prot · G50932 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:32 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Tredje vicetalmannen anmälde att () denna dag återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare upphört. 3 § Tredje vicetalmannen meddelade att anhållit om ledighet från uppdragetsom riksdagsledamot den 20 november-den 19 december. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde attAnita () skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Svar på fråga 1981/82:78 om byggarbetslösheten iNorrbotten 1 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! har frågat migom jagar beredd att medverka till attskolbyggnadsarbeten i får drivas som beredskapsarbeten, så att denväntade ökningen av byggarbetslösheten kan hejdas innevarande vinter. 2 (); Jag får tacka statsrådet försvaret. Det var föredömligt kort, och också positivt - ett mycket bra svar. Jag hoppasall jag får tolka detta svar så, att regeringens ställningstagande 51 är klartoch att det nu är fritt fram att sälla i gång med förberedelserna förbyggnationerna. Det är många som med stort intresse och spänning väntar på ettsådant besked. Detta är i och för sig inget stort ärende, men det betydermycket. De planerade byggarbetena skulle innebära 110 byggnadsarbetarjobb, ochdet är många jobb i vårt län. Det har dessutom kommit till ytterligare någraprojekt sedan jag ställde frågan. För tydlighetens skull vill jag ha reda på omalla dessa projekt är medräknade. När jag nu ändå står här i talarstolen, tycker jag att detär min skyldighet alt litet grand förmedla den stämning som råder i mitt län.Jag vill då ta upp alt vi hade en demonstration i därtusentals människor deltog. Deras krav var mycket enkelt och klart: de vill hajobb. Det framfördes också förslag på hur man skulle kunna ordna dessa arbeten.Jag skall inte nu gå in på dessa förslag, då regeringen har fått ta del av demi annat sammanhang. Denna demonstration visade att människors vilja tillarbete utgör en mycket stor kraftkälla. Det är angeläget att denna kraftkanaliseras till och tillvaratas i produktivt arbete. Man kan inte lämna sådanahär naturkrafter otyglade - det är viktigt. Därför är det av mycket storbetydelse att regeringen lyssnar på människorna. I detta fall har statsrådetEliasson verkligen gjort det. Det är också viktigt att man handlar snabbt, då tiden ärmycket knapp. Det framgår av alla de uttalanden som har gjorts och av de skrivelsersom vi har fått. Vi har t. ex. fått en skrivelse från 23, , LO-distriktetoch TCO-dislriktet, där betydelsen av att vi får i gång byggnadsverksamhetenframhålls. Stoppet på byggarbetsmarknaden påverkar ju alla sektorer - åkerier,service, handel och träindustri. Del positiva besked som jag har fått är ensmärtlindring, som vi är mycket glada över, men det är inget botemedel. Jagtackar ändå för denna insats. Eftersom och jag är överensbehövs egentligen ingen replik, men jag vill ändå kort ge bakgrunden till bådefrågan och svaret. Del är nämligen så att statsbidrag till skolbyggen intelängre utgår, och det innebär att skolbyggen som beredskapsarbeten egentligeninte heller är tillåtna. Regeringen har emellertid gjort ett undantag tillföljd av den särskilt svåra situation som råder på byggarbetsmarknaden i vissalän. Det innebär att regeringen nu medger undantag från denna regel istödområdena 4, 5 och 6, såvida det gäller projekt som rör om- ochtillbyggnader av skolor. Del innebär för vidkommande att projekt,som vi redan har inne för beslut, i , , , , Älvsbynsoch kommuner nu tillåts att dras i gång som beredskapsarbeten. Därutöverhar regeringen också fattat beslut i ett ärende som gäller ochett som rör Kopparbergslän, där man också får starta byggen som beredskapsarbeten. Alla ärenden har såvitt vi vet ännu inte inkommit tilldepartementet för behandling. Huruvida något mer kommer senare kan jag inte uttalamig om . Men jag gör samma bedömning för vidkommande som FridaBerglund gör, nämligen att dessa projekt tillhopa kan ge drygt 100byggnadsarbetare sysselsättning. 