prot · G509133 · 1981-12-31 00:00:00 — Se tilldet, när det blir val! Plocka bort de politiker som är negativa till bilismen! Det är inte rent spel att använda sådana metoder ivalarbetet. Det är en moderat som gör sig skyldig till sådana utspel. 139ROLF CLARKSON (m): En motion vars innehåll motionären självförnekar kan inte tillmätas den vikt att den skall fåuppta kammarens tid något mera. Jag säger med : Den damen bedyrarför mycket! 140 (): Jag begärde i mitt förra anförande - och detvar ju mycket rimligt - att skulle läsa en mening i min motioneller min reservation som bevisar motionens eller mofionärens/reservantensbilfientlighet. går upp och citerar . Vem har bettRolf Clarkson att dra in i det här sammanhanget? Vad hade han föruppfattning om bilismen? Det är ju min uppfattning som harifrågasatt, och jag har bett honom att läsa en mening av vad jag har sagt, inteatt citera . 141ROLF CLARKSON (m): Jag citerade för att åstadkommaden absolut nödvändiga kontrastverkan. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (ny trafikpolitik) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förmofion 280 av m. fl. Mom. 3 (trafikpolitikens inriktning) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 64 förreservation 1 av m. fl. Mom. 4 (transportplanering) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 65 förreservation 2 av m. fl. Mom. 5 (finansiering av investeringar på trafikområdet) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 65 förreservation 3 av m. fl. Mom. 8 (kartläggning av bilismens samhällskostnader) Utskottets hemställan, som ställdes mot reservation 4 avRolf , bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 20 § Exportverksamhet inom väghållningsområdet Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:29 omexportverksamhet inom väghållningsområdet (prop. 1981/82:137). 142TORE (): Denna debatt gäller trafikutskottetsbetänkande 29 om exportverksamhet inom väghållningsområdet. Betänkandet bestårbara av ett enda blad från ett enhälligt utskott. I betänkandet behandlas enenda mofion, som har väckts av mig och som har avstyrkts av utskottet. Ändåskall jag säga några ord om detta ärende. Jag tror att de kommer att läsas omnågra år, när vi vet kostnaderna för denna verksamhet. Väghållning är en uppgift för ett statligt verk. Man kandiskutera hur verket klarar väghållningen inrikes. Att ett statligt verk sköterväghållningen utomlands anser jag olämpligt. Jaggratulerar och socialdemokraterna, men jag vill ställa någrafrågor till utskottets borgerliga ledamöter: ni på Statsföretag? Ärstatliga bolag att föredra framför privat företagsamhet, enskilda entreprenörer?Skall ett statligt verk - som har en viss myndighetsfunktion - gå in för exportpå ett område med stora risker? Stämmer det med besparingstanken? Visst finns det svenskar som är bra på området vägar,broar och trafikanläggningar. Just nu arbetar flera av dem med framgång påolika kontinenter. Men staten tror jag inte på i detta stycke. I trafikutskottets betänkande 27, som debatterades ,behandlades motion 2048 från moderata samlingspartiet. I den motionen säger viatt fri konkurrens är att föredra. I reservation 2 till detbetänkandet talas det också om övertro på stadig trafikplanering. Även på dettaområde är det fråga om en övertro på staten. Jag förvånade mig över att en borgerlig regering lade frampropositionen 137. Jag vänder mig mot förslaget i denna proposition. Jag anseratt det inte är rätt, och jag tror inte heller att det är ekonomiskt riktigt.Det är förvånande att det inte har väckt protester. Om det på detta områdefinns en ökande efterfrågan från utlandet, bör den kanaliseras till svenskaföretag som kan branschen och som behöver arbete åt sina anställda. De har justdet "know-how" som propositionen talar om och som jag betvivlar attstatens vägverk besitter. Det som hitfills har gjorts utomlands-och som i propositionenpresenteras på s, 3 - har enligt mångas uppgift inte varit lysande. Detredovisas inte heller så klart i