prot · G50914 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:14 Förhandlingarnaleddes av förste vice talmannen. 1 §Upplästes följande inkomna skrivelse Härmedanhåller jag om entledigande från uppdraget som riksdagsleda mot fr. o. m. . ' 2 §Förste vice talmannen meddelade att dels () anhållit om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot fr. o. m. fram till juluppehållet, dels () anhållit om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot fr. o. m. fram till juluppehållet. Kammarenbiföll dessa ansökningar. Förste vice talmannen anmälde att Bo Finnkvist (s)och () skulle tjänstgöra som ersättare för resp.Staffan . 3§ Meddelande om svar på interpellation 1981/82:43 Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap. 1 § får jag meddelaföljande. Om åtgärder mot missbruk av sociala förmåner Min avsikt var att den 9 novemberbesvara interpellationen av om åtgärder mot narkotikaspridningfrån . har emellertid inte möjlighet alt la emot svaretden dagen. Jag har därför med honom överenskommit alt besvara interpellationenden . 4 § Svar pä fråga 1981/82:49 om åtgärder mot missbruk avsociala förmåner har frågat mig om det inomregeringen övervägs åtgärder för att förbättra försäkringskassornas möjlighetatt effektivisera behandling av alkohol- och narkotikamissbrukare ochmolver-)ca missbruk av aktuella sociala förmåner. Försäkringskassorna har enligt bestämmelser i lagen omallmän försäkring m. fl. författningar en skyldighet att se till att åtgärdervidtas i syfte att förebygga eller häva nedsättning av de försäkradesarbetsförmåga eller förkorta sjukdomstiden. Alkohol- och narkotikamissbrukaretorde ofta tillhöra den grupp som enligt dessa bestämmelser bör bli föremål förrehabiliterande åtgärder. utfärdade en föreskrift ominrättande av lokala rehabiliteringsgrupper hos försäkringskassorna som ettorgan för samarbete mellan myndigheter i rehabiliteringsärenden av merakomplicerad natur. I dessa grupper, som är knutna till försäkringskassornaslokalkontor, finns representanter för arbetsförmedling, sjukvård, socialvårdoch frivård. Tanken är att man skall diskutera rehabiliteringsinsatser, kommaöverens om en plan för rehabiliteringsåtgärder som är nödvändiga och besliitaöm fördelningen av ansvaret för planerade åtgärder. När det gäller missbrukareär det ofta viktigt att den medicinska rehabiliteringen knyts till en bestämd läkareeller klinik. Jag vill i detta sammanhang också erinra om riksdagensbeslut att överföra huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolorna och deallmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukare till kommuner och landstingskommuner.Detta är ett viktigt steg för att möjliggöra en fungerande vårdkedja och därmedeffektivisera behandlingen av bl. a. missbrukare. När det gäller kravet på läkarintyg för att man skallkunna få sjukpenning kan , med stöd av bestämmelser i lagen omallmän försäkring, kräva att den försäkrade under pågående sjukdomsfallundersöks av viss läkare. Vägrar den försäkrade att delta i en sådanundersökning, kan sjukpenningen nedsättas helt eller delvis. Försäkringskassankan vidare ålägga en försäkrad att vid framtida sjukdomsfall förete läkarintygfr. o. m. den första sjukpenningdagen. Däremot kan inte i förväg ställas kravpå intyg från en viss angiven läkare vid eventuellt kommande sjukdomsfall. Reglerna för åläggande att lämna läkarintyg ochutformningen av dessa intygsesf. n. över inom . Syftet medöversynen är bl. att komma till rätta med det av påtaladeproblemet att vissa personer söker olika läkare i syfte att skaffa läkarintygför sjukpenning men utan motivation för adekvat behandling. Jag anser det mycket angeläget att sjukskrivning inte fårbli ersättning för vård och behandling. Som framgår av vad jag här har sagtpågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra möjligheterna till vård ochrehabilitering bl. a. av missbrukare. Om åtgärder mot missbruk av sociala förmåner 3 (); Låt mig genast framföra mitt oförbehållsamma tack för detpositiva svaret på min