4 (); Jag får tacka för detta tillägg. Det är viktigt alt man gör undantag när situationen blirhelt ohållbar, och det är den uppe hos oss. I min fråga tog jag upp ärenden somgäller arbeten med om- och tillbyggnader, men har det tillkommit ärenden somgäller arbete av annan typ. När regeringen gör sina överväganden vid behandlingen avde här ärendena tycker jag att man skall se om man kan sträcka sig så långt också tar med dessa nybyggnationer. Det gäller ju inte så många. Kommunernahar nämligen räknat med detta i sin planering. De har tagit hänsyn till dennaökningstakt i den kommunala expansionen. Jag tror alltså att del är mycketviktigt att regeringen överväger att ge tillstånd också när det gäller denytillkomna projekten. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1981/82:98 om driftstörningarna vid har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av de inträffade driftsproblemen vid Ringhals3. De problem med ånggeneratorerna som inträffat vid driftenav kärnkraftsblocket är av teknisk natur. Rören i ånggeneratorernahar utsatts för icke förutsedd mekanisk åverkan som lett till att de börjatläcka. Anledningen till delta torde ligga i konstruktionen av ånggeneratorerna.Statens vallenfallsverk, som äger kärnkraftsblocket, har tillsammans medreaktortillverkaren inlett undersökningar som syftar till attfastlägga orsakerna till felet. När detta är gjort kommer lämpliga åtgärder föratt avhjälpa felet att vidtas. Reaktorinnehavarens åtgärder i detta fall,liksom i övrigt när det gäller drift av kärnreaktorer, sker under överinseendeav bl. a. kärnkraftinspektionen och strålskyddsinstitutet. Kärnkraftinspektionenhar också uppdragit åt att inge en detaljerad redovisning av det sominträffat vid . Kärnkraftshlocket kommer enligt vad jag erfarit inteatt fä tas i drift förrän kärnkraftinspektionen godkänt de vidtagna åtgärderna. Reaktorinnehavaren och tillsynsmyndigheterna har såledesvidtagit de åtgärder som krävs i den uppkomna situationen. Det finns därföringen anledning för mig att initiera några ytterligare åtgärder. 6IVAR (): Jag tackar arbetsmarknads- ochenergiministern för svaret. Jag noterar att ett omfattande utredningsarbete nu pågår.Det är mer än motiverat. Det är ett mycket allvarligt problem som har drabbatRinghals 3. Efter bara ca 3 000 timmars drift uppstår omfattandeförslitningsskador på konstruktioner som skulle hålla i minst 150 000 timmar.När detta inträffar i verkets starkt radioaktiva delar, är det mycketallvarligt. vet tydligen ingen med säkerhet vad som är orsaken tillproblemen. Alla tycks dock vara överens om att det inte är materialfel. Någrakorrosionsskador har man inte konstaterat. Ånggeneratorerna i har en delvis nykonstruktion. Den nedre delen har utformats som en förvärmningszon, bl. a. föratt undvika stötar -s. k. vattenslag - vid snabba driftförändringar. Den nyakonstruktionen uppges ha testats i omfattande modellförsök, dock ej i fullskala. Det är i denna zon förslitningarna har uppstått. Tuberna antas vibreravid hög belastning, och de nöter då mot de vattenplåtar som skall styra ochfördela vattenströmmarna. En tub uppges ha gått sönder. Hundratalet harallvarliga skador. Totalt finns det mer än 14 000 tuber, alla med en ände iförvärmningszonen. Alla kan därmed utsättas för denna helt onormalaförslitning. Redan en trasig tub innebär stora och mycket besvärligaläckage. En situation där hundratalet tuber är allvarligt skadade innebär attrisken för brott på ett flertal tuber är uppenbar. Från första indikering tills avställningsbeslut togsförflöt enligt uppgift . Normalt tar nedtagning från full drift - sedanman har fattat beslut -till avställt verk . Såvitt jag förstårskulle det ha uppstått en mycket allvarlig situation, om flera tuber brustitunder . Situationen hade t. o. m. kunnat bli så allvarlig, attfrågan måste ställas: Hade personalen, med gällande instruktioner, klaratav att undvika en allvarlig kärnkraftsolycka? Frågan är så allvarlig