propositionen som man skulle ha önskat -egentligen finns det inte någon redovisning alls. Jag har i motionen 2320 pekat på en del som jag finneranmärkningsvärt. Jag har också ställt en rad frågor, som givetvis inte harbesvarats av utskottet. Jag vill upprepa dessa frågor. Om det finns för mycketfolk i , kan inte den personalen då få plats hos dem som kantrafikanläggningar och som bygger utomlands? Jag vill också veta hur detekonomiskt har gått med de projekt utomlands som har räknat på meninte fått. Vem har betalat de kostnaderna? I proposifionen talas det också om att har"bidragit med myndighetsnamnet och personal vid aktiv marknadsföring avsvensk export". Jag har i min motion ställt en rad frågor också om detta.Är regeringen och alla borgerliga ledamöter eniga om att detta är lämpligt?Godkänner vi att kostnaderna för Swedish Traffic Safety Seminar, som 1980 höllsi , blev stora och att vinsten blev O? Accepterar vi att man tiger omresultatet i det material som föreligger? Jag menar att det statsfinansiella läget är sådant att detär nödvändigt att vi bevakar de offentliga utgifterna, och jag tror attregeringens förslag kommer att bli dyrt för oss. Det står också i betänkandet - och det är helt riktigt -att man måste se till att det blir en avgränsning mellan myndighetsfunktionenoch det här bolagets verksamhet. Jag undrar hur detta skall gå till ipraktiken. Föredragandentalar också i propositionen om statens vägverks ansvars- områdenoch anför att verket har ansvar för den allmänna väghållningen samt förstatsbidragsgivning till den kommunala och enskilda väghållningen. Jag anseratt detta bör vara det enda område som verket skall ägna sig åt. Vidare talarman om att resurser skall användas utomlands och att man med kortvarsel kan flytta personal. Då måste jag, som bor i med dess mångaproblem, bl. a. indragna vägstationer, fråga om det är riktigt att arbeta på detsättet. Personligen är jag alltså helt emot den här verksamheten,men det är naturligtvis meningslöst att ställa något yrkande emot utskottet.Jag vill emellertid ha detta sagt för att kunna påvisa att detmåste ha varit en blunder från den borgerliga sidan, när man gick in på enverksamhet som denna. Jag beklagar att regeringen och kommunikationsministernlade fram den här propositionen. I slutet av betänkandet står det att bolaget enligtutskottets mening kommer att bli ett värdefullt komplement till de svenskakonsult- och tillverkningsbolag som verkar på området. Jag vill med anledningav det säga att jag betvivlar detta. Från företag som arbetar på det härområdet har jag hört precis motsatsen till det som utskottet skriver. Det råderalltså delade meningar. 143 (): Låt mig bara i all stillsamhet påpeka att detinte är meningen att det här bolaget skall bygga vägar i främmande länder.Detta bolag, lika väl som liknande bolag som vi har bildat inom ochsom vi är på väg att bilda inom luftfartsverket och en del andra myndigheter,skall ställa sina administrativa kunskaper till förfogande för länder som ännuinte har byggt upp ett sådant kunnande. Det är den kunskapen vi menar att detfinns all anledning för att utnyttja på detta sätt. Om vi genom dettaadministrativa kunnande om hur ett land skall sköta sin planering på vägområdetkan skaffa inkomster åt , kan detta vara enbart till fördel.Erfarenheterna från andra områden har visat att det svenska administrativakunnandet står på en sådan hög nivå att och andra har funnit att dehar mycket att hämta på det området. Det är alltså inte meningen att t. ex. skallanlita övertaliga vägbyggare till att bygga vägar vare sig i ,eller någon annanstans. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan. 144TORE (): Att bygga vägar innebär ju inte bara självabyggandet av dem, utan också det som talade om här. Jag menar imotsats till att svensk administration ofta blir krånglig ochbesvärlig. talade också om vad man bl. a. i olikau-länder behöver på det här området. Men i propositionen sägs ju attverksamheten skall kunna bedrivas även inom , alltså i ganska avancerademiljöer. Det som behövs för den här verksamheten finns enligt min mening på denprivata Det är där som kunnandet och erfarenheten finns.Där har man också fri konkurrens på ett annat sätt än som blir fallet om ettstatligt bolag går in på en sådan här verksamhet. Jag ställde några frågor, som jag inte har fått svar på.Bl. a. frågade jag vad de utlandsprojekt kostade som man gjort beräkningar på. Här sägs också att man inte skall flytta övertaligavägbyggare utomlands, och det är väl riktigt. Men det står i proposifionen attpersonal snabbt kan flyttas, och även om det rör sig om skrivbordspersonalmenar jag att detta är en procedurfråga som är högst viktig, och jag anser attdet är olämpligt att förfara på det sättet. Detta harjag sagt som min protest emot det här förslaget. Förorening av luften och haven 145 (): Jag vill bara kort säga att det inte är såatt självt bygger alla vägar i , utan man utnyttjar i storomfattning svenska entreprenörer. Jag är ganska övertygad om att om statensvägverks personal får arbeta inom ramen för det särskilda bolagets verksamhetkan det - just på grund av deras kunskaper om den höga nivån när det gällervägbyggnadsområdet som svenska entreprenadföretag har - leda till att svenskaentreprenadföretag får ökade chanser till jobb i dessa länder, där detta bolagskulle hjälpa till med den administrativa hanteringen av sådana här projekt. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 21 § Förorening av luften och haven Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:28 omförorening av luften och haven. 146PER (vpk): I vpk:s partimotion tar vi upp miljövården istort. Det innebär att delar av motionen kommer att behandlas i olikabetänkanden. I det nu förevarande betänkandet nr 28 från jordbruksutskottetbesvaras motionsyrkanden som berör förorening av luften och haven. När detgäller vår motion nr 1044 besvaras yrkandet 1 a. I detta yrkande krävs en hemställan från tillregeringen om skärpta bestämmelser för freonhanteringen i . Avsikten äratt om möjligt undvika utsläpp fill atmosfären av kolväten som är halogenerademed klor och fluor, CFC-föreningar eller freoner. Det yrkas också att densvenska regeringen skall fortsätta att verka för minskade utsläpp av dessakemiska föreningar fill atmosfären också i alla andra länder i världen. Orsakentill denna restriktivitet mot freoner är deras negativa verkan på Nr 133 det skyddande ozonskiktet kringjorden. Ozon, som ju består av förstorade Onsdagenden syremolekyler, bildas då de normalasyremolekylerna tar upp energi. ''S aoril1982 absorberar ultraviolett strålningfrån solen som om den skulle nå markytan i fullomfattning skulle skada det biologiska livet på jorden. Förorenine av '8 ' särskilt skadliga för det skyddande ozonskiktet, och därför ärdet en luften och haven global miljöfråga att utsläpp avfreoner så långt det är möjligt stoppas. har redan gjort en hel del för att minska sittskadliga bidrag av freoner till atmosfären. Det bör gå att komma ytterligare enbit på den vägen. Men det viktigaste är givetvis att det kommer fill stånd enkraftig minskning av utsläppen från de länder som har den störstahanteringen, och det är just industriländerna. Det är också dessa länder somhar de bästa förutsättningarna att göra något åt utsläppen. I utskottsbetänkandet ges en redovisning av läget, ochmotionerna besvaras positivt. Det är också bl. a. för att få en sådanredovisning av läget inför som sådana här motionskrav ställs. Jag kanför dagen göra konstaterandet att den i motionen aktualiserade frågan nogaföljs, och jag kan med de svar som presenterats i betänkandet låta mig nöja t.v. Men det är sannolikt att vi återkommer i frågan, och jag har därför fördagen inte något yrkande. 147 (): Föregående talare hade inget särskilt yrkandeutan nöjde sig med den redovisning som finns i utskottsbetänkandet. Det tyckerjag är bra. Vi har där klart redovisat att vi har kommit en bra bit på väg. I en mofion 1975:1531 påtalades första gången riskerna medanvändning av s.k. freongaser - nu ingående i benämningen CFC-föreningar - dvs.att de kunde skada det för allt liv på jorden så viktiga ozonskiktet. 