fråga. Jag vill emellertid till protokollet läsa inbakgrunden till frågan, eftersom den är väsentlig för att belysa vad det härrör sig om. Det förekommer tyvärr då och då uppenbart missbruk avsociala förmåner av olika slag. Det är en viktig - men också grannlaga -uppgift för berörda myndigheter att försöka hindra och beivra sådant missbruk.Under sommaren 1979 uppspårade ett lokalkontor för i Göteborgett antal sjukskrivna, där man fann ett visst samband. Kassan krävde, attsamfliga 16 berörda skulle lämna läkarintyg utfärdat av speciell läkare redanfrån första sjukpenningdagen. Vid uppföljning kunde man konstatera,att flertalet inte varit sjukskrivna alls samt att två visat sig vara verkligtsjuka och blivit överförda fill specialistvård. Flertalet hade tidigare varitarbetslösa, men några hade vid uppföljningsfillfället fått jobb. Enligt minmening tyder detta på att de vidtagna åtgärderna varit motiverade ochändamålsenliga. Men genom två JO-beslut har detfastslagits, att den åtgärd som vidtagits av nyssnämnda lokalkontor avförsäkringskassan inte varit tillåten enligt nu gällande lag. Det synes genomdessa utslag vara klarlagt, att försäkringskassa endast under pågåendesjukskrivningsperiod kan sätta intyg från speciell läkare som villkor förfortsatt rätt till sjukpenning. Enligt erfarna bedömare bland läkare ochadministratörer är defta mycket olyckligt. Om en person med hjälp av ett tiotalläkare lyckas hålla sig undan arbete ärrehabiliteringsmöjligheterna minimala. Det är så att försäkrade, vilkassjukdomsbild domineras av alkohol- eller narkotikamissbruk, ofta endast ärintresserade av att skaffa sig läkarintyg som ger dem möjlighet atl få sinsjukpenning, medan de oftast saknar motivation för adekvat behandling. Jag anser liksom socialministern att det är mycketangeläget att sjukskrivning inte får bli en ersättning för vård ochbehandling. Det är därför tacknämligt att uppenbarligenredan har startat en översyn för att komma till rätta med de problem som jaghar aktualiserat i min fråga. Därför ber jag att än en gång få tackasocialministern för det positiva svaret. Jag vill göra ett kort tillägg till det jag iövrigt har anfört. och jag är ju eniga om att det är helt oacceptabeltatt man får ta ut sjukpenning i stället för att få adekvat vård - det är myckelviktigt att än en gång konstatera detta. Jag vill också understryka att man iriksförsäkringsverkets föreskrifter om inrättande av de lokalarehabiliteringsgrupperna, efter samråd med ocharbetsmarknadsstyrelsen, lade fast viktiga, grundläggände ting. Dessamyndigheters samarbete skall också ske med , Landstingsförbundetoch , just för att effektivisera helheten i rehabiliteringsarbetetoch för att åstadkomma en ändamålsenlig ansvarsfördelning när det gäller denslutliga rehabiliteringen. Den slutliga rehabiliteringen av en människa,oavsett om hon är missbrukare eller ej. gäller ju att hon kan leva ett sånormalt liv som möjligt med arbete och bostad. Det är alltså ändamålet meddessa enheter, som har anbefallt i sina föreskrifter. 5 (): Jag vill bara passa pä tillfället och tacka även för dennakomplettering, eftersom dessa åtgärder, såvitt jag förstår, kommer att vara engod hjälp för försäkringskassorna och andra organ i deras mycketgrannlaga arbete för att beivra missbruk och främja behandling. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:8 om tilläggsdirektiv för 1978års semesterkommitté har frågat mig vad som är anledningen till att regeringenännuHnte har klarat ut den framtida arbetssituationen för Regeringenbeslutade vid sitt sammanträde att lägga ned semesterkommittén.Regeringen har således klarat ut kommitténs framtida 7 (): När jag kom till låg härett brev från semesterkommitténs kansli, daterat . Brevetinnehöll endast en mening, nämligen följande: "Regeringen beslutade vid sammanträde den 1 oktober1981 om nedläggning av semesterkommitténs arbete." Statsrådet har således bekräftat detta här ochnu, och jag tackar för svaret på min fråga. Men vad äranledningen till att regeringen inte har