prot · G50987 · 1981-12-31 00:00:00 — Genom att inrätta en ny rätt i undviker man också attförsäkringsrätten i blir alltför stor för att på ett rationellt sättkunna hantera de mål som inkommer. Jag vill, herr talman, med detta yrka bifall till de tvåsocialdemokratiska reservationer som är fogade vid utskottsbetänkandet. Iövrigt yrkar jag bifall ull utskottets hemställan. 43 (): . "finns inom socialförsäkringen en nybesvärsorganisation med tre regionala förvaltningsdomstolar - försäkrings- rätten sominstans mellan försäkringskassorna och försäkringsöverdomslolen. När försäkringsrätterna inrättadesvar frågan om en integrafion av försäkringsdomstolarna med de allmännaförvaltningsdomstolarna aktuell men sköts pä framtiden. Under förarbetena på den nu aktuella propositionen harfrågan aktualiserats igen, bl. a. i remissyttranden av kammarrätten iStockholm, länsrätten i och . Av dessa yttranden liksom av uttalanden avjustitiekanslern i anslutning till en inspektion framgår attolika fördelar skulle stä att vinna både för den rättssökande allmänheten ochför de rättskipande instanserna om en sädan integrering kom till stånd." Så säger i motion 1265 fill åretsriksdag. Likartade förslag framförs i motioner av i och avHåkan . Utskottets majoritet anser inte att det finns anledningatt nu i frågasätta försäkringsdomstolsorganisationen. Man anser inte helleratt en integrering av försäkringsdomstolarna med de allmänna förvaltningsdomstolarnaär aktuell. I reservation 1 till socialförsäkringsulskotletsbetänkande 1981/82:7 anför reservanterna frän och moderaternaföljande; "Vid riksdagsbeslutet anfördes som ettavgörande skäl för att inrätta särskilda försäkringsrätter i stället för attförlägga prövningen i socialförsäkringsmålen på mellannivå till kammarrätternaatt kravet på en snabb handläggning i dessa mål var särskilt framträdande.Målen bedömdes sålunda få en snabbare handläggning i försäkringsrätterna än ikammarrätterna. Bakom denna bedömning låg det förhållandet attkammarrättsorga-nisafionen redan var hårt belastad och hade storamålbalanser. Utskottet kan nu konstatera att behovet av en snabb handläggninginte har kunnai fillgodoses och att väntetiderna i försäkringsrätterna inte ärgodtagbara. Det kan inte uteslutas att en väsenflig orsak härtill är att dennya organisationen inte är ändamålsenlig. Principiellt bör man också så långtmöjligt undvika specialdomstolar. Utvecklingen vid försäkringsrätterna harenligt utskottets mening visat att det inte längre finns bärande skäl för attfrångå denna princip för socialförsäkringsprocessens del. Vid inrättandet av försäkringsrätterna uttalades frånstatsmakternas sida att man i en framfid kunde överväga att integreraförsäkringsrätterna och de allmänna förvaltningsdomstolarna med varandra.Utskottet anser att tiden bör vara mogen för att fullfölja dessaintenfioner." Till detta vill jag göra reflexionen att man, när man somnu märker att det kommer så mänga överklaganden och besvär tillförsäkringsrätterna, nog måste fråga sig om inte lagar och andra bestämmelserbehöver ses över. Jag är själv i det närmaste övertygad om att så är fallet. Åtgärder för ati föl-bättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. Åtgärderför att förbättra försäkringsdomstolarnas arbetsläge, m. m. Meddet anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifall till reservation 1 vidsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 7. Anf.44 i (): I socialförsäkringsutskottets betänkande 1981/82:7 som kammaren i daghar att behandla, har vi att ta ställning till försäkringsdomstolarnasarbetsläge och de åtgärder som kan anses påkallade därav. Allasom har att befatta sig med dessa frågor är säkerligen, utan undantag, oroadeav de ärendebalanser som försäkringsdomstolarna nu har att brottas med. Det ärocksä otillfredsställande för försäkrade som inte fär sina besvärsärendenprövade i rimlig tid. I vissa fall är det fräga om helt orimligahandläggningslider. Närden nuvarande besvärsorganisationen infördes , med de treförsäkringsrätterna och försäkringsöverdomslolen, trodde nog många att vi fåtten neutral och lämplig organisation för prövning av besvär isocialförsäkringsärenden. Det bör dock beaktas att försäkringsrätterna då depåbörjade sitt arbete fick ta över en målbalans på ca 11 000 mål fränriksförsäkringsverkets besvärsenhet. Vidare bör framhållas att måltillströmningentill rätterna har blivit större än vad som beräknades när organisationenfastställdes. Denna ökning har blivit större år . Rätterna hade ocksåvissa problem , vilket medförde att man då inte avverkadedet antal mål som hade beräknats. Detta har ändrats, och avverkningen avantalet mål överensstämmer nu bättre med gjorda beräkningar. Men man har intekunnat göra så mycket åt ärendebalanserna, utan dessa har fakfiskt ökat. Föratt komma till rätta med obalanserna beslöt 1980/att anvisamedel motsvarande 30 tjänster för att minska mälbalanserna. Detta har dock inteniedfört att målbalanserna förbättrats, även om ökningen av antalet avverkademål kan noteras med viss tillfredsställelse. Genombeslut bemyndigade regeringen chefen för socialdepartementetatt tillkalla en kommitté för att behandla vissa för försäkringsdomstolarna gemensammafrågor samt överväga åtgärder för att minska väntetiderna vid besvär isocialförsäkringsärenden. Departementschefen förordnade den 13 oktober 1980presidenten i försäkringsöverdomslolen att såsom ordförande i kommittén jämteföreträdare för de tre försäkringsrätterna och en del övriga experter fullgörautredningsuppdraget. Kommitténarbetade föredömligt snabbi och kunde avlämna ett betänkande fillregeringen med förslag till åtgärder. Detta betänkande har efter sedvanligremissbehandling legat grund för regeringens proposifion 1981/82:88.Propositionens huvudsakliga innehåll syftar till atl minska ärendebalansernaoch förkorta väntetiderna hos försäkringsrätterna. Propositionen innehållervidare förslag om ett utökat omprövning.sförfaran-de hos försäkringskassornasamt överflyttning av vissa ärenden om arbetsgivaravgifter till de allmännaförvaltningsdomstolarna. gen ökad målavverkning hos försäkringsrätterna, bl. a. genom ändradedomförhelsregler. Av remissyttrandena över kommitténs förslag kan mankonstatera att remissinstanserna till största delen har varit positiva. Mångaremissinstanser har betonat nödvändigheten av att förkorta väntetiderna vidförsäkringsdomstolarna. Försäkringsrätten för har i sittremissvar i likhet med kommittén påpekat att en bidragande orsak fillbalansproblemen i rätterna är de förhållandevis mänga arbetsskadeärendena,varför dessa ärendens prövning borde bli föremål för översyn. Del kanske därförkan finnas anledning påpeka att har begärt en sådanöversyn. Det bör också framhållas att kammarrätten i , länsrätten iStockholm och i sina remissvar har uttalat att försäkringsrätternaborde integreras med de allmänna domstolarna. Detta torde ha inspireratmotionärerna att framlägga sitt förslag. De flesta remissinstanserna ställer sig positiva fillförenklingar och rafionaliseringar av försäkringsrätternas arbetsmetoder. Närdet gäller domförhetsreglerna har remissinstanserna något olika uppfattningar.De flesta är dock posiliva till att mål av mindre vikt skall kunna prövas iöverdomstolen av tre ledamöter, varav två lagfarna, och i försäkringsrätternaav enbart en lagfaren domare. När det gäller fullföljdsbegränsning iförsäkringsöverdomslolen anpassas förslaget med nuvarande utformning fill deallmänna domstolarnas handläggningsrutiner. Utskottet har behandlat tre motioner, som har väckts medanledning av propositionen. Vidare har under allmänna motionsfiden väckts fyramofioner som berör föräkringsdomstolarna. Det finns kanske också anledningpåpeka att departementschefen i budgetproposiuonen 1981/82:100, bilaga 8, hartagit upp frågan om medel till försäkringsrätterna för inrättande av nyatjänster. Därav framgår att försäkringsrätterna anvisas medel för ytterligare28 tjänster. Dessa förstärkningar jämte de ändringar som föreslås i detutskottsbetänkande som vi nu behandlar kommer att medföra sädana förbättringarhos försäkringsdomstolarna att vi slipper nuvarande orimliga väntetider. I reservafion 1 har de moderata ledamöterna ochfolkpartiledamoten i utskottet reserverat sig för bifall till mofionerna 345,953 och 1265 där det föresläs en integrering av försäkringsdomstolarna med deallmänna förvaltningsdomstolarna. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att nubegära en ny ulredning med en ny inriktning när vi på bord har ettlagförslag att ta ställning till. Nog borde väl det förslag som behandlashär i kammaren åtminstone hinna sättas i sjön och prövas, innan man är bereddatt förkasta delsamma. Jag anser vidare att försäkringsdomstolarnas verksamhet ärspeciell till sin form och natur och skiljer sig från de ärenden som handläggsav de allmänna förvaltningsdomstolarna, varför en integrering kan ifrågasättas.Jag tycker ocksä atl vi borde ge försäkringsdomstolarna en chans att rätta Ullde besvärliga förhållandena, innan vi går in med ny inriktning. Ireservation 2 har de socialdemokratiska ledamöterna reserverat sig mot Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. innehålleti 7 § i förslaget till ändring i lagen om försäkringsdomstolar. Man vill där tabort den beloppsgräns som anges i lagförslaget och som har satts till 2 500 kr.Jag uppfattar reservationen som ett förslag till ändring mera för ändringensskull än av omtanke om innehållet i lagförslaget. När jag hörde socialdemokraternas talesman fattade jag att socialdemokraterna vänder sig mot förslaget omendomarmäl i försäkringsrätterna. Men det stämmer inte med vad som stär ireservafionen. I reservafion 3 har de socialdemokratiska ledamöternayrkat bifall till mofionerna 942, 401 och 1133 i vad avser inrättandet av enförsäkringsrätt i . I den ena av motionerna synes det vararegionalpolitiska motiv som ligger fill grund för förslaget. I de tvä andraanger man skälet vara att ärendebalanserna snabbare skulle av om detinrättades ytterligare en försäkringsrätt i . Jag kan inte dela denoptimistiska synen atl ärendebalanserna skulle försvinna med inrättandet av enny försäkringsrätt i . Alla vel vi att det krävs insatser av olika slagnär man nyetablerar en sådan här verksamhet innan den kan komma i gång och blieffektiv. Vi kan ju bara peka pä de inkörningssvärigheter som de nuvarandeförsäkringsrätterna har haft. Inrättandet av en försäkringsrätt i skulle ocksåutgöra ett hinder för den föreslagna förstärkningen av rätten i . Vibör vara medvetna om att vi nu har en organisafion som stomme för verksamheteni som vi kan bygga vidare på med de förstärkningar som föreslås ibudgetpropositionen. Man föreslår vidare i reservationen att anslaget tillförsäkringsrätterna ökas med 1 milj. kr., motsvarande kostnaden för lokaler vidden nya rätten i . Enligt reservationen avser anslaget dock endast halvabudgetåret, och det ter sig ännu märkligare att man tror att det skulle gå attarbeta av balanserna snabbare om verksamheten påbörjas . Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Jag yrkar avslag på reservation 1 ochdärmed också på motionerna 1981/82:345, 1981/82:953 och 1981/82:1265. Jag yrkarockså avslag på reservation 2 och därmed på motion 1981/82:2140 i motsvarandedel. Vidare yrkar jag avslag pä reservation 3 samt mofionerna 1981/82:942yrkande 3, 1981/82:401 och 1981/82:1133 i motsvarande delar. Slutligen yrkarjag avslag pä motion 1981/82:942, yrkande 4, i den del som avser anslag tillförsäkringsrätterna. 