommer i första handpå berörda företag och branscher." Mot bakgrund av dessa uttalanden är det kanske inte såkonstigt att vi socialdemokrater anser att det inte kan vara statens uppgiftatt gå in med lån till ett pantbolag som i realiteten är bildat avproducenterna - speciellt inte i nuvarande läge när vi har en mycketbristfällig statlig finansieringsförmåga då det gäller service och stöd frånsamhället till medborgarna på för dem vikfiga områden. Det har också talats mycket om attbankerna i ökad utsträckning bör hjälpa näringslivet med riskvilligt kapitalsamt att kapitaltillgången för bankerna egentligen är god i . Därförborde det enligt min mening inte finnas några svårigheter för berörda branscheratt med 10 protokoll 1981/82:151-153 Återvinning av dryckesförpackningar av aluminium lånsjälvfinansiera ett pantbolag som är en nödvändig del av återvinningssystemet. 1 punkt 6 av regeringens överenskommelse med bryggerierna,handeln och PLM, står det att regeringen är beredd att med näringslivetdiskutera en statlig medverkan till finansieringen av kostnaderna förpantsystemets införande. Jag vill fastslå att det inte ligger något klart löfteom pengar i denna punkt. Med tanke på den stora uppmärksamhet ur miljövårdssynpunktsom inledningen av produktionen av aluminiumburkar mött från allmänheten tyckerjag att det på ett tidigt stadium borde ha stått klart för producenterna måste satsa på en hög grad av återvinning. Man borde alltså ha kalkyleratin detta i sina bedömningar. Det kan inte vara samhällsekonomiskt riktigt attstaten i ett sådant läge som vi har skall ställa lån eller garantier tillförfogande för en industri som i övrigt tycks ha gott om pengar. Förslaget frånregeringen innebär också att ett reservationsanslag förs upp i den såansträngda budgeten, där vi i övrigt försöker hålla igen. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservafionen vid mom. 3 i jordbruksutskottets hemställan.I reservationen yrkas avslag på ett förslag om ett lån från staten till PLM på50 milj. kr. för bildande av pantbolag. 140SÖREN (): Det är nu avlämnade sittbetänkande Dryckesförpackningar och miljö. var ju förkortning förutredningen om kostnaderna för miljövården. Jag hade förmånen att vara en avledamöterna i den kommittén. I den drog vi upp riktlinjerna för en, som jagtycker, ganska bra förpackningspolitik. Fem regeringar har haft en annan uppfattning - åtminstonehar de inte gjort något med anledning av förslagen.