prot · G509140 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för motion 674 av m. fl. Mom.5 (läroplan för samhällets barnomsorg) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för motion 674 av m. fl. Mom.6 (bidrag till barnomsorg) Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 148 för reservafion 4 av . Mom.7 (etik och tro i förskolan) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 5 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 2094 av m.fl. Mom.10 (ytnormer, gruppstorlek, personalutbildning m. m. i förskolan) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för motionerna 674 och 1126 av LarsWerner m. fl. i motsvarande delar. Mom.11 (fortbildning i förskolan) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för motion 1126 av m. fl.i motsvarande del. Mom.12 (bidrag till barnomsorg) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 av m.fl.med 144 röster mot 17 för motion 674 av m.fl. i motsvarande del.136 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot 148 förreservation 5 av m. fl. Mom.13 (statsbidrag till stödpersonal för barn med särskilda behov) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för motion 674 av m. fl. Punkt 7(bidrag till hemspråksträning i förskolan) ''" '*' Utskottets hemställan bifölls med 235 röster mot 62 förreservation 6 av den m. fl. Punkt 9 (barnmiljörådet) Vissa arbetsmiljö- Utskottets hemställan bifölls med 232 röster mot 64 förreservafion 7 av frågor m.fl. Punkt 11 (kollektiv semesterverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förmotion 960 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 14 § Vissa arbetsmiljöfrågor Föredrogs socialutskottets betänkande 1981/82:42 om vissaarbetsmiljöfrågor. 65LARS-OVE (vpk): Vpk-motion 1115 om arbetsmiljön inleds medföljande ord: "Förut var jag i lastningen men jag kunde inte stannaför gaserna. Det gick inte. Ögonen tårades för jämnan. Det rann ur näsan. Vardet rikfigt mycket gas kände man hur man tappade känseln i läpparna också. Hurdet vitnade och liksom dog. Spottade svart gjorde man jämt, det hör liksomtill. var man så trött efter jobbet att man somna till i bussenhem." Så berättade en gruvarbetare om dieselavgaserna för enjournalist som 1970 sammanställde röster och dokument från den storagruvstrejken 1969-1970. Det var inte första gången som arbetare ochfackföreningar protesterade mot dieselavgaser och klagade över hur nonchalantman gått till väga mot arbetarna. Vpk har i krävt att dieseldrifti slutna arbetsutrymmen skall förbjudas. Men har hemställtatt icke skall införa förbud, och så även . presenterades en stor studie av svenskaskorstensfejare, vilken visade en kraftig överdödlighet i cancer,hjärtsjukdomar och lungsjukdomar. Skorstensfejarna har varit utsatta förförbränningsgaser med många kemiska föreningar gemensamma med dem som finns idieselavgaserna.. Dieselavgaserna har visat sig ge "positivt utslag"i olika cancertestsystem. Opinionen för att begränsa alla former av utsläpp avförbränningsgaser har fått ytterligare stöd. På arbetsmiljöområdet har vpk även noterat att denhuvudregeln nu gäller att asbest är förbjudet, detta efter många års opinionsarbeteav vpk. fackföreningsrörelsen, forskare och många andra. Det finnsskäl att tro att också dieseldrift i slutna utrymmen kommer att förbjudas, näropinionsarbetet har fått fillräcklig tyngd. Därför återkommer vpk med de kravpå arbetsmiljöområdet som tidigare avslagits av . Vi menar att detligger allvar bakom arbetsmiljökravet. Det rör sig inte om något publikfrieri.Vi fortsätter enträget att ställa krav även inom väggar, trotsatt vi vet att det är opinionen ute i landet som kommer att bestämma detslutgiltiga resultatet. Jag kommer att helt kort beröra vissa delar avvpk-motionerna, men vill ändå först utgå ifrån konstaterandet att man harupplevt att det efter 1970 inträtt en försämring av arbetsmiljön. Framför alltgäller detta för LO-arbetarna. av LO-medlemmarna anser sig nu ha råkat utför ohälsa på grund