prot · G50918 · 1981-12-31 00:00:00 — atl kunskaperna årolillriiekliga- vilket har framgått på olika sått - om verkningarna på densvenska marknaden, och på u-låndernas förhållanden, av svenska företagsdellagande i internationella karteller. Vpk har därför begärt en utredning - del år del krav viställer i motionen. Vi vill ha "en parlamentariskt samniansall utredningmed uppdrag all undersöka svenska företags medverkan i internationellakarteller och verkningarna inom och utom landet av sådan medverkan samt allföreslå åtgärder för att söka förhindra denna medverkan och föratl i internationell skala söka motverka och bryta de internationellakartellernas makt". Jag tycker alt detta iir rimliga ochnödvändiga första krav i kampen mot de internationella kartellerna. Jag yrkarbikill lill motion 392. 68 (): Som representant för nåringsulskotlel ber jagförst all få framföra ett tack lill för den blomma somhan inledningsvis gav utskottet för dess samvetsgranna arbete - som orden föll.Vi år inte sårskilt bortskämda med att utskottet får en sådan uppskattning fråndem i denna kammare som av olika anledningar opponerar mot våra betänkanden. Beträffande den centrala punkten i deltabetänkande, niimligen synen på karteller- i detta fall specielltinternationella karteller-och monopol, är del nog ganska uppenbart atl helautskottet, med alla dår företrådda partier, och vpk har en i grunden likartadinställning, nämligen en negaliv instiillning. till dessa företeelser. Skalljag tala för mitt parti, , så vill jag starkt understryka att vi ipartiprogram och i andra sammanhang under alla år. ända från begynnelsen,kraftigt har reagerat mot monopol av olika slag. , gäller både de statliga monopol som år rikligt förekommande och dominerandei de socialistiska länderna och de internationella kartellerna, som finns i deicke-socialistiska länderna. Enligt var uppkittning är bägge företeelserna likamotbjudande och bör bekämpas. Når det gäller de vägar man väljer för atlbekämpa företeelserna skiljer sig emellertid medlen. De förslag som vpk läggerfram i motionen och som har framfört kan icke accepterasav näringsutskoltet. Ulskoltel väljer en annan väg och andra medel. Den svenska konkurrenslagstiftningen bygger som bekant påden fundamentala utgångspunkten att fri konkurrens och fri näringsulövning harövervågande positiva verkningar, eftersom de bidrar lill effektivitet ochutvecklingsförmåga inom näringslivet. Av den anledningen alt man slår vakt omdessa myckel positiva yttringar av den fria konkurrensen har man hår i landetockså infört lagstiftningen för bekåmpande av karteller och monopol,konkurrensbegrånsningslagen. Jag misstänker att ochvpk:s ivriga kamp mot de internationella kartellerna kanske inte har sammautgångspunkt, nämligen atl få näringslivet och marknadsekonomin atl fungeraeffektivare, men del år i alla fall vår utgångspunkt. Mot denna bakgrund måste man alltså bekämpa dessaföreteelser, och enligt vår uppfattning bör detta ske i de globala,internationella sammanhangen. Utskottet understryker också värdet av atl manfär en vål fungerande internationell marknad. Bland de företeelser som man i dehår sammanhangen har den största anledningen alt vånda sig mot iir anbudskartellerna.Utskottet vill emellertid, precis som kirutvarande handelsminister gjorde, påpeka all allt inte år hundraprocentigt av ondo. Det finnsenligt utskottets uppfattning en del former av samarbete mellan Nr 18 förelagsom kan befrämja effektiviteten och vara till fördel för just den 4 konsumenternaoch även för sysselsättningen. Det bör inte vara uteslutet att november1981 äveninternationella överenskommelser som fungerar ulan kartell- och monopolbildningkan ha den gynnsamma effekten. Utskottet säger att det inte är meningsfullt aft genomensidiga svenska lagstiftningsåtgärder försöka begränsa de negativa effektersom