45LARS-ERIK () replik: i säger attsituationen vid försäkringsräUerna är oroande och ofillfredsställande. Viinstämmer i den synen. Men situationen hade ju varit helt annorlunda omriksdagsmajoriteten hade bifallit det socialdemokratiska förslaget atfinrätta en försäkringsrätt i . Men då hette det att vi skulle vänta ochse. Det är uppenbart att vi hade haft en helt annan situation vid försäkringsrätterna,särskill dä vid försäkringsrätten för , om vi hade fält denförstärkning som vi begärde . Närdet gäller ensamdomarbehörigheten är det på det viset att försäkringsdomstolskommitténhar föreslagit att domare ensam skall kunna pröva frågor som inte rör självasaken samt avgöra mål där utgången är uppenbar. föreslår regeringen enutvidgning av denna rätt för ensamdomare att avgöra mål. Men det förslaget harinle blivit föremål för nägon form av remissbehandling. Däremot har de flestaremissinstanserna ställt sig mycket tveksamma till att gä längre än det förslagsom kommittén har fastnat för. Sålunda säger exempelvis försäkringsrätten förMellansverige att sådana åtgärder skulle leda till atl man i mål på det försnart sagt alla människor vikfiga socialförsäkringsområdet skulle fä endomstolsprövning med lägre standard än i mål på andra samhällsområden. Mantrycker hårt på rällssäkerhetsaspekterna och anser att mer långtgående förslagän kommitténs skulle begränsa möjligheterna alt införa fullföljdsbegränsningvid försäkringsöverdomslolen. Liknandesynpunkter framförs av försäkringsrätten i , avriksförsäkringsverket, av /SR och av LO. Flera andra remissinstanser ärdirekt avvisande fill att ens ansluta sig till det begränsande förslag somförsäkringsdomstolskommittén har framlagt. Detta gäller exempelvis länsrätteni och . Remissinstansernaställer sig alltså mycket tveksamma till att införa ensamdomarbehörighet vidförsäkringsrätterna. Man tvekar t. o. m. att anta det förslag somförsäkringsdomstolskommittén har lagl fram. Visäger alt man bör följa kommitténs förslag och avvisa regeringens meralångtgående ensamdomarbehörighet. Detär klart att vårt förslag om inrättande av en försäkringsrätt i innebärstörre resurser och därigenom ökade möjligheter att avverka de mål som nuligger som balans i försäkringsrätten i . Åtgärderför att förbättra försäkringsdomstolarnas arbetsläge, m. m. 46 iGustafs (c) replik: säger att om utskottsmajoriteten hade följtsocialdemokraternas förslag om inrättande av en försäkringsrätt i , såskulle problemen ha varit obefintliga. Jag beklagar att jag inte kan ha sammauppfattning som han - hade jag haft det, kanske jag hade tagit en annanställning i utskottet då. Socialdemokraternas förslag innebar ju att denförstärkning med 30 tjänster som redovisades i budgetpropositionen vidföregående rik.smöte var fördelad på de tre försäkringsdomstolarna och att densocialdemokratiska reservationen ville föra dessa tjänster fill en ny rätt iMalmö. Men då hade de tre försäkringsrätterna inle fått de andraförstärkningarna. Detta är värt att notera. Jag tycker också att vi bör noteradet förslag som föreligger i budgetpropositionen om ytterligare förstärkningvid försäkringsrätterna. Enfråga som jag tycker är utomordentligt viktig är hur stor besvärsorganisationenskall bli. Vi vel ju atl när det gäller arbetsskadeförsäkringen - där en slordel av ärendena har varit de överklagningsärenden som har kommit lill försäkringsrätternaoch överdomstolen - har det varil en väldig propaganda för att sådana beslutskulle överklagas. Åtgärderför ati förbättra försäkringsdomstolarnas arbetsläge, m. m. reservafioner ipensionsdelegationen, som har fattat besluten, osv. Jag förutsätter attöversynen -som av många socialdemokrater uppfattas så, att den går ut på ettborttagande av arbetsskadeförsäkringen - skall kunna hjälpa oss till rätta. Detkan inte vara rimligt att vi skall ha en organisation för de som skiljermel lan sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen och som kanske kostar likamycket i handläggning som den kostar när det gäller förmåner? Lars-ErikLövdén fortsätter att dribbla med domförheten. Men det är ju bara att läsainnantill i den socialdemokratiska reservationen. Det är möjligt att Lars-ErikLövdén har en uppfattning här i kammaren, när han åberopar olikaremissinstanser. Men jag tycker att han bör ha klart för sig vad som skrivits ireservationen. Där står det fakfiskt: "Försäkringsrättenär domför med enbart en ledamot, som är försäkrings rättsråd eller försäkringsrättsassessor, i fall som avses i 