och har ensådan räckvidd, att jag tvekat att ställa den, men enligt de uppgifter jag harfått beskriver den endast vad som faktiskt kunde ha hänt. Del är denna mycket allvarliga bakgrund som har gjort attjag ställde min fråga till arbetsmarknads- och energiministern. Det är intereparationskostnaderna på 100 milj. kr., eller ett antal gånger detta belopp,som är del mest oroväckande. Det är inte heller del mycket stora bortfallet ielslrömspro-duktionen som är det stora problemet. Vi har gott om lika"billig" ersättningskraft. Nej, det allvarliga är att traditionellteknik och i flera avseenden beprövad teknik kan ge helt oförutseddaolyckstillbud - kanske olyckor. Det som inte skulle kunna hända, det händer -all osannolikhel till trots. Jag är mycket medveten om att vi inte har ministerstyre,men det finns frågor som är så viktiga att ansvarig minister måste ta sittansvar för dem. Det ansvaret är övergripande och går utöver det som direktåvilar ägare och tillsynsmyndigheter.Mot den bakgrunden tycker jag att det är motiverat att statsrådet merafullständigt redovisar sin syn på det här problemet. Förloppet är ungefär det som harbeskrivit. Det är alltså fråga om nötningsskador på kontaktytan mot destödplåtar som håller tuberna på plats. Vilka åtgärder som skall vidtas för attförhindra att ånggeneratortuberna vibrerar har ännu inte bestämts. Utredningpågår för att klarlägga vilka åtgärder som är nödvändiga. Man får nogrealistiskt räkna med att det kan komma att ta - det torde intevara orealistiskt att anta att kan komma att vara ur drift i upptill . Detta är föranlett av att säkerhetsbestämmelserna ärrigorösa. Just därför att, , det oförutsedda trots allt kaninträffa har vi lagt ned mycken möda på att ha ett säkerhetssystem som fungerarvid ett sådant här tillfälle, och det menar jag att del har gjort. De myndigheter som har att övervaka och utvecklasäkerhetsfrågorna vid drift av kärnkraftsreaktorer har alltså vidtagit alla deåtgärder som jag menar är rimliga, inkl. att informera sådana som har liknandereaktorer och som bör göras uppmärksamma på risken för liknande fel. Jag anserdärför att alla de åtgärder som rimligen kan vidtas med anledning av detinträffade redan har kommit i gång. 8 (); Jag tycker att det är ytterligt viktigt attvi alla upplever den allvarliga tankeställare som det inträffade ger. Detta ärnog tyvärr inte så att de instruktioner och de säkerhetsbestämmelser som i daggäller helt har förutsett just denna situation, där - som jag tidigare sade -en traditionell teknik visar sig ha sådana helt otroliga brister redan ibegynnelsen av driften av ett kärnkraftverk. Det är egentligen detta jag villefästa uppmärksamheten på. Det ankommer inte på mig att bedöma den saken, men detfinns anledning för dem som skall bedöma saken att fundera över om det ändåinte finns brister just i dessa, som de tycker, ganska enkla och sedvanligatekniker och om vi inte måste underkasta dem en alldeles speciell förprövning ifull skala innan de tillåts att ingå som delvis nya konstruktioner i de härmycket känsliga delarna, som blir så starkt radioaktiva. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 1981/82:64 om arbetslösheten iSkaraborgs län 9 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för alt möta den ökande arbetslösheten i samt om länsarbetsnämnden i länet kommer att få de medel som manbegärt för beredskapsarbeten. Vidare har frågat om jag anser attdet är rimligt att en så stor del arbetslösa i inte uppbär någotkontantstöd och vad jag avser att vidta för åtgärder för att ändra pä delta.Slutligen har frågat vad jag har för kommentar till att kommunernatvingas höja skatten för alt bekämpa ungdomsarbetslösheten i kommunerna då delär staten som är ansvarig för sysselsättningspolitiken. Låt mig först kort beskriva de åtgärder som regeringenhittills har vidtagit och som kommer att ge effekter pä sysselsättningen ivinter. 