av dåliga arbetsförhållanden mot . Man pekar påden ökade stressen. Det finns allt flera orsaker till att man uppleversituationen på detta sätt. Förmodligen har vi underskattat betydelsen av detotala effekterna när det gäller arbetsmiljön. Det är ofta kombinationen avhögt arbetstempo, buller, psykisk press och giftiga ämnen som slår ut folk påarbetsplatserna och skapar olust. Även medvetenheten om en farligare arbetsmiljö bidrar tillatt man upplever arbetsmiljön på ett annat sätt. Arbetsmiljön i sin helhetförsämras och utslagningen ökar, därför att arbetsmiljökampen försvåras genomindustrins dåliga lönsamhet. Denna läggs i botten när fackföreningarna försökeråstadkomma förbättringar. Jag skall beröra några förslag i vpk-motionerna. Detförsta gäller vetorätten angående löneformerna. Det gäller att förhindralöneformer när det är uppenbar risk för olycksfall. Vi anser att sambandetmellan olycksfall och arbetsprestationer är klart belagt. Därför börackordsarbete förbjudas. Utskottet svarar att det är en felaktig väg att gå.Det överensstämmer inte med den arbetsmiljölag vi har, och det vet vi. Denbygger ju på samverkan. Men det totala resultatet talar ändå till förmån förvår uppfattning när det gäller partsförhållandena. De som drabbas till följd avbrister i arbetsmiljön måste nämligen ha större makt i sin hand för att kunnarätta till förhållandena och för att kunna försvara sig mot dåligaarbetsmiljöer. Det yrkandet har ett samband med andra yrkanden som vi harframställt ända sedan arbetsmiljölagen beslutades. Det är fackföreningarna somskall besluta när ett arbete som stoppats av ett skyddsombud får återupptas.Det är alltså de arbetandes bedömningar som skall ligga i botten. Jag vill framhålla att det är av oerhört stor betydelseatt de fackliga organisationerna har mycket att säga till om. Betydelsen avarbetsmiljön är starkt begränsad, trots alla vackra ord om den psykosocialamiljön. Det finns visserhgen ett dokument från arbetarskyddsstyrelsen. Psykiskaoch sociala aspekter på arbetsmiljön. Men det är där bara fråga om råd ochrekommendationer. Det finns inga bindande regler. Det är t. o. m. så att närdetta dokument skulle ges ut så reserverade sig representanten för . Det visar på klassinnehållet och partsinnehållet vadgäller den totala arbetsmiljön. I detta sammanhang bör även nämnasskiftarbetet, som skall minimeras, ensamarbete, det reella inflytandet överpersonalpolitiken, tillsättning av arbetsledning, löneformerna - som jag redanhar berört - samt naturligtvis, och det är väldigt viktigt, rätten till ettarbete och det faktum att utslagning förhindras. Det kan bara ske genom enaktiv facklig kamp som får ett rejält utrymme. Därför har vi föreslagit att arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionsnämnderna skall ha kvalificerad majoritet från de fackligaorganisationerna. säger man från utskottets sida att det skulle skadaarbetet. Jag är vidare mycket förvånad över att socialdemokratin har kunnatskriva under på formuleringen att i sista hand såväl det allmännas somarbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen därigenom skulle skadas. Vi skallkomma ihåg att LO och TCO, när lagen stiftades, i ett remissyttrande förordadeen majoritet av fackföreningsrepresentanter i arbetarskyddsstyrelsen. Jagtycker att man borde vara litet mer vaksam från socialdemokratins sida på vadsom skrivs i utskottsbetänkandena. Ett annat yrkande i vpk-motionen gäller deyrkesmedicinska klinikerna vid våra region- och länssjukhus. De bör byggas utsnabbt, och det . Det som utlovats ser inte utatt bli verklighet. Därför anser vi att en lag måste stiftas. Det vill man intefrån utskottets sida. Med anledning av en socialdemokratisk motion skriver manatt restriktiviteten är så stor när det gäller landstingens och kommunernasbudget att det inte är möjligt. Det är inte realistiskt. Men man kan fråga sig vad som är realistiskt påyrkesmedicinens område, när forskningsresurser och yrkesmedicin i storutsträckning