klarat ut 29oktober 1981 Inte minst är det anmärkningsvärt att den berördapersonalen har fått vänta så länge på besked. Del har ju gått mer än Qf-,tilläqgsdirek-ett år sedan det egentliga arbetet upphörde. Det har länge stått klartatt /y fpj- jgjg års utredningen arbetat efter direktiv som ärrelevanta i dagens semesterkommitté statsfinansiella situation. Från denutgångspunkten är det angeläget att arbetet upphör. Vad som dock inte får dras med i samma svep är frågan omden tekniska översynen, syftande till besparingar för företag och förvaltningarvid hanteringen av semesterlagen. Erfarenheten av semesterlagen har bekräftat de farhågorsom många av oss här i kammaren hade då lagen antogs. Jag vill påminna om deuttalanden som socialutskottet då gjorde med anledning av ett antal motioner,vari berättigad kritik restes mot lagens regelsystem. Det var bl. a. av dessaskäl som kommittén tillsattes, och som jag påpekar i min fråga blev en avhuvuduppgifterna för kommittén att tekniskt förbättra den krångligasemesterlagen. Enligt min bestämda mening måste semesterlagen förenklasoch göras / hanterbar för företagen och begriplig även för den anställde isamband med ; en sådan allmän översyn. När nu regeringen har beslutat om alllägga ner kommitténs arbete, får ingalunda frågan om den tekniska översynenfalla under bordet. Min fråga är därför: Vad avser regeringen all göra i denuppkomna situationen för att fullfölja den riksdagsbeställning som enligt minmening är innebörden av socialutskottets uttalanden i samband medriksdagsbeslutet om lagen i fråga? Jagskall ge ett par exempel på vad som måste ut viden sådan teknisk översyn av lagen, som erfarenheterna av lagens regelverk visarangelägenheten av. Semesterlagens intentioner om en utjämning avsemesterförmånerna och om att procentregeln skulle tillämpas för alla har intekunnat infrias. Genom lagens otymplighet har stals- och kommunalanställdafortfarande sexdagars-vecka under semestern, vilket medför åtskilliga problemoch olika förmåner. För privatanställda tjänstemän har man också kvarsammalöneprincipen och ett avtal som i vissa lägen är förmånligare än lagensregler, som gäller för arbetare. En annan otymplighet gäller lönen för sparad semester. När16 § ändrades så att lön för sparad semester skulle ingå i underlaget för dens. 12-procentsberäkningen, så missade man alt detta innebar dubbel semesterlönför denna lönedel. Mot bakgrund av den samhällsekonomiska situationen visardylika exempel hur angeläget det är att fullfölja den tekniska översyn somsocialutskottet påkallade då lagen antogs. 8Arbetsmarknadsministern : Fru talman! Jag vill först säga altdet var viktiga arbetsuppgifter som semesterkommittén hade att söka lösa - delsfrågan om en eventuell semesterfond, dels frågan om huruvida förenklingar varmöjliga att genomföra utan alt förändra de rättigheter som hade införts i dennya semesterlagen. Det stod klart att några nya kostnadskrävande reformer pådet här området inte kunde ske . Det blev därför endiskussion inom kommittén om i vilken ordning man skulle ta sig an uppgifterna.Det ledde till en låsning av arbetet. För attsöka lösa upp den situationen övervägde vi tilläggsdirektiv. För att sådanaskulle kunna leda till del resultatet alt arbetet kunde rulla i gång igen, varman ju tvungen att se till att de olika parterna och intressenterna iutredningen sinsemellan kunde finna dessa tilläggsdirektiv ändamålsenliga-Såsmåningom stod det klart att det inte fanns några tilläggsdirektiv som kundelösa upp den låsning och blockering som hade skett. I det läget återstod baraalt lägga ner kommittén. Den anpassning av semesterlagen till olika branschersförhållanden som är nödvändig sker i avtal, och det har visat sig att problemeni huvudsak kunnat lösas på det sättet. Men en del problem återstår, och vi fårnu pröva i vilken form vi skall ta oss an den uppgiften. 