prot · G509167 · 1981-12-31 00:00:00 — Både lokalaoch centrala fackföreningsorganisationer bör tillerkännas vetorätt iförvärvsfrågor. Bestämmelser om verksamhetskontroll bör införas, utformade ienlighet med kontrollinjens förslag. Förvärvstillstånd skall ges endast när detkan påvisas atf den aktuella verksamheten skulle vara av utomordentligt stortintresse för det svenska samhället och dess utveckling." Denprincip som vi utgår från och vill ha genomförd är att företag ochnaturtillgångar i i princip skall ägas av personer som är bosatta här ilandet - helst av hela svenska folket naturligtvis - samt att ägande genomufländska medborgare och företag skall fillåtas endast såsom undantag. Motdenna princip vänder sig märkligt nog de partier som är representerade inäringsutskottet. Eftersomdef inte på något sätt har klarlagts här måste jag fråga: Varför anserfolkpartiet, och socialdemokraterna denna grundläggande principvara felakfig? Moderata samlingsparfiet har klargjort sin inställning. HerrSjönell sade i ett tidigare anförande att det finns en socialistisk traditionnär det gäller krav på detta område. Jag vill då erinra om att det också finnsen gammal centerfradition på defta område, där man mycket bestämtvänder sig mot utländskt ägande av svenska naturtillgångar och svenska företag.Herr företrädde en sådan mycket rakryggad inställning. Jag måste sägaatt jag i hög grad beklagar partiets nuvarande dekadans på detta område. Med det anförda yrkar jag bifall till vpk:s mofion i denna fråga. Jag tog, såsom förmodade, i mitt anförande baraupp frågan om konkurrenslagstiftningen, eftersom jag har haft ansvaret för deninom regeringen. Men låt mig ändå göra en kort kommentar fill vad Carl-HenrikHermansson sade. Jagtror att en effektiv konkurrens främjas också av en öppenhet vid gränserna närdet gäller utbudet av varor och tjänster. Frihandeln bidrar, som jag ser det,till en väl fungerande konkurrens. Det förs in varor i landet, vilket ocksåbidrar till att öka konkurrensen för den inhemska industrin och gerkonsumenterna ökade valmöjligheter. Jag tycker atf def resonemanget också kaninkludera utiändska företags verksamhet i och att det därför är rimligtatt, såsom regeringen och näringsutskoftet, inta en generellt positiv attitydtill ufländska företags investeringar här. Därutöver behövs det självfallet enformell förvärvskontroll. Nuär det klart atf detta påpekande om värdet av det utiändska företagensverksamhet i kräver en komplettering, nämligen den att vi skall ha enmodern konkurrenslagstiftning, som ger myndigheterna på området - NO ochmarknadsdomstolen - litet vassare vapen än när det gäller att ingripa motmonopol och skadhga företagsfusioner. Det är också innebörden i den nyakonkurrenslagen och den särskilda missbruksbestämmelse som vi för in i lagen.Det innebär att NO och får ökade möjligheter att vid viteålägga företagen att förhindra vissa konkurrensbegränsande åtgärder som de harplanerat. 28 (): Det är ganska precis jag hade vår första debatt. Då gällde det inte multinationella företagutan ett helt annat ämne. Under dessa har vi debatterat åtskilliga gångeroch väl alltid respekterat varandra. När jag nu snart talar för sista gångenhär i kammaren - det kanske blir några fler gånger - kännsdet litet bittert och hårt aft av sin gamle motdebattör få höra att jag intebara ej längre är rakryggad utan att jag också är en dekadent figur. Jag tyckerdet är ganska hårda ord mot en gammal kollega och kamrat, även om vi har haftolika politiska åskådningar. Jag vet inte om , atf jag är dekadent bara därför att jag har en annan uppfattningän han, delas av kammaren i övrigt. Själv tror jag inte det. åberopade och sade att denne var mycket skarp i sinkritik mot de multinationella företagen och tog avstånd frånde sfora företagsbildningarna. var enligt parti som i varje fall under tid i hög grad slog vakt om desvenska småföretagen och över huvud taget de nationella, blågula företagen. Detstämmer att gjorde stora insatser i