1 våras beslutade regeringen att förstärka dearbetsmarknadspolitiska insatserna med 1 500 milj. kr. förarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och tidigareläggning av offentligabyggen. Dessutom beslutade regeringen för om ytterligare 600milj. till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, varav 200 milj. kr. avsågtidigareläggning av statliga byggen. Delta innebär att regeringen har anvisat 6100 milj. kr. för arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten ochtidigareläggning av byggen. Dessa medel beräknas räcka till beredskapsarbetenför 30 000-40 000 personer . Medlen för arbetsmarknadsutbildningberäknas räcka till 50 000 elever. Till detta skall läggas de åtgärder som har vidtagits föratt rätta till de långsiktiga balansproblemen i ekonomin för att därigenomtrygga sysselsättningen på . Som svar på fråga om det stora antal sominte uppbär kontantstöd vill jag säga följande. Rätt att bli medlem i någon av de erkändaarbetslöshetskassorna har den som arbetar inom del verksamhetsområde som angesi kassans stadgar. De allmänna villkoren för rätt till ersättning säger att denarbetslöse medlemmen skall vara arbetsför och i övrigt oförhindrad att åta sigarbete, vara beredd att anta erbjudet lämpligt arbete samt vara anmäld somarbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen och inte kunnat erhållalämpligt arbete. Ersättning vid arbetslöshet utgår efter viss karenstid underförutsättning alt den arbetslöse bl. a. har varit medlem i kassan i minst ettår. Dessutom skall han eller hon ha utfört förvärvsarbete i minst fem månaderinom en ramtid av - det s. k. arbetsvillkoret. Avstängning frånkassaersättning kan ske om medlemmen själv medverkar till att han blirarbetslös. Arbetslöshetskassorna hade 1980 drygt 3,1 miljoner medlemmar, vilketsvarar mot ungefär tre fjärdedelar av antalet sysselsatta. Del kontanta arbetsmarknadsstödet (KAS) är ett komplementtill arbetslöshetsförsäkrningen och utgår huvudsakligen till arbetslösa sominte är medlemmar i arbetslöshetskassa. Även arbetslöshetsförsäkrade som intehar rätt till kassaersättning och nytilllrädande på arbetsmarknaden kan erhållaKAS. De arbetslöshetsförsäkrade personer som kan få KAS är att finnahuvudsakligen bland dem som inträtt i erkänd arbetslöshetskassa. KASutges även till den som avslutat sina studier och varit anmäld somarbetssökande genom arbetsförmedlingen . somvillkor för att stöd skall utges för viss dag att vederbörande den dagen Nr 32 varitarbetssökande genom den offentliga arbetsförmedlingen. Sökanden Frpr|Q skallvidare har varit arbetsför och i övrigt oförhindrad att åla sig arbete samt jn ncvemhpr 1Q81 beredd attanta erbjudet lämpligt arbete. Som framgår av min redogörelse hari princip alla arbetslösa möjlighet alt arbetslöshet > erhålla kontantstöd. De som står utanför mölighet til kontant stöd är i första handnytilllrädande på arbetsmarknaden som inte kunna utnyttja utbildningsvillkoretsamt personer som inte erhåller ersättning på grund av självförvålladarbetslöshet. Jag är mot den bakgrunden inte beredd att föreslå några ändringari de regler som gäller för konlantslödel. sista fråga gällde dekommunala insatserna för all bekämpa ungdomsarbetslösheten. Jag vill barapåpeka alt - för alt nå balans i samhällsekonomin - kommunernas tillväxt bör liggapå högst . F. ö. har kommunerna själva rätt att inom den kommunalakompetensen fördela sina resurser så som man finner lämpligast. 10PAUL (): Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret pä min interpellation. som gäller sysselsättningen i . Mentyvärr kan jag inte vara lika tacksam som var för en stundsedan. Det verkar som om missuppfattat helainterpellationen. Jag har frågat vad arbetsmarknadsministern är beredd allvidta för åtgärder beträffande läns sysselsättning och iinterpellationen tagit upp en lång rad bevis för hur det står till i vårt länf. n. på del området. Detta omnämner inte statsrådet med ett ord. Det vi tycker är bedrövligt är att borgerliga statsråd harså svårt att la problemen på allvar då del gäller . Inte minstdet här interpellationssvaret