3 § andra stycket1-3. Detsamma gäller vid avgörande av mål där utgången är uppenbar ". Iutskottets lagförslag står det i stället; "Detsamma gäller vid avgörandeav mål där värdet av den förmån som är under prövning i rätten understiger --- ". Det är alhså enbeloppsgräns som skiljer. Ilagförslaget finns också angivet att om man skulle tycka att målet är avprincipiell natur kan det föras till beslut av fullsutten rätt. Anf, 47 () replik; Jag påstod i min replik att situationen vid försäkringsrätterna hadevarit bättre om riksdagsmajoriteten hade anslutit sig till detsocialdemokratiska förslaget. Jag sade inte att situationen hade varit heltacceptabel, men den hade i vart fall varit bättre. i frågar: Hur stor skall besvärsorganisationen bli? Ja, detkan konstateras att den inte är för slor . Vi har 30 000 mål i balans vidförsäkringsrätterna, och väntetiden ligger pä . Det är fullkomligtoacceptabelt ur de försäkrades synvinkel - framför allt eftersom det gällerärenden som är mycket betydelsefulla för den enskilda människan, som kanske ärhelt beroende av försäkringen för sin försörjning. Jagtycker nog atl borde medge att situafionen är fullkomligtotillfredsställande och att det behövs en kraftig utbyggnad avförsäkringsrätterna för att vi skall nå en acceptabel situation. Sedanåter till domförheten: måste ändå medge att proposifionensförslag innebär en utvidgning av domförhetsreglerna i förhällande tillförsäkringsdomstolskommitténs förslag, och del är en utvidgning som flertaletremissinstanser - tunga remissinstanser - ställt sig avvisande lill vidremissbehandlingen av försäkringsdomstolskommitténs belänkande. Detär inle så att jag har en viss uppfattning i utskottet och en annan uppfattningi kammaren. Jag stär kvar vid uppfattningen atl försäkrings- domslolskommitténsförslag bör genomföras och att regeringens förslag fill utvidgning avdomförhetsreglerna bör avvisas. 48 i () replik: säger att det skulle hablivit bättre med socialdemokraternas förslag. Jag skall inte strida mer medhonom i den frågan - vi kan ha olika uppfattningar. Det är samma människor som har föreslagits vid föregåenderiksmöte när det gäller förstärkning av försäkringsrätterna. Det är bara detatt enligt skulle de ha suttit i och enligtutskottsmajoriletens förslag skulle de vara fördelade pä de treförsäkringsrätterna. säger att det är allvarligt att man fårvänta pä avgöranden av ärenden vid försäkringsrätterna. Ja, det sade jag också,och det hade hört, om han hade lyssnat pä mig. Jag sade ocksäatt det kanske ändå är orimligt alt ha en organisation när det gälleravgöranden av vissa besvär där ersättningen till den försäkrade är relativtringa. Som exempel angav jag dä att skillnaden mellan sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen är . Vi skall komma ihåg, atl när vi här i kammaren diskuteradefrågan om en översyn av arbetsskadeförsäkringen, kunde inle socialdemokraternavara med på en sädan översyn. Man gick dä i stället fram fill talarstolen ochtolkade det hela som alt vi ville ta bort arbetsskadeförsäkringen. En sådantolkning kan man tydligen också göra. Men jag tror det är vikfigt att vidiskuterar de här frågorna seriöst. När det sedan gäller domförhetsreglerna vill jag säga,, att vi i vissa allmänna domstolar har endomarmäl, ochjag tycker alt vi skall ha klart för oss att vad som föresläs i propositionenoch ulskottsbetänkandet är endomarmäl i fall där utgången är av ringabetydelse för den försäkrade, och sedan har det satts en gräns vid beloppet . I den socialdemokratiska reservaiionen finns det emellertid ingetförslag i anslutning till domslolskommitténs förslag - det var det jagpåpekade för och undrade om han hade en viss uppfattning i utskottet ochen annan här i kammaren. Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet fä antecknat att han inte ägde rätt till ylteriigare replik. 