det svenska näringslivetliksom stora insatser för atf försöka slå vakt om mindre företag och utveckladem i kooperativt sammanhang. Men han var ingalunda skräckfylld och fick intestora skälvan, vilket får, inför tanken påmultinationella företag. Jag vill erinra om att exempelvis köpteett stort västtyskt pappersbruk. Det hesiterade han inte inför. Det vittnarknappast om någon skräck för mulfinationella företag. Jagupprepar vad jag sagt gentemot vad' nuangrep mig för, nämligen att centerpartiefs inställning är attmarknadsekonomin måste fungera utan alltför många inskränkningar och regler.Men det gäller att ha marknadsekonomin under kontroll. Därför måsfe vi varaberedda att ompröva de nu föreslagna reglerna om de skulle slå snett. Det är enmycket enkel men praktisk filosofi, fru talman. 29 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): För handelsministern vill jag framhålla aft jag tror att def är mycketvikfigt atf man skiljer mellan frihandel och insläppandet av storamultinationella företag i landet som lägger under sig väsentliga delar avsvenskt näringsliv. Defta, hksom övrigt monopolvälde, anser jag vara motsatsenfill frihandel. Här har vi det dilemma som präglar den liberala ideologin.Samtidigt som man är anhängare av fri verksamhet för de stora kapifalgruppernavill man gärna vända sig mot och säga nej till konsekvenserna av dessa sforakapifalgruppers verksamhet. Detär ett faktum aft sfora transnationella företag inom betydande områden har ettinflytande i som är osunt och som icke motsvarar förhållanden av frikonkurrens. Det är denna fråga som vi har tagit upp i vår motion. Vi villalltså att principen skall vara att företag och naturtillgångar i ägsav svenska folket och att utländskt ägande skall få förekomma endast iundantagsfall. Tillmin gamle vän och träfobroder vill jag säga att jag självfalletinte vände mig mot honom personligen. Jag tror att han infe lyssnade riktigt påvad jag sade. Men jag vill bestämt hävda att hållning till dessafrågor har undergått en markant förändring . Någraövriga kammarledamöter kanske minns den tid när centerpartisterna förklaradeatt de i kampen mellan arbete och kapital satt med ett ben på vardera sidan ombarrikaden. Jag tror inte atf någon vågar anklaga föratt sitta med ett ben på vardera sidan om den skiljelinjen. Han skulle självvärja sig mot def. Hur skulle göra vill jag inte uttala mig om. harsamtidigt ändrat inställning till frågan om utländskt ägande och utländska förvärv. Jag avslöjar väl inga storapolitiska hemligheter, om jag här berättar att , när engång i det gamla huset skulle börja diskutera en ny lagstiftning om ufländskaförvärv av bl. a. mark, var mycket intresserad av aft med vårt parti komma tillsamförstånd om en mycket sträng och restriktiv inställning till sådana förvärv.Def var detta som jag syftade på, när jag sade atf hållning harförändrats och atf jag beklagar dekadansen i dess nuvarande inställning. Detta är självfallet inte riktat mot , som under sin långa bana har varit en god företrädare här iriksdagen för flera olika partiers politik. När han nu slutar vill jag gärnatacka honom för många trivsamma meningsutbyten. Konkurrenslag m. m. 30 (): Jag vill först rätta sade ordet "flera". Flera betyder mer än två, och jag harföreträtt två partier. Det var bara en korrigering. har icke ändrat sig eller undergått någondekadans. Dekadansen finns på andra håll. Centerparfiet har nämligen helatiden, alltifrån bondeförbundstiden, envist hävdat marknadsekonomins principer.Centerpartiet har aldrig varit anhängare av planhushållning ellerstafsbyrå-krati - allra minst def . Jag skulle kunna ge många exempelfrån gamla bondeförbundets men även centerparfiets kamp mot stafsbyråkratin.Kvar står en klar, konsekvent och enhetiig linje: marknadsekonomin måste varafundamentet för ett fritt samhälle. Det anser vi , och det har vi ansett ialla tider. I all politik finns självfallet vissa nyanser, mengrundlinjen är densamma. Den har inte förändrats med dagens utskottsbetänkandeoch de insatser som ledamöter i näringsutskottet har gjort i detsammanhanget. 