uppstår av internationella kartellers verksamhet. att detta är ett obegripligt uttalande av utskottet. Jag förslår intedet. fattningsförmåga år ju väl känd i denna kammaresom varande mycket skärpt. Det år alldeles uppenbart att ensidigalagstiftningsåtgärder i ett litet land som , i det jättelika ochgigantiska sammanhang det rör sig om i den stora, internationella ekonomin,inte får några som helst effektiva verkningar, om de inte förenas med en breduppslutning även från andra nationers sida, nationer som är väsentligt störreån och som har en mycket större andel av världshandeln. Det är judärför utskottet anser ensidiga lagstiftningsåtgärder vara meningslösa -kanskede t. o. m. får motsatt effekt, om vi börjar med sådana här. Jag vill notera en positiv utveckling, som framgår av denrapport som har kommit från den Gemensamma marknaden. EG.Rapporten är gammal. Där sägs att man från EG;s sida nu kommeratt lägga fram förslag om en väsentlig skärpning av reglerna beträffandeövervakning av multinationella företag, där de internationella kartellernaoftast brukar återfinnas. Det är en klar och väsentlig skärpning av EG;sattityd. Som citerade har också Förenta nationernatagit upp den här saken. Med hänsyn till sätt atl arbeta ärdet självklart att man där inte plötsligt kan besluta om exekutiva åtgärder,utan man måste behandla den här frågan steg för steg. Då anser utskottet - ochjag tror att vår uppfattning delas av många - alt det är ett klart framsteg har kunnat förmå att fatta beslut om denna kod. vilketbör kunna vara hörjan på en väg som leder till väsentligt skärpta bestämmelseroch åtgärder mot de internationella kartellerna. Det finns, som jag nämnde, olikainternationella organ som har uppmärksammat den här problemaliken. och jag har nämnt FN-koden. Jag har själv nämnt EG. Även sådanaorganisationer som och är inne på de här problemen och skärpergradvis inställningen til) de internationella kartellerna. Sammanfattningsvis kan mycket lätt konstateras altutskottets inställning är den att några halsbrytande plötsliga åtgärder avensidig lagstiftningskaraktär från ett litet lands sida inte är meningsfulla,men att man däremot med alla krafter försöker att i de olika sammanhangenstimulera internationella organ där vi är medlemmar till att skärpauppmärksamheten på de internationella kartellerna men även atl försöka skärpade regler som kan komma att få internationell verkan. Det är ett ganskanaturligt sammanhang för en sådan uppföljning, som kan göras dels inom en mellanslatlig S protokoll 1981/82:17-19 expertgrupp som arbetar inom FN. dels vid FN-konferensenår , som hår nämnde. När del, herr talman, slutligen giiller frågan omuppgifisskyldighel för förelag som deltar i internationella cxporlkarteller,har utskottet inhämtat att den frågan prövas inom vidberedningen av förslagen till ny konkurrensbegrånsningslag. Därmed tror jag delfinns anledning - och det brukar vara kutym här i kammaren - alt avvakta vadsom kan komma ut av delta. Med hänvisning lill vad jag nu har sagt villjag yrka bifall till nåringsutskoltets förslag och avslag på vpk-molionen. 69CARL-HENRIK (vpk); framträdde hår som talesmaninte bara för ulan för hela iilskotlet. alltså åven försocialdemokraterna, och . Men han talade speciellt somcenlerriksdags-man, och då kan jag sammanfatta hans inställning - som tydligenockså är - på följande sätt; Centerpartietharen negativ inställning lill monopol och internationella karteller. Men allakarteller är inte av ondo. Vi bör integöra något åt kartellerna, därför atl ar ett för litet land. Vad skall man säga om denna inställning? Del finns olikasätt att karakterisera den. Det är en inställning på del ideologiska planet mensom väjer för politisk handling. '.Nu säger atl näringsutskoltetinte vill ha några sådana "halsbrytande plötsliga åtgärder" som vpkhar föreslagit i sin