9STEN (): Jag tackar för dessa synpunkter. Vi kan motbakgrunden av det statsfinansiella läget vara helt överens om att vi inte pånågot sätt skall låta arbetet resultera i nya kostnadskrävande reformer. Låtmig slå fast att vi ser det på detta sätt. Men det är viktigt att vi också klarar ut de problem somlagens regler, t. ex. om frånvaro, har ställt till med. Reglerna har rentallmänt sett uppfattats som mycket svårbemästrade. Men lagen är svår attbegripa för gemene man, vilket leder till att den enskilde svårligen kan göraegna beräkningar, t. ex. om semesterlön vid frånvaro av olika slag. Hanteringenav semesterfrågor tar mycken lid i anspråk på företagen, och lagen anses åsamkamånga arbetsgivare höga kostnader. Jag vill också påpeka att socialutskottet i det avriksdagen godtagna betänkandet säger att man förutsätter att den aviseradeutredningen får följa utvecklingen och framlägga de ändringsförslag som kananses motiverade med anledning av erfarenheterna från semesterlagenstillämpning. När utskottet i betänkandet besvarar ett antal motioner såförutsätter man också att utredningen får i uppdrag att med uppmärksamhet följatillämpningen av den nya lagen och att till prövning ta upp de frågor somhärvid kan aktualiseras. Då anser jag att vi rimligen inte kan förvänta oss attallting löses avtalsvägen, utan man måste se till att göra förändringar i självalagtexten. Det är detjag är ute efter. Jag förstår av arbetsmarknadsministerns svar nu atl detkommer någon form av sådan utredning. Men jag skulle, fru talman, vilja bearbetsmarknadsministern att precisera vad han avseratt åstadkomma i denriktningen. 10 Arbetsmarknadsministern : Frutalman! Någon sådan precisering är jag inte beredd att göra . Vi harmöjlighet att ta upp den här frågan exempelvis i samband med den genomgång avolika ledighetslagar som sker. Det kan vara ett naturligt tillfälle. Någonannan precisering är jag för dagen inte beredd att göra. Om arbetslösheten i inlandskommuner 11 (): Lål mig då slå fast att det är nödvändigt altdet här arbetet går vidare och att den laglekniska översynen verkligen fårfortsätta. Den får alltså inte falla under bordet på grund av att kommittén nulagts ned. Får jagtill sist anlägga ytterligare en synpunkt. För personer med oregelbunden arbetstid och intermittentdeltidsarbete uppstår också många problem. Det är exempelvis olöst hurtvåårsgränsen vid sjukdom skall fungera när del är fråga om halv sjukskrivning medintermittent förläggning. Jag vill skicka med även denna synpunkt. Detta måsteklaras ut i samband med den juridiska översynen. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1981/82:17 om arbetslösheten inlandskommuner har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för alt skapa arbetstillfällen i Västerbottensinlandskommuner. Arbetsmarknadsläget är oroande i liksomi resten av landet. Trots det ytterst ansträngda budgetläget har regeringendärför, i samband med att regeringens ekonomisk-politiska programpresenterades, beslutat om åtgärder för sysselsättningen för 600 milj. kr.utöver vad som anvisats till sysselsättningsskapande åtgärder. Dessutom vill jag erinra om att det ännu är för tidigt altutläsa effekterna av de sysselsättningsstimulanser som beslutade om ivåras med anledning av regeringens sysselsättningspolitiska proposition. Såvälden tillfälliga rekryteringsstimulansen som rekryteringsbidraget för långtidsarbetslösaungdomar är stimulansåtgärder som kommer att få full effekt först senare underbudgetåret. För flertalet av inlandskommuner gällerdessutom fortfarande att dessa i sysselsättningsskapande syfte har möjlighetatt ta del av de särskilda medel som avsatts för Vindelälvsområdet. Om arbetslösheten i inlandskommuner beviljaderegeringen kommun drygt 3,8 milj. kr. ur dessa medel för att anläggatvå campingplatser samt för atl uppföra ett strömakvarium i djurpark.Den 17 september beviljades närmare 1,1 milj. kr. frånsamma anslag för att uppföra en samegård. 