31 (vpk): Jag tar naturligtvisBengt på orden och är övertygad om atf vad han här uttrycker är endjupt grundad åskådning. Men jag skulle i def sammanhanget, när han talarombehovet av marknadshushållning och fri konkurrens, vilja varna honom och övrigacenterledamöter för att försöka tillämpa det också på det svenska jordbruket.Hade vi gjort def, skulle det ha gått väldigt illa för jordbruket här i landet,tror jag. Man skall alltså vara en smula försiktig när man bekänner sig tillideologier och också se litet grand till den faktiska verkligheten. 32BENGT (): Beträffande ideologier är det så aft denideologi som företräder har skiftningar som kan liknas vidkameleontens tecken. Men inom finns från det gamla bondeförbundefs fidsamma grundläggande linje kvar, som jag har försökt göra klart här ,nämligen att vi vill ha en kontrollerad marknadsekonomi. Det är därför som vihar a. konkurrensbegränsningslagen. Vi var ett av de parfier som 1953 starkastvar med om att föreslå och även uppbacka förslaget om konkurrensbegränsningslagen.En fri marknadshushållning men under kontroll, det är vår ideologi. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (straffbelagdakonkurrensbegränsningar) Utskotfefshemställan bifölls med 276 röster mot 14 för mofion 2461 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (bevisbördan i ärenden enligt konkurrenslagen) Utskottetshemsfällan bifölls med 276 röster mot 14 för mofion 2312 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 a (förslaget till konkurrenslag) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl.i motsvarande del med 67 röster mot 14 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall fill motionerna 1980/81:1045 av LarsWerner m. fl. och 1981/82:2461 av m. fl. i motsvarande del. 211ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 225 röster mot 65 förreservafion 1 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom.3 b och c (handläggningstid i ärenden om fusionskonfroll, m. Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 1 av m. fl. imotsvarande del, bifölls genom votering med uppresning. Mom.4 (yttranden i ärenden om fusionskonfroll) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 144 för reservafion 2 av . 2 ledamöter avstod från aft rösta. Mom.5 (prisövervakning och priskontroll) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 3 av m. fl.med 134 röster mot 14 för motion 1058 av m. fl. 144 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146 röster mot 144 förreservation 3 av m. fl. 2 ledamöter avstod från atf rösta. Mom.6 (anslag till ) Utskottetshemställan bifölls med 222 röster mot 67 för reservation 4 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 och 8 Utskottets hemsfällan bifölls. Ikonfrapropositionsvoferingen biträddes reservationen av m. fl.med 129 röster mot 14 för motion 2476 av m. fl. 149 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146 röster mot 144 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 6§ Förhandsanmälan till samtliga återstående debatter Anf.33 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Detskulle vara mycket värdefullt att redan i början av få en överblicköver i vilken utsträckning den upprättade ärendeplanen kommer att följas underåterstoden av . Jag anhåller därför att de ledamöter som avser attdelta i någon av de kommande debatterna anmäler sig till kammarkansliet såsnart som möjligt, helst . Begränsningen av taletiden till sexminuter gäller givetvis som vanligt bara för dem som inte anmält sig senastklockan 17.00 dagen före debatten. Förhandsanmälantill samtliga återstående debatter Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:49om samordnad datapolitik (prop. 1981/82:123 delvis) (förnyad behandling). Anf.34 (): Med hänvisning till debatten ber jag att få yrka bifall tillde socialdemokratiska reservationerna. Anf.35 PER (): Med hänvisning till den tidigare förda debatten ber jag att få yrkabifall till den moderata reservationen. Anf.36 (vpk): Med hänvisning till vad som anfördes när detta ärende behandlades vidförra tillfället yrkar jag bifall till vpk-motion 2409 i berörda delar. Anf.37 (): Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i dess helhet. Överläggningen varhärmed avslutad. Utskottetshemställan återfanns i näringsutskottets betänkande 1981/ 82:41. 