saknas. Det rimmar inte särskilt väl med realism. Vad sedan gäller företagshälsovården så har vi under enrad år försökt att framställa förslag som syftar fill att förverkliga demålsättningar som nämns, nämligen att alla arbetare skall ha tillgång tillföretagshälsovård. Vi vill att det skall genomföras 1985. skallvara huvudman, och personal skall sköta företagshälsovården, menansvara inför en kommitté där fackföreningsmedlemmar är i majoritet. Utskottet säger nu att det är överens med oss om målet förutbyggnaden av företagshälsovården, men utskottet vill naturligtvis inte angenågon exakt tidpunkt då målet skall vara uppnått. Då skulle juföretagshälsovården kunna bli en realitet. I stället skall man gåfrivillighetens väg. Jag ställer återigen frågan: Vems frivillighet är detfråga om, när vi har ett sådant partsförhållande att utövar ett mycket stort tryck och motstånd? En annan del i vpk:s yrkanden är att de fackligaorganisationerna och yrkesinspektionen skall erhålla den information frånföretagen som behövs för forskningsändamål. Vi vet att det undanhållsmycket information om skadliga arbetsmiljöer. Av olika skäl vill man inte förafram dessa fakta. Utskottet säger att forskarna bör ha denna information, menatt forskarnas önskemål skall vägas mot den enskildes intresse av skydd för denpersonliga integriteten och mot företagets intresse att av konkurrensskälbevara företagshemligheter. Här finns en motsättning, men det senare intressetfår tydligen vara avgörande i en mängd frågor. Vi menar attdet icke får vara så. De fackliga organisafionerna, yrkesinspektionen och desom sysslar med forskning måste få tillgång till alla tillgängliga uppgifterför att kunna hävda arbetsmiljöintressena. Vi vill ha ett klart uttalande omdetta. Något sådant vill tyvärr inte utskottet göra, utan det hänvisar till detMBA-avtal som har träffats mellan SAF, PTK och LO. Jag vill bara erinrautskottet om att detta avtal inte kommer att kunna ge oss större möjligheter äntidigare att rätta till de missförhållanden som råder. När det gäller gränsvärdena kräver vi att de skall hasäkerhetsmarginaler. Gränsvärdet skall skydda mot lägsta kända nivå sommisstänks ge akut eller kronisk skadlig påverkan, vilken skall anges. Utskottetsäger på denna punkt att en ny hsta angående hygieniska gränsvärden har kommit1982 och att den skall revideras 1983. Samma frågeställning står kvar: Varförkan inte utskottet instämma i vår målsättning? Beror det på en värdering av demedicinska och ekonomiska aspekterna? Utfaller värderingen i så hög grad tillde senares fördel att utskottet inte kan instämma i vår målsättning attgränsvärderna skall sättas med god säkerhetsmarginal? När det gäller asbest har vi fått en ny föreskrift. Enligthuvudregeln är användning av asbest i arbetslivet förbjuden. Men det finns ettundantag. Det gäller bromsbanden i bilar. Vi vill ha en plan för avvecklingenav asbest som material i bromsband. Socialdemokraterna har i sin mofion angetten tidpunkt för när man inte längre skulle få använda asbesthaltiga bromsband.Socialdemokraterna har inte följt upp sin motion, men deras motionsyrkandesammanfaller väl med vpk:s mofionsyrkande. Det som är oroande är attarbetarskyddsstyrelsen säger att det är den internafionellasamverkan som skall bestämma vad vi skall göra. Den skall tydligen få vara heltavgörande! Jag får gratulera utskottet och riksdagen.Nu har vi huvudregeln att användning av asbest är förbjuden, vilket alltså vpkkrävde . Men är det problem med den asbestsom redan finns och hanteringen av denna. Undantag får inte förekomma i så storutsträckning som har varit fallet. Det senaste exemplet har vi iGöteborg, där arbetsgivare och andra försöker använda asbest. Utskottet säger att asbesthaltiga bromsband skallförbjudas när det är prakfiskt möjligt. Det vore mycket intressant att få höraom det är när det är praktiskt möjligt av praktiska eller av ekonomiska skäl.Utskottet avslutar med att det är den internationella utvecklingen som