49ANNA-GRETA SKANTZ (s): Tyvärr tror jag inte atl regeringens förslagom åtgärder för atl minska ärendebalanserna är tillräckliga. Del är möjligt kan stoppa de ständiga ökningarna av balanserna, men jag tror inte atlbalanserna kommer att minska, i varje fall inte i någon större utsträckning. var 28 579 mål inte avgjorda. Det ären ökning med 319 mål . Jag och några partivänner har för tredje året i radmotionerat om en fjärde försäkringsrätt, med placering i . Tyvärr har viinte haft nägon Åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnasarbetsläge, m. m. framgångmed våra motioner, trots det stora antalet icke avgjorda mål. Att vi föreslagitatt rätten skall placeras i beror på att den utredning som föregickproposifion 1977/78:20 med förslag om ändrad organisation för besvärsprövning inomsocialförsäkringen föreslog att tre försäkringsrätter skulle inrättas: iStockholm, i Malmö-Lund-områdel, i första hand i , och i . Departementschefen, dåvarande socialministern , frångick emellertid utredningens förslag och föreslog attförsäkringsrätten för skulle förläggas inte till utan fillJönköping. Motiveringen för ändringen angavs vara:"I finnssåväl hovrätt och kammarrätt som centralkontor för försäkringskassa. För valetav denna ort kan även anföras rent lokaliseringspohtiska skäl. "Motiveringen var inte särskilt övertygande och inte heller särskill utförlig. Om en försäkringsrätt inrättas i stämmer det såledesmed utredningens förslag och med remissinstansernas uppfaltning. I en motion till /80 föreslog vi att enfjärde försäkringsrätt skulle inrättas i . Motionen avslogs med hänvisningtill att frågan om ytterligare en försäkringsrätt var för fidigt väckt. Till /81 återkom vi med en motion med sammayrkande. Den avslogs med hänvisning bl. a. till försäkringsdomstolskommitténspågående arbele. i är lämnade vi pä nylt en motion, ivilken vi upprepade värt krav. skriver utskottet på s. 9-10:"Några delademeningar om att förstärkningar av organisationen är helt nödvändiga för attbringa ner balanserna finns inte. Däremot är utskottet inle ense medmotionärerna om alt förstärkningarna skulle fä en bättre effekt om de användesför att inrätta en ny försäkringsrätt ." Jag mästesäga att jag inte delar utskottets uppfattning. infördes den nya besvärsorganisationen.Redan den sista december var antalet icke avgjorda mål 16 629, och densista hade antalet ökat fill 28 260. Och i årär antalet 28 579. Det är en ständig ökning, och del är detta som är oroande. Den södra rätten, som vi just nu diskuterar, hade densista januari 806 mål som icke var avgjorda. Det är otillfredsställande atl målbalanserna ökar år frånår. Oroar det inte de borgerliga ledamöterna i socialförsäkringsutskottel? Attdet inle oroar regeringen är jag inte så förvånad över. Men jag vel att det iutskottet sitter flera ledamöter som är starkt engagerade i bl. a. pensionsdelegationernasarbele. Ulvecklingen när det gäller målbalanserna ärotillfredsställande bl. a. därför atl de olika målen i så hög grad berör deförsäkrades försörjning. Den långa handläggningstiden innebär också attförsäkringskassorna måste handlägga vissa ärenden och fatta beslut i vissaärenden ulan ledning av rättspraxis. Som exempel vill jag nämna just lagen omarbelsskadeförsäk- ring, somträdde i kraft och enligt vilken endast ett ringa antal mål haravgjorts. Rättspraxis har inte utvecklats i den omfattning som är nödvändigtför att försäkringskassorna skall kunna fatta sina beslul snabbare än vad somnu är fallet. När det gäller arbelsskadeförsäkringen skulle jag viljasäga fill i alt del inte bara är frågan om de tioprocenten som vi diskuterar i pensionsdelegaUonerna. Om en arbetsskada eftersamordningstiden medför behov av läkarvård och landvård - för att bara nämnade sakerna - så ersätts hela kostnaden för sådan vård. Den som pä grund avarbetsskada har fält sin arbetsförmåga nedsatt har rätt fill livränta, sedandet aktuella sjukdomstillståndet upphört. Även sådana frågor diskuterar vi ipensionsdelegalionerna. Att behandla arbetsskadeärenden är alltså inte såenkelt som det kan förefalla. Det rör sig faktiskt om slora belopp av belydelseför den enskilde.