3Riksdagens protokoll 1981/82:167-168 Mom. 1 (industripolitiska åtgärder på dataområdet, m. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avIngvar m. fl. med 128 röster mot 14 för motion 2409 av m.fl. i motsvarande del. 147 ledamöter avstod från aft rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottefs hemsfällan med 146 röstermot 136 för reservafion 1 av m. fl. 9 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (Verkstadstekniska utvecklingscentra) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 130 förreservation 2 av m. fl. 15 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 3 (decentraliserade CAD/CAM-enheter) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 130 förreservation 3 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (medel för produktionstekniskt utvecklingsarbete) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 avIngvar m. fl. med 132 röster mot 14 för mofion 2409 av m.fl. i motsvarande del. 145 ledamöter avstod från aft rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146 röstermot 130 för reservation 4 av m. fl. 15 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 6 (utveckling av givarteknologi) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 144 förreservafion 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (utveckling inom optoelektroniken) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 144 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 8 (stöd till semicustomdesign-teknik) Utskottets hemsfällan bifölls med 146 röster mot 144 förreservation 7 av m. fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 9 (utvecklingshämmande faktorer på data- ochelektronikområdet) Utskottets hemsfällan bifölls med 225 röster mot 65 förreservation 8 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (informationskampanjer om datorstöddproduktionsteknik) Utskottets hemsfällan bifölls med 146 röster mot 130 förreservation 9 av m. fl. 15 ledamöter avstod från aft rösta. Mom. 12(lån för investeringar i datorstödd produktionsteknik) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 129 förreservation 10 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 13 (kursverksamhetom datorstödd produktionsteknik) Nr 167 Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 130 för reservation 11 av Måndaeen den m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. 7 jyj,j]5g2 ./j utveckling 8§Föredrogs näringsufskottets betänkande 1981/82:57 om anslag till Näringspolitiken styrelsen för teknisk utveckhng (prop. 1981/82:100) (förnyadbehandling). Anf.38 (): Oaktat min pedagogiska förmåga förra gången inte räckte till för atfövertyga en majoritet av kammarens ledamöter om det riktiga i vårareservationer, yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3 inäringsutskottets betänkande nr 33. Anf.39 (): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns i näringsutskottetsbetänkande /82:33 punkt 22. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemsfällan bifölls med 147 röster mot 146 för reservation 2 av . Mom.4 (villkor för statsbidrag till branschforskningsinstitut) Utskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 146 för reservation 3 av . Föredrogsnäringsufskottets betänkande 1981/82:58 om näringspolitiken (förnyadbehandling). 