visar att man tycks leva i den tron attSkaraborgs län är en i stort sett välmående bygd, som lever långt bort fränsysselsättningskriser och andra svårigheter. Jag villbelysa förhållandena med några ytterligare exempel. Landshövdingen i , , har vidupprepade tillfällen tillskrivit regeringen och iegenskap av ordförande i länsarbetsnämnden uttryckt stor oro för den ökandearbetslösheten, särskilt bland ungdomar. har han fått svar från någonstatssekreterare, ibland inte. I de allra flesta fall har svaret blivit ungefärdetta: Er ovannämnda framställning har lagts till handlingarna. Eller ocksåkan det ha lytt t. ex. sä här: Er skrivelse har avförts från vidarehandläggning. Den 7 noveinber 1980 gjorde en enhällig länsstyrelse genomdess lekmannastyrelse en framställning till cheferna för arbetsmarknads- ochbostadsdepartementen om alt åtgärder snabbt mätte vidtas för alt öka byggandet.Till grund för denna framställning låg en beskrivning av den mycket svårasituation som de många byggmalerialinduslrierna i landet har beroende på enundan för undan vikande marknad. Den 9september 1981. alltså , meddelar bosladsde- parlementellänsstyrelsen all åtgärder för stimulans av bostadssektorn ochbyggnadsverksamheten föreslagils i propositionerna 1980/81:194 och 202 och attriksdagen beslutat enligt dessa förslag. 1 meddelandet från , som länsstyrelsenfick efter framställningen, sade regeringen att man betraktadeärendet som avslutat och alt den nämnda framställningen nu hade lagts tillhandlingarna. är det bara att konstatera, , attbostadsbyggandet har fortsatt att minska trots dessa s. k. stimulanser frän regeringen.Detta visar klart att vi håller på att förlora byggandet som en motor i vårekonomi och som ett värn för vår sysselsättning. Det bör inte vara obekant förarbetsmarknadsministern alt byggnadsverksamheten har betydande spridningseffekterpå den övriga arbetsmarknaden och ger inånga jobb i andra industrier. Manräknar nämligen med att varje byggnadsarbetare i produktion i sin tur ger jobbål ytterligare tre anställda inom andra näringsgrenar, exempelvisbyggmaterialinduslrin, metallindustrin, transportsektorn och möbelindustrin. Men de särskilda problem vi har i , beroendepå att vi har så stor andel av byggmaterialindustrin, intresserar uppenbarligeninte regeringen. Därför har vi blivit ganska vanavid att borgerliga statsråd avfärdar våra frågor med svepande formuleringareller inte svarar på de frågor vi ställer. I stället för att svara pä de frågorjag ställdejag frågade vad statsrådet tänker göra för att möta den ökandearbetslösheten i och om statsrådet tänker ge länsarbetsnämndende medel den begärt för att öka möjligheterna till beredskapsarbeten - gerstatsrådet en allmän orientering om det regeringen föreslagit, och om det somhan anser skall förbättra sysselsättningen . Det visar attde åtgärder som arbetsmarknadsministern hänvisar till - de medel som sattes ini våras och av då ansågs vara otillräckliga och de 600miljoner som salts in - inte heller kommer att räcka för att bekämpaarbetslösheten . Som jag påpekat i interpellationen har länsarbetsnämnden iSkaraborgs län begärt att få 55 miljoner ytterligare för alt ordna flerberedskapsarbeten, särskilt för arbetslös ungdom. Av delta har man endast fått15 miljoner. upprepar jag min fråga till arbetsmarknadsministern, och denvill jag faktiskt ha svar på: Kommer arbetsmarknadsministern att medverka tillatt länsarbetsnämnden i får de ytterligare 40 miljoner som manoundvikligen måste ha för att klara de värsta problemen under den kommandevintern, eller skall vi tvingas konstatera att ytterligare ett antal ungaskaraborgare kastas ut i arbetslöshet på grund av den passivitet vi tvingaskonstatera att regeringen visar då det gäller sysselsättningen? Jag vill ävenupprepa den första frågan i min interpellation, som jag inte heller fått någotsvar på; Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att möta den ökandearbetslösheten i ? Den tredje frågan ägnade statsrådet denstörsta