får varaavgörande. Och något importförbud när det gäller bilar som har asbesthaltigabromsband kan utskottet inte tänka sig i framfiden. Därför är jag väldigtorolig för den frågan - behandlingen kommer väl att ta lika somtidigare, när SAF-kapitalet och andra asbestintressen fortsätter sinapåtryckningar. När det sedan gäller dieselanvändningen, som jag börjademed att ta upp, finns det nu senare forskningsresultat som visar ett klartsamband mellan cancer och dieselavgaser. Utskottet hänvisar till att det pågårforskning inom arbetarskyddsstyrelsen, och jag gratulerar dll det. Men detfinns ju redan så mycket material som redovisar sådana resultat att det ärmotiverat att förbjudadieselanvändning i slutna utrymmen, som en huvudregel, och försöka tvinga framen annan utveckling. Varför kan man inte göra det? Varför kan utskottet intebidra fill en sådan utveckling? Dra litet lärdom av det som hände påasbestsidan! Motion1117 har lagts fram som ett aktionsprogram mot hälsofarliga arbetsmiljöer, ochden innefattar många av de delar som jag redan har presenterat. Jag vill barapåpeka att vi måste, om vi verkligen skall komma till rätta med utslagningen,som har sin grund i dåliga arbetsmiljöer, ta ett samlat grepp på dessa frågoroch inte ta en fråga i taget. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-motionerna 192, 677,1115 och1117. Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagits av andre vice talmannen. Jag får meddela att anslagom kvällsplenum nu har uppsatts. 67 (): I detta betänkande har utskottet behandlat sju modoner angåendefackligt inflytande i arbetsmiljöfrågor, kvalificerad utbildning avskyddsombud, företagshälsovård och yrkesmedicin, information om forskningsändamål, sanktioner vid arbetsmiljöbrott, arbetsskadestatistik, krav på arbetslokaler,rätten till fria arbetskläder samt förbud mot asbest i bromsbelägg för bilar. Jagvill betona att det är ett enigt utskott som står bakom detta betänkande. Detär inte heller i stort några nya frågor som har aktuahserats eller något nyttsom har framkommit genom motionerna, utan de här frågorna har varit föremål förlånga debatter och många inlägg i denna kammare under de senaste åren.Utskottet har noggrant prövat innehållet och förslagen i motionerna. När detgäller yrkandena i den socialdemokratiska motionen 1589 av m. fl.har vi kommit överens genom skrivningar i utskottet. Jagkan som exempel nämna yrkanden när det gäller att komma till rätta medtandskador orsakade av arbetsmiljöfaktorer. Utskottet kräver nu att den fråganomedelbart skall utredas, vilket utskottet även ger regeringen till känna. Vidarefinns det yrkanden om förbud mot asbest i bromsbelägg och frikfionselement. Deyrkandena finns i motioner från såväl vpk och socialdemokraterna somcenterpartiet. Utskottetanser att målet för åtgärderna bör vara att asbestprodukter helt försvinnerfrån arbetslivet. Utskottet hälsar därför med dllfredsställelse att asbest ,enligt huvudregeln i arbetarskyddsstyrelsens nya föreskrifter, fr. o. m. den 1juli inte får användas i arbetslivet. När det gäller undantaget förbromsbelägg och andra friktionselement vill utskottet uttala som sin mening att övergångstiden måste bli så kort sompraktiskt är möjligt. Vi måste emellertid vara helt säkra på att industrinövergår till material, exempelvis när det gäller bromsbelägg, som är helt säkraur trafiksäkerhetssynpunkt. Det gäller också att få fram ersättningsmaterialsom inte är förknippade med andra eller ännu större hälsorisker än som ärfallet med asbest. Beträffande de övriga vpk-yrkandena, som i detalj har redovisat för kammaren, vill jag hänvisa till utskottetsutförliga svar i de skrivningar som återfinns i detta betänkande. Dessavpk-yrkanden har varit föremål för en omfattande debatt i kammaren,och för att spara kammarens dyrbara tid vill jag hänvisa till utskottetsredovisning i betänkandet och till protokollen från tidigare debatter. Samthga partier i utskottet står eniga bakom dettabetänkande, och jag ber, herr talman, att få yrka bifall fill socialutskottetshemställan i betänkande nr 42 på alla punkter. 