40 (): Utan särskild motivering ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1 i näringsutskottets betänkande nr 34. Anf.41 (vpk): Fm talman! Med hänvisning till tidigare debattvill jag yrka bifall till samthga vpk-motioner. Anf.42 (): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns i näringsutskottetsbetänkande / 82:34. Mom.1 (allmänna riktiinjer för näringspolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 146 för reservation 1 av . Mom.2 (ett statiigt industriahseringsprogram m.m.) LUskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 15 för motionerna 366 och 1057 av LarsWerner m.fl. Mom.3 (struktur- och utvecklingsfond) Utskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 146 för reservation 2 av . Mom.4 (industripohtisk satsning i ) LTtskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 146 för reservation 3 av . Mom.5 (samordnad industriplanering) LUskottetshemsfällan bifölls med 278 röster mot 15 för motion 318 av AlexanderChrisopoulos och . Mom.7 (teknik för sophantering) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 15 för motion 1604 av m.fl. Mom.10 (nordiskt industripolitiskt samarbete) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot146 för reservation 4 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 10 § Hälso- ochsjukvårdslag, m. m. den Fortsattes överläggningen om socialutskottets betänkanden / t j iqot Anf.43 (): Först några ordom den nya hälso- och sjukvårdslagen. Socialutskottetsordförande liksom sjukvårdsministern har redan under den debatt som avbröts den4 juni utvecklat synpunkter på det av utskottet enhälligt tillstyrktalagförslaget. Jag skall därför endast i korthet beröra några punkter. Det ärnaturligtvis utomordentligt tillfredsställande att regeringen, efter den delvisstormiga debatt som fördes under utredningsarbetet och kringutredningsförslaget, har kunnat framlägga en proposition som praktiskt taget isin helhet enhälhgt har kunnat antas av socialutskottet. Huvuddelen av arbetetmed propositionen genomfördes under ledning av statsrådet ochhar finjusterats och färdigställts under den nuvarande sjukvårdsministern. Ilagen fastställs sjukvårdshuvudmännens övergripande ansvar såväl för detförebyggande hälsoarbetet som för sjukvården. Man understryker också ipropositionen ansvaret för information och upplysning som skall stimuleraenskilda människor att känna ansvar för sin hälsa och själva ompröva ocheventuellt ändra sin livsföring utifrån de kunskaper man numera har om hur godalevnadsvanor i hög grad kan förebygga eller begränsa sjukdom. Krav ställs påsjukvårdshuvudmännen att tillhandahålla en vård av god kvalitet som skall varalättillgänglig och bygga på respekt för patientens självbestämmande ochintegritet. Patienten får en starkare ställning enligt den nya lagen än vad somuttryckligen fastställts i den gamla sjukvårdslagen. Utskottetunderstryker också att landstingkommunernas ansvar för den totala planeringenav vårdutbudet inom regionen inte innebär någon bestämmanderätt över andravårdgivares verksamhet. Landstingskommunerna skall i sin planering ta hänsyntill utbud av hälso- och sjukvård som andra vårdgivare svarar för, t. ex.privata vårdinrättningar, privatpraktiserande läkare, skolhälsovård ochföretagshälsovård. Planeringen skall ske i form av samverkan och ömsesidigtgivande och tagande, allt i syfte att så effektivt som möjligt utnyttja desamlade vårdresurserna till enskilda människors bästa. Härmed är de farhågorför ett landstingskommunalt vårdmonopol som ibland kommit till uttryckundanröjda. Ettsocialdemokratiskt motionsyrkande om att man i lagen skulle skriva in denenskildes eget ansvar för sin hälsa har a-wisats av utskottet mot bakgrund avatt, som både föredragande statsrådet och f. ö. motionärerna själva framhåller,ett i lagen uttryckt ansvar skulle kunna innebära att inte alla oavsett orsakentill sjukdom eller skada skulle kunna få den vård och behandling som behövs.Sjukvårdshuvudmännens uppgift skall i alla sammanhang vara att hjälpa ochstödja - inte bestämma över de vårdbehövande. Ett par yrkanden i denmoderata kommittémotionen, nr 2166 av Hälso- och sjukvårdslag,mm. Hälso-och sjukvårdslag, m. m. fl., har tillstyrkts av utskottet. Det innebär bl. a. att man gjort