1 dennamotion påpekade jag att ozonskiktet hotas av överljudsplan och kärnvapensprängningar.Som en första åtgärd till skydd för ozonskiktet krävdes förbud för användandeav freongas i vissa drivmedelsförpackningar. Motionen avstyrktes i utskottet av samtliga partier som dåvar representerade där. har alla partier ställt upp i frågan omskydd av ozonskiktet. Vi har behandlat motioner som varje årväckts i dessa frågor, och arbetet har aktivt förts framåt. är ju ett av de få länder som förbjudit import avoch inhemsk tillverkning av förpackningar med dessa föreningar som drivmedel. Jag finner inte anledning att ytterligare upprepa vad somstår i utskottsbetänkandet. Jag vill bara understryka att arbete medkonventioner pågår, i vilket både industri- och utvecklingsländer deltar.Arbetet påbörjades här i , då teknisk och juridiskexpertis, representerande omkring 25 länder, samlades till ett första möte föratt utarbeta ett förslag till en konvention om skydd för ozonlagret. Avsiktenär att den konventionen skall kunna undertecknas vid nästa i april1983. Vi är synnerligen glada över att arbetet för detta skydd fått så hög internationell aktualitet och kanmed tillfredsställelse konstatera att vi från 140 svensk sida är pådrivande i arbetet. Vi är överens om attdet är nödvändigt att nå ett snart resultat. Jag vill också säga några ord i anslutning tillcentermotionen 1981/82:1913 om en samlad översyn när det gäller all påverkan påjord, luft och vatten. Jorden är ett slutet system. Inget försvinner helt urjordens kretslopp. I nutiden finns så mycken strävan efter materiell välfärd.Denna strävan kan inte få föröda möjligheten till en ren och frisk miljö.Vattnen och haven skall vara friska och rena. De är inte avsedda att vara någonform av ändlösa avstjälpningsplatser eller soptunnor. Allt fler har alltmerkommit till insikt om att hav och luft inte förmår att självläka efter allamänskliga attacker. Det man tror sig bli av med dyker bara upp någonannanstans, kanske i någon annan form, med skadliga effekter. Vi behöver setill helheten i vår miljö -luften, vattnen och även jorden - och förstå attpåverkningar griper in i varandra i olika delar av naturen, och vi behöverarbeta därefter. Jag yrkar bifall till jordbruksutskottets hemställani dess betänkande 1981/82:28 om förorening av luften och haven. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 22 § Jordförvärvslagens besvärsregler Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:29 omjordförvärvslagen. 148SVEN (): jordförvärvslag infördes enprisklausul vid förvärv av jordbruksfastighet. När nämnda lag antogs förelåg enreservation från moderata samlingspartiet, där vi anförde de problem ochsvårigheter söm prisklausulen skulle kunna leda till. Den föreslagna ordningenskulle kunna lämna utrymme för godtycklighet och en rättsosäkerhet som vi ejkunde acceptera. I förarbetena till 11 § förvaltningslagen sägs att somhuvudprincip bör gälla att besvärsrätt fillkommer den som beslutet rör. Vihävdar från moderata samlingspartiet att säljaren av en jordbruksfastighetberörs av beslutet vid försäljning. I lantbruksstyrelsens anvisningar tilljordförvärvslagen uttalas att överlåtaren - säljaren alltså - bör ha rätt attföra talan genom besvär, bl. a. när förvärvstillstånd vägrats av prisskäl.Därefter har utvecklats en praxis, enligt vilken säljaren inte haröverklagningsrätt på grund av prisklausulen. Lantbruksstyrelsen har i ett antalfall följt denna regeringens praxis. Moderata samlingspartiet anser att det bör vara ensjälvklar princip att medborgarna i ett land, vars rättsordning medger relativtlångtgående ingrepp i den privata rättssfären, också ges möjligheter att fåmyndigheters Kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor beslutomprövade i en högre instans. Den reservation från moderata samlingspartiet somär fogad till detta utskottsbetänkande går ut på en sådan överklagningsrätt. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall fill moderatasamlingsparfiets reservation. 149 (): I detta betänkande behandlasöverklagningsrätten för olika människor som anser sig felaktigt behandlade. Tvåolika motioner tar upp dessa frågor från två olika utgångspunkter. I och försig kan man ha synpunkten att det vore bra med vidgad överklagningsrätt. har vi dock inte ansett det vara möjligt att fillmötesgå vare sig detena motionskravet eller det andra. När jordförvärvslagen ändrades infördes enprisklausul. Motivet härför var att prisutvecklingen på jordbruksfastigheter varalltför stark. Priserna blev för höga, vilket ställde och fortfarande ställertill problem för många jordbrukare. Den praxis som sedan har utvecklats är, precis som SvenEric Lorentzon sade, sådan att säljaren inte har haft rätt att överklaga.Motivet för att regeringen och sedan lantbruksstyrelsen har haft denna praxisär att man anser att säljarens intresse av ett högre pris inte stämmer överensmed jordförvärvslagens strävan att hålla priset nere. Om köparen vill fullföljaköpet, har han möjlighet att klaga. Om skiljakfiga meningar uppstår ilantbruksnämnden, skall ärendet dessutom gå till lantbruksstyrelsen förfastställelse. Med dessa motiveringar har vi inom utskottet inte funnitatt vi kan tillmötesgå motionskraven. Därföryrkar jag bifall till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 226 röster mot 65 förreservationen av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 23 § Kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:30 omkontrollen av hälso- och miljöfarliga varor. 150GRETHE (): För miljöpolitiken och jordbruksutskottet harfrågan om kontroll av hälso- och miljöfarliga varor varit ettåterkommande ämne för diskussion. Socialdemokraterna har fört fram kravet på vidtar snara och kraftfulla åtgärder för att undanröja de hot mot vår miljöoch hälsa som den alltmer ökande mängden kemiska produkter utgör. Vi vetalldeles för litet om de risker som kan finnas i vår nära omgivning. Den kemiska industrin vill helst framhäva att kemin ärlivsviktig för människan och för en modern industriell utveckling. Förvisso ären hel del kemiska varor viktiga inom medicin och produktion. Men man villgärna bagatellisera att vi inte har en tillfredsställande kontroll av över 100000 kemiska produkters hälso- och miljöeffekter, bl. a. på grund av att arbetetmed ett produktregister har försenats . fick vi en lagstiftning som lade ansvaret påtillverkare och försäljare att vidta åtgärder för att hindra skadligaverkningar av olika kemiska varor. Men det finns också ett ansvar för samhälletatt ge tillräcklig information och kunskap till människor som kommer i kontaktmed dessa ämnen, så att de kan lära sig att hantera dem på ett riktigt sätt.Man måste också ha ett underlag för att kunna avgöra vilka produkter som börförbjudas. har gjort enundersökning för att utröna vilka hälso- och miljörisker som man känner mestoro för bland konsumenterna. Det visade sig då att vad man främst var rädd förvar faror i livsmedel och giftiga kemikalier. Det finns stor anledning, tyckervi socialdemokrater, att ta denna bevisade oro på allvar och forceraarbetet med att registrera och kontrollera de kemiska produkter som kanmisstänkas ha hälsovådliga eller miljöförstörande effekter. Därför har vi socialdemokrater återigen begärt att engift- och kemikommission skall tillsättas. Den skall effektivt kunna leda ochsamordna insatser för forskning och kontroll och kunna initiera behövligaförstärkningar av lagstiftningen. Vi kräver också att arbetet med att bygga upp ettproduktregister påskyndas så att den grundläggande registreringen kan utvidgastill allt fler produkter och deklarationsplikten bli mycket mer omfattande. Dettaär viktigt för oss konsumenter och för alla arbetare som är sysselsatta iindustrin, där många farliga kemiska ämnen används. Det har sagts att produktkontrollnämnden snart kommer attredovisa