68LARS-OVE (vpk): talade om dyrbara tid.Det är också dyrbart att ha människor i dålig arbetsmiljö. Vi får väl göra enavvägning här, och som jag ser det måste den bli till fördel för den senarefrågan just . Jag skall trots det inskränka mig till några korta kommentarer. Det verkar som om socialdemokraterna redan har tagit överhuvudansvaret för arbetsmiljöfrågorna. Det lovar inte särskilt gott förframtiden efter , eftersom de redan i det här läget harskrivit ihop sig med de borgerliga. I vilket fall som helst innebär det intenågon särskilt stor framgång för arbetsmiljöfrågorna. De här frågorna har varit uppe till behandling mångagånger, men jag vill påminna om att frågan om asbest var aktuell innan det blev något resultat av det hela. Det hade kunnat bli resultatmycket tidigare, om man följt förslagen från vpk och fackföreningsrörelsen ochtagit hänsyn till forskarnas rön, men det ville man inte. Sedan vill jag säga att jag inte rikfigt kan delauppfattningen om vad socialdemokraterna har åstadkommit i utskottet. Deskrivningar som socialdemokraterna uppnått angående sina yrkanden är allt braknapphändiga. Ta t. ex. målet för åtgärderna i fråga om asbest! Det är juredan tidigare fastlagt att asbest skall bort. Men fortfarande kvarstår denekonomiska bedömningen i sammanhanget. Vi som har sysslat med detta vet vilkaekonomiska intressen som ligger bakom att man har kvar asbesten i bromsband. Vivet vilka utländska intressen som försöker vara med här och som hindrar deninternafionella utvecklingen. Om vi skall vara föregångare och få fram envettig linje att följa, då kan vi ju inte bara ställa upp ett mål, utan dåmåste vi göra någonting konkret. Jag tycker att det var bra att man i densocialdemokratiska motionen försökte precisera några tidsgränser. Där sades t.ex. att det skulle vara stopp för asbest i bromsbanden på bilarna hösten 1983och att skulle gälla för byte av bromsband. Jag tyckte det var ettbra initiativ. Jag kan visserligen inte uttala mig om huruvida tidsgränsernasom sådana var riktiga, men det var en bra mall som föreslogs. Det här har ninu släppt, och är förslaget att åtgärderna skall vidtas så snart sommöjligt. Jag tycker uppriktigt sagt att det är litet svagt. Såhär är det i fråga efter fråga. Jag får beklaga att arbetsmiljön inte hellerefter kommer att förbättras i någon nämnvärd grad. Anf.69 (): När det gäller bromsbanden är vi minst lika intresserade som vpk. Menman måste faktiskt ta hänsyn fill trafiksäkerhetsskäl, och man måste haersättningar som är fullgoda, så att man inte skapar problem som är ännu störreoch så att det inte blir ännu fler dödsolyckor. Lars-OveHagberg envisas med att gång på gång ställa en rad frågor, förslag och yrkandenom detta. Jag uppfattar det så, att vpk och vill tvinga framlösningar på olika områden. kör då mer eller mindre huvudet iväggen och sätter sig på löntagarna och deras organisationer. Vi i utskottetförsöker att driva igenom dessa frågor så snabbt som möjligt och medhänsynstagande till olika parter och till vad som är vetfigt och praktisktmöjligt att genomföra. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till utskottets hemställan. Anf.70 (vpk): Vad först gäller asbesten vill jag säga att de fackhga representanter,såsom skyddsombud och andra, som jag har kontakt med tycker att den härundantagsbestämmelsen i asbestanvisningarna är en skandal. Jag sätter migalltså inte på dem. De tycker att vi kan gå snabbare fram och är oerhört ängsligaför de ekonomiska intressen som försöker försena det hela. Det är detta ocksåjag vill förhindra, vilket tycks ha förbisett. Detär inte jag som envisas, utan det är vpk som envisas med att föra vidare deförslag som väcks ute i arbetsmiljödebatten. Varje förslag som vi har väckt häri har också förts fram i den fackliga debatten. Förslagen omfattas avde fackliga organisationerna. Vi sätter oss alltså inte på dessa. Jag tyckeratt det i stället är utskottet och som i många fall - i asbestfrågan,dieselfrågan och andra frågor - sätter sig på de arbetare som befinner sig idessa farhga miljöer. De får alltför länge arbeta i dessa miljöer, och de fåralltför många skador. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1, 7 och 9 (fackligt inflytande m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 16för mofion 1115 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2, 3 och 5(företagshälsovård m. Utskottetshemställan bifölls m.ed 280 röster mot 16 för mofion 1115 av m. fl.i motsvarande del. 5 protokoll 1981/82:140-144 Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Mom. 8(sanktioner vid arbetsmiljöbrott) Utskottets hemställan, som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1115 avLars m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 12 (gränsvärden) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 1115 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 13(dieseldrift i slutna rum m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förmotion 192 av m. fl. och mofion 1115 av m. fl. Mom. 14 (asbest i bromsbelägg och friktionselement förbilar) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 16 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmotion 677 av m. fl. Mom. 15 (aktionsprogram mot hälsofarliga arbetsmiljöer) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förmofion 1117 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 15 § Alkohol- och narkotikamissbruket, m.m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /82:64 om åtgärder mot alkohol- och narkofikamissbruket (prop.1981/82:143) (förnyad behandling) Kammaren biföll utskottetshemställan om att ärendet skulle avgöras efter endast en bordläggning. 71 (): Jag ber att få yrka bifall till reservation 4i skatteutskottets betänkande 64. I övrigt ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. 72 (): Jag ber att få yrka bifall till reservation2, som är undertecknad av mig själv, och . 73 (): Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3, 5 och 6. Anf.74 PER (vpk): Med hänvisning till argumenteringen vid debatten yrkar jagbifall till mofion 1981/82:2231. Anf.75 (): Jag ber att få yrka bifall fill skatteutskottets hemställan i desshelhet. Alkohol-och narkotikamissbruket, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns i skatteutskottetsbetänkande /82:50 mom. 1-10. Mom.3 (lördagsstängning av systembufiker) Ikontraproposidonsvoteringen biträddes reservadon 2 av m.fl.med 92 röster mot 34 för reservation 1 av och Bo Lundgren.170 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 179 röster mot 116 förreservadon 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.5 (serveringstillstånd) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes utskottets hemställan med den ändringdäri som föreslagits i reservation 4 av m.fl. med 148 röster mot59 för utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation3 av m. fl. i motsvarande del. 89 ledamöter avstod från attrösta. I huvudvoteringenbifölls utskottets hemställan med 149 röster mot 148 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föreslagits i reservation 4 av m.fl. Mom. 6 a (vissa frågor om öl m. Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 58 för reservafion 5 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 b (vissa frågor om öl avseende personalmatsalar) Utskottetshemställan bifölls med 207 röster mot 87 för reservation 6 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9c (information m. Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 17för motion 2231 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Valutaregleringen,m. 16§ Valutaregleringen, m. m. 1981/82:25 om samtdisposition av vinst och 1981/82:27 om fortsattvalutareglering (prop. 1981/82:161). Dessa båda betänkanden debatteras i ett sammanhangoch yrkanden beträffande båda betänkandena får framställas under den gemensammaöverläggningen. 77 ():