13 (vpk): Jag får först tacka arbetsmarknadsministernför svaret. Läget är att arbetslösheten är svår i och isynnerhet i dess inlandskommuner. Detta oroar också arbetsmarknadsministern,enligt vad som framgår av svaret. Eftersom jag inte har möjlighet till någonstörre genomgång av lägel i länet kommer jag här atl uppehålla mig främst vidmin hemkommun. Den kommunen får bli ett exempel på problemen. Det flnns inte ett enda ledigt jobb att förmedla.Under september månad var arbetslösheten , och kvinnoarbetslösheten hela9,. Till detta skall läggas all det fanns i beredskapsarbete 46 personer, iAMU-ulbildning 30, i KOMVUX-utbildning 15 och/i IKS-verksamhet 15 - alltsåtillfälliga arbeten. Varsel om uppsägning är utfärdade för 50 anställda vid tvåförelag i kommunen. Därtill kommer att rätt många röjningsarbetare vidVattenfall mister sina jobb när snön kommer och att vissa byggnadsarbeten inomkort slutförs, vilket betyder flera arbetslösa byggnadsarbetare. Om intesnabba åtgärder sätts in kommer/alltså arbetslösheten i procent att inom dennärmaste framtiden kunna mätas i tvåsiffriga tal. / Att mäta arbetslöshet i siffror är en sak, men att mätadet mänskliga lidandetär något annat och betydligt svårare. fanns det i en ortstidning ett reportage omarbetslösheten i just . Det handlade bl. a. om en ung tvåbarnsfamilj,där båda makarna går arbetslösa. De säger: Våra framtidsplaner håller på attkrossas. Vad har arbetsmarknadsministern för svar atl ge dessaungdomar och andra arbetslösa? Här räcker det inte med de särskilda medel somavsatts för Vindelälvsområdet och inte heller med de 600 milj. kr. som enligtvad arbetsmarknadsministern omtalar har anvisats. De siffror för kommun som jag här har nämnt måsteväl ändå övertyga arbetsmarknadsministern om alt det behövs snabba åtgärderhär. Det går inte att vänta på eventuella effekter som kan tänkas komma längrefram. Andra frågeställningar dyker också upp på grund av densituation som dessa kommuner befinner sig i; Hur länge är det möjligt attupprätthålla samhällsservice och andra funktioner om arbetslösheten tillåls attfortsätta och även öka? Jag tycker att arbetsmarknadsministern och regeringenfortfarande är skyldiga dessa människor och dessa kommuner ett svar. 14Arbetsmarknadsministern : Fru talman! säger altdet inte räcker med Vindelälvs-pengarna och anslaget för beredskapsarbeten. Jagdelar helt den uppfatt- ningen.Det går inte att med selektiva insatser klara de ekonomiska problem Nr 14 som vårtland står inför. Vi måste ha generella ekonomisk-politiska åtgärder i Tnrsdaaen den botten,som får vårt näringsliv att expandera. Av den anledningenhar regeringen fattal beslut om devalveringen och Om arbetslösheten i inlandskommuner därtilllagt fram förslaget om momssänkning. har kompletterat detta med enräntesänkning, som ocksä ger möjligheter till expansion. Om vi inte får i gång näringslivets efterfrågan i grunden,inte ökar vårt näringslivs konkurrensförmåga, finns det inte heller i Norrlandseller inland någon grund för att med kompletterande åtgärderklara sysselsättningen. De åtgärder som vi därutöver har satt in är emellertid ihög grad inriktade på att klara de mest utsatta områdena. De 100 milj. kr. somingick i det s. k. Vindelälvspaketet har dessutom använts så atl de kan gebieffekter. Jag var i tillfälle att följa upp hur de pengarnahar använts och kunde konstatera att de indirekt ger möjlighet för ännu fleratt få sysselsättning än genom de direkta projekt dit pengarna har gått. När del gäller ungdomarnasmöjligheter att få jobb delar jag oro. För att ge dem en bättremöjlighet inför den här vintern har vi beslutat att även 18- och 19-åringarskall få möjlighet lill arbetsmarknadsutbildning. Trots allt är detutbildningsmöjligheterna som är avgörande för om ungdomarna skallkunna ta de jobb som skapas. Av de ordinarie medel som står till förfogande förberedskapsarbeten och av de tilläggsanslag som vi har beviljat i två olikaomgångar har i sin helhet fått en ökning med ca 20 milj. kr.,vilket alltså ger utrymme för större volym beredskapsarbeten än förravintern. 