motion. snälla , vad är det vpk harföreslagit? vi har föreslagit atl del skall tillsattas en parlamentariskutredning med deltagande av samtliga politiska partier för att undersöka deinternationella kartellerna och naturligtvis speciellt dem som svenska förelagår medlemmar i. Det här är faktiskt första gången som jag hört någon frånkammarens talarstol beteckna tillsättandet av en statlig utredning som en"halsbrytande plötslig åtgärd". I varje fall vet vi ju all statligautredningars arbetssätt inte brukar vara av den arten att det kan karakteriserassom halsbrytande och plötsligt. Jag tycker all näringsutskoltet fullständigt struntar iatt följa upp den inställning som utskottet inledningsvis mycket högtidligtbekänner sig lill och som också har bekiinl sig till i Förentanationerna. Vi har varit med om att anta denna kod och vi skryter med atl vihar spelat en aktiv roll. men vi vill inte göra någonting för all förverkligaden i det samhiille dår vi lever. Man kan ju också kalla detta för hyckleri, omman vill viilja en mindre vacker term, men en term som jag tycker i del hårsammanhanget år passande. Varför skulle vi inte kunna göra något? Jo, vi ar somDavid mot Golial. Vi är så små. I andra sammanhang skrytervi här i över att vi är som en god och ståndaktig David.Varför kan inte det gälla också i kampen mot de internationella kartellerna. 70 (); framträder med enovanligt ödmjuk framtoning. Vpk har inte föreslagit några plötsliga åtgärder -man har bara helt stillsamt begärt en utredning. har vi väl del intrycket alt del som sågs i skildafrågor av fungerar vål i praktiken inte sompartiledare numera men han har ju varit det - uttrycker vpk:s uppfattning. Isitt inledande anförande frågade , kanske retoriskt:Varför vidtas inte några lagstiftningsåtgärder från svensk sida, niir nu FNfattat beslut om den här koden? Meningen med FN-koden är väl ändå att den skallföljas upp av åtgårder från den enskilda nationerna? Jag kittade faktiskt så, att hanville ha till stånd en aktivitet, alt han ville atl det skulle vidtas åtgårderganska omgående. Men det år kanske så alt åsikter, somhan uttryckte dem från talarstolen, inte återspeglas i motionen? Vi brukar taad notam vad som sågs i talarstolen, och det gjorde jag också i detta fall. Jag tycker skall hålla sig för godför alt prata om hyckleri när han debatterar med meningsmotståndare. Det kliari fingrarna all anföra exempel av motsatt slag, men jag skall hålla mig för godför del. sade att säger att alla kartellerskall bekämpas men alt alla karteller inte är av ondo. Det är en glidning itolkningen av vad jag har sagt. Jag har sagt att de internationellasamverkansavlalen enligt utskottets uppfattning inte alltid är av ondo - de kanha gynnsam verkan också på både produktion och sysselsättning. Jag vill erinra om alt det finns enlag som heter konkurrensbegränsningslagen. Enligt den skall noggrant prövas omkarteller har skadlig verkan. Man förutsätter med andra ord redan i den svenskalagstiftningen att del finns sådana sammanslutningar som inte har skadligverkan. Lål mig sedan fråga jag också. : Ärmonopol och karteller alltid av ondo? Hur är det med monopolen i desocialistiska länderna? Är de bara positiva och fina, eller har de möjligenockså skadlig verkan? 71CARL-HENRIK (vpk); Det hade möjligen legat närmare till handsför alt fråga mig om statliga monopol i - är det statligaspritmonopolet av ondo eller av godo, är det statliga tobaksmonopolel av ondoeller av godo, är övriga statliga monopol bra eller dåliga? Den frågan skall jaggärna diskutera med någon dag. Men då får vi också utvidgadebatten litet och diskutera de faktiska kartell- och monopolförhållanden somexisterar exempelvis på jordbrukets område - är de av ondo eller av godo? nårjordbrukets föreningsrörelse skaffar sig monopol på produktion och försäljningav vissa produkter - det