uppmärksamheten, den upptog två tredjedelar av utrymmet i svaret. på alt inte av de arbetslösa ungdomarna och40 % av samtliga arbetslösa i inte uppbär något kontantstöd varesig från A-kassa eller från KAS. Jag efterlyste ett svar på frågan hur IngemarEliasson såg pä detta förhållande och vilka åtgärder han ämnade vidta för attändra på det. Som svar får jag nu en utförlig undervisning om vilkaregler som gäller på det här området. Det är faktiskt så att jag känner tilldessa regler. Men det vore bra om vid del här tillfället villemedverka till att avliva en myt som sprider sig ute i samhället. Inte sällan påstår borgerliga politiker och ävenföreträdare för arbetsgi-varintressena att det är så många människor som leverpå bidrag i vårt samhälle. Man menar att de lever så gott på bidrag att dehellre gör detta än att de tar ett jobb. Det som jag har redovisat här visar juklart motsatsen. av de arbetslösa ungdomarna i har ingetkontant stöd. De är hänvisade till att antingen leva på far och mor eller gåtill socialvården för alt få hjälp. säger arbetsmarknadsministern i sitt svar att allaarbetslösa i princip har möjlighet att få kontant stöd. Då frågar man sig; Vadär den principen värd, när så många som av de arbetslösa iSkaraborgs län inte får något kontant arbetslöshetsunderstöd? Om regeringeninte vill ändra på gällande regler- och det kan jag kanske ha förståelse för iförsta omgången, men det gäller ju all noggrant undersöka saken - måste juarbetsmarknadsministern inse all dessa ungdomar måste få jobb. Man måste salsapengar åtminstone på beredskapsarbeten, så att de får någonting att göra.Annars riskerar vi att förlora en hel ungdomsgeneration på svenskarbetsmarknad, och det har vi naturligtvis inte råd med. I min interpellation har jag redovisat altlänsarbetsnämnden räknar med att ca 6 000 skaraborgare kommer alt bliarbetslösa , om inte kraftfulla åtgärder vidtas. dåjag skrev min interpellation redovisade länsarbetsnämnden att del från 101företag inkommit varsel om uppsägning, som berörde 2 000 anställda.Permitteringar, som berörde 2 215 personer, hade vidtagits vid 24 företag. Vidytterligare 15 företag hade varsel lagts om korllidsvecka för 549 anställda.För några dagar sedan kom det nya alarmerande siffror. Jag hoppas attarbetsmarknadsministern har haft kontakt med länsarbetsnämnden i länoch alt ni i regeringen är medvetna om vad som håller pä att ske i Skaraborgslän och även på andra håll ute i landet. redovisade länsarbetsnämnden attdel lagts varsel vid hela 161 företag i - varsel somberör 5 735 anställda. Motsvarande siffror var 36 företag och 821anställda. Detta betyder totalt sett attvarslen gäller sju gånger så många personer som och att antalet berördaföretag har femdubblats. Om alla dessa varsel kommer att utlösas, kominerantalet arbetslösa i - vi har redan nu 4 000 öppet arbetslösa ilänet -och våren att vara uppemot 10 000. Hur serarbetsmarknadsministern egentligen på en sådan katastrofal situation,och vilka åtgärder tänker regeringen vidta för all förhindra en sådanutveckling? 11 (): Vad läget nu kräver är inte överbudspolilikav traditionell socialdemokratisk modell - utan den mest angelägna uppgiftennär del gäller att säkra "Arbete åt alla" är att skapa en ekonomisk,social och näringspolitisk miljö, där skaparlusla, personliga insatser ocharbetsvilja befrämjas. Förbättringar i del allmänna konkurrenslägel som ledertill egen livskraft ökar självförtroendet. Ett län, liksom en enskild individ,ett enskilt företag, mår väl av ökad självrespekl som ger en mer hållbar grundför fortsatta ansträngningar än en förlamande känsla av stödbehov någonsin kangöra. Alt inrikta sig på att vänta på ännu en omgång stöd- och krispaket geringen företagsamhet. Bättre allmänna konkurrensförhållanden gör del däremot. Jag har velat redovisa dessa synpunkter inledningsvis föratt understryka viklen av en generellt verkande politik som kan sänkanäringslivets kostnader och som gynnar tillväxten. Därmed kan situationenförbättras i alla län.