15JOHN (vpk): Om jag fortfarande skall uppehålla mig vid minegen hemkommun, är den dystra trenden följande. hade vi enarbetslöshet på 4,, 6,, 6,och nu i september7,. Då kommer de varsel som är lagda för 50 personer att träda i kraft, ochalla de tillfälliga arbetena kommer att slutföras. Det behövs över 300 nyaarbetstillfällen enbart i denna kommun. är det på det sättet att även arbetslöshet kostar storapengar. Del måste vara vettigt både ur ekonomisk och ur mänsklig synpunkt attordna jobb åt dessa människor. Det är ganska vanskligt att säga i vad mån dehär generella åtgärderna kommer att förändra arbetslöshetssiffrorna. Då blirdel ju fråga om att man, medan man väntar på eventuell förbättring, måstesträva efter att ordna sysselsättning för de här människorna. Det rör sig ju omsmå kommuner, och står man på gränsen lill vad som kan accepterasnär det gäller samhällsservice osv. Vi har inte råd atl förlora flera människorgenom att de flyttar ut. Jag tycker fortfarande att del måste till snabba åtgärder.Och det ansvaret måste regeringen ta, för kommunerna gör allt vad de kan föralt ordna sysselsättning, men deras resurser räcker ju inte hur långt somhelst. Om arbetslösheten i inlandskommuner Det är alldeles riktigt som att arbetslöshet kostar pengar. Därför använder vi av denbudget som står till förfogande när det gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärdertill utbildning och sysselsättningsskapande insatser och bara en tiondel fördirekt kontant understöd till arbetslösa. Vi tycker del är en bättre användningav pengarna, och jag är glad atl delar den meningen. Det verkar som om tror på atl det blirpositiva effekter av det ekonomisk-politiska paket som regeringen lagt fram.Del är fint om och hans parti stöder det fullt ut i riksdagennär man senare skrider till omröstning. Om så inte sker förvärras utsikterna påarbetsmarknaden. 1 avvaktan på att de här åtgärderna får full effekt har viökat på de arbetsmarknadspolitiska insatserna, varav alltså lånhar fått 20 milj. kr. mer för att klara sina problem, jämfört med förravintern. 17 (vpk); Ja, det är ju inte på det sättet att jag trorpå det ekonomisk-politiska paket som regeringen har lagt fram. Det ärarbetsmarknadsministern som sätter tilltro till det. Vad jag sade var att detär mycket vanskligt att veta i vad mån det kommer att ge effekter på längresikt. Det saknas ju inte projekt som snabbi kan igångsättas iVästerbotten. Jag vill erinra om atl i en skrivelse tillregeringen föreslagit en mängd åtgärder för att främjasysselsättningen i . Det gäller projekt som inte enbart är avkortsiktig natur utan även sådana som kommer att få långsiktiga effekter, bl.a. början till verksamheter på energiområdet. hemställer i denskrivelsen om ett anslag på 200 milj. kr. Det skulle vara intressant att i delta sammanhang få höraom regeringen har diskuterat denna skrivelse och i vad mån man tänkertillmötesgå länsstyrelses hemställan i det här fallet. Det är klart atl vi hardiskuterat den framställningen liksom många andra framställningar med liknandeinnehåll från andra län och kommuner. Vi tar upp dem i samband med konkretaförslag. När det gäller energifrågan har vi efter beslut ställt 1,7miljarder kronor till förfogande genom oljeersättningsfonden 1. ex., för atthjälpa fram sådana projekt som också ger sysselsättningseffekter. Det ärframställningar av det slag som här har gjort som lett tillslutsatsen att ytterligare resurser för arbetsmarknadspolitiska åtgärder måsteställas till länets förfogande. 19JOHN (vpk); Jag tror atl det finns möjligheter att göramyckel mer, men det är klart att det är fråga om fördelningspolitiska åtgärder.Jag anser att det hade varitmyckel bra om man i stället för att sänka skatten för höginkomsttagare medinkomster . eller i stället för indexregleringen hadeanvänt den miljarden för att skaffa jobb ät arbetslösa ungdomar. Det ärtydligen så att vi ser på de här problemen från olika synpunkter. Jag kan bara konstatera att arbetsmarknadsministern intehar något svar att ge till de människor som är arbetslösa, t. ex. till den ungatvåbarnsfamilj i som säger: "Vi ser vår framtid krossad." Mantänker tydligen åse att den dystra framtidsbilden får bli verklighet.