ett program för registrets fortsatta utbyggnad. Det är glädjande - detskall vi konstatera - om det snart sker något i denna viktiga men tyvärr såenormt fördröjda process. En kommitté har utrett produktkontrollens organisation,och den avlämnade ett betänkande 1980. blev detta betänkanderemissbehandlat, och i den utskottsskrivning som kom senare utlovades enproposition i ämnet . Vi har ännu inte fått någon proposition. Och detta är enför allmänheten både intressant och mycket angelägen fråga. Ytterligare ett århar alltså gått, och frågan sägs fortfarande vara föremål för prövning inomjordbruksdepartementet. Kommer regeringen att lägga fram något förslag? Det ären öppen fråga. Det finns tyvärr säkert starka krafter som arbetar emot en mer Kontrollenav hälso- och miljöfarliga varor Kontrollen av hälso- och miljöfarliga varor noggrann kontroll och en mer effektiv samhälleligorganisation på detta område. Det finns starka ekonomiska krafter som inte villatt arbetet skall gå så fort. Socialdemokraterna viU prioritera åtgärder för att skapastörre säkerhet för hälsan och miljön med hänsyn till de snabbt ökande mängderkemiska produkter som omger oss. Det måste enligt vår uppfattning bli mycketbättre styrfart i miljövårdsarbetet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till denreservation som är fogad till jordbruksutskottets betänkande nr 30. 151PER (vpk): behandlar vi betänkande nr 30 frånjordbruksutskottet. I det betänkandet behandlas motioner om kontrollen avhälso- och miljöfarliga varor, bl. a. de delar av vpk:s partimotion1981/82:1044 som handlar om miljövården, nämligen yrkandena 1 e, g och h. Det var inte så länge sedan nästan samma frågor varföremål för behandling i kammaren. Det beror på att föregående års motionerbehandlades under höstens men att årets behandlas under vårens. Jagskall kommentera frågorna i den ordning som de behandlas i utskottsbetänkandet. Härbehandlas yrkande i vår partimotion, där vi kräver att ett program förproduktregistrets snara färdigställande skall läggas fram. I själva sakfråganråder det egentligen inte så delade meningar mellan vad som sägs i vår motionoch vad utskottet anför. Det som skiljer är att vi anser att det nu äntligenmåste hända något i fråga om produktregistrets färdigställande. Betydelsen avatt ett användbart produktregister ställs i ordning och kommer tillavsedd användning behöver jag väl knappast argumentera för igen. Utskottetskriver att det står fast vid tidigare intagen position beträffande registretsanvändning, och det är givetvis bra. Man säger: "har utskottetmed skärpa framhållit nödvändigheten av att registret kan utnyttjas så attskyddsombuden på effektivaste möjliga sätt bereds fillgång till för derasverksamhet relevanta uppgifter ur registret." När det sedan gäller färdigställandet av registret sägerutskottet att det har inhämtat uppgift om att produktkontrollnämnden inom kortskall redovisa det begärda programmet för registrets fortsatta uppbyggnad. Manhänvisar vidare till att frågan om produktregistrets fortsatta uppbyggnadbehandlats av kommittén för översyn av produktkontrollens fortsattaorganisation. Man säger att kommitténs betänkande nu är föremål för prövninginom med sikte på att proposition i ämnet "så snartsig göra låter" skall föreläggas . Under dessa förhållandenfinner utskottsmajoriteten det inte påkallat att vår motion föranleder någonriksdagens ytterligare åtgärd, som man uttrycker sig. Samma ståndpunkt anförs när det gäller den socialdemokratiskamofionen 1921. Jag är inte nöjd med utskottets ställningstagande, och det ärinte heller s-mofionärerna, varför de har reserverat sig. yrkandenai båda motionerna varför det, vad gäller vårt yrkande , blir möjligt att följa upp vårt yrkande genom att rösta på reservationen. I motionen 1044, yrkande 1 h, tar vi upp frågan omförhandsgranskning av nya kemiska produkter. Denna förhandsgranskning skallutgå från hälso- och miljösynpunkter och från det verkliga behovet av attinföra nya kemiska produkter.