finns ju aktuella fall att diskutera dår. En sådanallmän debatt om monopolismen lar jag gärna med . För dagen diskuterar vi emellertid de internationellakarteller som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 2. Jag vill gärnaerinra , som var tveksam om mina avsikter, om att vad utskottethar att behandla och ta ställning till naturligtvis är den motion somföreligger. Vad man konkret har alt ta ställning till är del motionsyrkande somfinns. Och det gäller just, vilket kan läsa själv, lillsältandelav en parlamentariskt sammansatt utredning med vissa bestämda uppgifter. Detvar del förslaget som tydligen fann så halsbrytande attniiringsulskottet för ingen del kunde gå med på det. Jag år förvånad över att man inte ens vill gå med på ensådan elementär och enkel åtgärd som all i en offentlig utredning ge ordentligbelysning av de internationella kartellerna och av deras verkningar på densvenska marknaden men framför allt för tredje världens länder. Det tycker jagär ett minimikrav. Vad som har kommit fram i debatten om den internationellaelektriska kartellen och övriga karteller understryker det rimliga i detmotionskrav som vpk hår har ställt. 72 (): När del gäller motionsyrkandet upprepar jagalt från talarstolen tydligen drog en konsekvens av sitteget yrkande sådant det skulle te sig i praktisk gärning. Men del förnekade hannu i sitt andra debattinlägg. Man skall alltså inte göra som han sade - medhänsyn till FN-kodens antagande inskrida med åtgärder i den fråga han nämnde.Nu skall vi i stället hålla oss till det stillsamma yrkandet om utredning. Vihar från utskottet förklarat varför vi anser det vara obehövligt med enutredning. Det finns ingen anledning att dra ut på debatten genom att upprepadetta, utan jag hänvisar till vad utskottet därvidlag har sagt. valde atl inte svara på min frågaom statliga monopol i socialistländer kan anses vara skadliga eller inte. I ställetsvarade han på någonting annat. Det tycker jag iir ganska typiskt. Vi år vanavid den sortens svar på den sortens frågor. Jag vill bara säga atl svenskakarteller prövas i demokratisk ordning av svenska organ, som heternåringsfrihelsombudsmannen. Jag är inte säker påall de av mig omnämnda slatsmonopolen underkastas samma demokratiska prövning.Men vi kan mycket väl ta den debatten i ett annat sammanhang. Detta var bara enfråga som jag ställde, och jag fick inget svar. 73CARL-HENRIK (vpk): Jag diskuterar gärna med deföreteelser som han här är mest intresserad av. Men jag kan faktiskt mycket välreplikera att det är vanligt alt borgerliga talesmän går över och diskuterar enhelt annan fråga ån den som står på dagordningen. De tror att de därigenom kanslippa undan endebatt om det kiktiska problem som skall diskuteras. Vad detta Nr 18 utskottsbetänkande och motionerna handlar om år de internationella Onsdaeen den 4 Vad sedangäller vad jag har sagt från talarstolen kontra yrkandet i vpk;s motion.såtror jag inte alt är obekant med min inställning, som Internationellajag konsekvent har hållit fast vid frän den första tidpunkt då vi råkademöta karteller varandra. Det är länge sedan vi hade vår första debatt i enskolförening. Jag har följt samma politiska linje . Jag år socialist,medan har en annan politisk inställning. Del är självaförutsättningen för debatter mellan oss. Och jag är naturligtvis tacksam fördenna skillnad. Men här gäller det alltså att ta ställning till motionensyrkande. Det är vad näringsutskotlet har atl göra. Och man skall inte trollabort korten. genom atl såga atl jag från talarstolen haruttryckt all jag vill vissa bestämda saker. Del år alldeles självklart atl manfrån talarstolen kan tala om annat ån det som slår i ett motionsyrkande når detgäller vad nian långsiktigt vill. Men del år inte del som näringsutskoltet harhaft att bedöma, utan del är del konkreta yrkandet oni en parlamentariskutredning. Och det är delta som utskottet säger nej lill. ävensocialdemokraterna i utskottet, vilket förvånar mig. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 16 förmotion 1980/81:392 av m. fl. 1 ledamot avstod från alt rösta. Mom. I b och 2 Utskottels hemställan bifölls. 20 S Föredrogs betänkande 1981/82:2 om hålso- ochnykterhetsprövningen i körkortsärenden (prop. 1981/82:9) Utskottets hemställan bifölls. 21 § Anmäldes och bordlades Propositionerna och skrivelsen 1981/82:32om bidrag till vissa transporter på 1981/82:36 om investeringar påArlanda flygplats 1981/82:39om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m.1981/82:48 om upprättande av en toxikologisk informationsservice, m. m. 22 §Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:73av m. fl. 1981/82:74 av m.fl. 1981/82:75 av LarsWerner m.fl. med anledning av proposition1981/82:15 om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. 23 § Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts 1981/82:78 av () tillarbetsmarknadsministern om byggarbetslösheten i : Arbetsmarknadssituationen iNorrbotten inger stor oro. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna exempelvis är14.9 %. medan riksarbetslöshelen är . Byggarbetslösheten beräknas enligtlänsarbetsnämndens bedömning stiga till . har i sitt program för beredskapsarbetenett antal skolbyggen. Huvuddelen avser om- och tillbyggnadsarbeten av redanbefintliga skolor. har prioriterat skolbyggnationerna iprogrammet och avsatt medel för detta. AMS har med tillstyrkan översänt sexärenden lill regeringen för avgörande. Besluten ar med hänsyn till länets besvärligasysselsältningssituation och klimatförhållanden mycket brådskande. Medanledning härav vill jag fråga: Avser statsrådet medverka till allskolbyggnadsarbeten i får drivas som beredskapsarbeten, så alt denväntade ökningen av byggarbetslösheten kan hejdas innevarande vinter? 1981/82:79av () lill justitieministern om en översyn av lagen omgravrätt: beslutade den 14noveinber 1979 all med anledning av vad lagutskottet anfört i betänkande1979/80:4 ge regeringen till känna atl viss översyn borde ske av reglerna omgravrält. Då någon sådan översyn av allt all döma ännu ej skett vill jag lilljustitieministern ställa följande frågor; Når kan resultatet beräknas föreligga av riksdagensbegiirda översyn av lagen om gravrält och varför har inte arbetet ulförtstidigare, exempelvis i samband med utredningen om gravverksamheten? 1981/82:80 av () till ekonomi- ochbudgetministem om utökning av grönområdena i kommun: kommun är mycket tätbebyggdoch har stor brist på grönområden. Särskilt gäller detta södra koinmundelen.Dår finns dock betydande obebyggda markområden som tillhör statens polisskolaoch statens bakteriologiska laboratorium. Berörda myndigheter har dock avvisatkommunens önskemål om förhandlingar för all pröva om dessa områden helt ellerdelvis kan upplåtas för allmänheten. Är statsrådet beredd all medverka lill att frågan omområden inom statens polisskola och statens bakteriologiska laboratorium iSolna kan upplåtas för allmänheten las upp till en positiv prövning? 1981/82:81av () lill komniunikationsministern om besparingarna påvintervåghållningen: i länavser enligt pressuppgifter att lata huvuddelen av de nödvändiga besparingarnapå vinterväghållningen drabba de mindre vägarna. Dår skall plogning undervardagar, då arbetsresor förekommer, ske först vid ett snödjup och efter en lid på . När det gäller de stora vägarna kommer man däremot attfortsätta att eftersträva en is- och snöfri vägbana. Avsikten synes såledesvara att helt övervältra besparingarnas negativa konsekvenser på de boende iglesbygden. Är det i linje med regeringens intentioner alt besparingarinom statens vägverk ensidigt drabbar glesbygdsboende på del sålt som angettshär? 24 S Kammaren åtskildes . TOM T;SON THYBLAD