énmindre förändring i lagtexten och i motivuftalanden understrukit aftregeringens bemyndigande att utfärda föreskrifter för behörighet ochtillsättningsförfaranden inom sjukvården inte bara är en möjlighet utan ocksåen skyldighet som skall utnyttjas. Regeringen bör på så sätt bidra fill att skapaenhetlighet i landet beträffande kompetens och utbildning för olika tjänsterinom sjukvården. Isitt anförande antydde också statsrådet att regeringen menar aftdet också skall ske i fortsättningen. Medtillstyrkande av ett annat yrkande i samma motion har utskottet understmkit - imotsats till vad som står i propositionen - att sjukdomens art och varaktighetmåste få ha betydelse för prioritering i en kösituation. Utskottet, liksommotionärerna, instämmer däremot naturligtvis i propositionens övrigasynpunkter på prioritering, nämligen att utbildning, ekonomiska resurser, kön,ålder eller bosättningsort inte skall få ha betydelse i sådana sammanhang. Utskottethar också med anledning av motion 2162 av förste vice talmannen regeringen begärt utredning av de komplicerade förhållanden som råder närbehovet av anställningstrygghet på vissa kvalificerade läkartjänster i viss månstår i konflikt med behovet av omsättning för utbildningsändamål på motsvarandetjänstenivå. I avvaktan på utredning bör de dispensmöjligheter somsocialstyrelsen i sammanhanget fått utnyttjas för att bereda innehavare avkvalificerade tjänster vid undervisningssjukhusen en med andra grupper isamhället jämförbar trygghet i anställningen. Denmycket debatterade frågan om det medicinska ledningsansvaret har iproposifionen och med utskottets instämmande fastställts till att diagnos,vård, behandhng, journalföring och utnyttjande av befintlig medicinsktekniskutrustning samt ansvaret för riktig och säker medicinering skall ledas avläkare i ledande ställning. Däremot har naturligtvis sjukvårdshuvudmannen detövergripande ansvaret för resursfrågor och organisatoriska frågor. Under denna punkt debatteras också socialutskottets betänkande nr 53 omändringar i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Dessamycket komplicerade frågor behöver också närmare utvecklas. Def fillsocialtjänsfproposifionen 1979 fogade förslaget till ny lag om psykiatrisk vårdantogs inte av . I stället utarbetade socialberedningen som sinförsta uppgift ett nytt förslag till lag om vård av missbrukare i vissa fall,vilket under innevarande antagits av . På detta sätt harlagen om sluten psykiatrisk vård (LSPV) kommit att renodlas som en psykiatriskvårdlag. Visseriigen finns fortfarande möjligheter fill omhändertagande vidvissa former av avancerat missbruk, framför allt av narkofika, menalkoholmissbrukare bör i trängande fall i stället omhändertas enhgt LVM. Dennaförändring har, enligt min mening, verksamt bidragit till möjligheterna att nuefter socialberedningens enhälliga förslag, som ligger till grund för proposition 1981/82:72, anta vissa ändringar i LSPV.Dessa ändringar föreslogs delvis redan i socialfjänstpropositionen men kunde dåinfe genomföras, eftersom hela frågan om tvångsvården lyftes ut ur behandlingenvid antagandet av socialtjänstlagen. Proposifionens förslag har på vissapunkter förändrats under utskottsbehandlingen till följd av motionsyrkanden. Sammantaget har utskottets föreliggande enhälliga beslutkommit att närmare ansluta sig till de ursprungliga förslagen isocialtjänstpropositionen än vad socialberedningen hade förberett. Deförändringar som skett har emellertid enligt utskottets mening gjorts för aftstärka patienternas rättssäkerhet i samband med de angelägna förenklingar somnu av praktiska och humanitära skäl sker i lagbestämmelserna. Det bar länge varit ett starkt och känt behov inomvårdområdet att, inte minst för patienternas skull och för att bereda ettsnabbt och effektivt omhändertagande i svåra nödsituationer, ta bort den mångagånger ytliga och besvärande formalitet som inkrävandet av en särskild s. k.ansökan i samband med utfärdandet av vårdintyg har inneburit.