prot · G50912 · 1981-12-31 00:00:00 — Det år klart att man känner oro når man har sitt hemvist iett lån som har så. många problem och som iiven hotas av framtida problem, dvs.skogsåterväxten. Jag skall nu avstå från debatten om kemisk bekämpning. Jaghar inte velat dra upp den debatten, eftersom vi ännu inte hunnit läsa denproposition som kom . Men når nu jordbruksministern talarom propositionenoch när vi nu känner oro för vad som händer, vill jag nånina att det utantvivel på grund Om vissa skogsvårdande åtgärder av denna proposition kommit att bli en fördjupad oro hosmånga inom skogsbruket som känner ansvar. Jordbruksminister var själv i V;irnilaiidför några dagtir sedan, och då uppstod faktiskt konfrontationer, diir bl. a.landshövding klargjorde sin inställning, som sammanfattat var:Jag ser propositionen som en ovänlig handling mot . Liinsjågnkistare sade enligt etttidningsreferat: "Jordbruksministern har sagt att man röjer och sköterskogen bra i . Jag måste nog tyvärr revidera den uppkittningen." Det år förvisso så att skogsågarna i allmänhet naturligtvisvill vårda sin egendom. De känner en intensiv niirhet till skogen, och de villgöra sitt biista. Men situationen år alltså, som jag tidigare åberopat, att detsannerligen inte år lätt att få ut den summa som täcker kostnaderna förarbetet. En sak till: Detta med trygga anställningar iskogsvårdande arbete har jag frågat åtskilliga företrädare för skogsbruket om.Hur skall ni klara detta, om det blir sä att all lövslybekåmpning skall skemanuellt och mekaniskt, motormanuellt som det numera kallas? Hur skall ni kunnage dessa människor arbete året runt - ett tryggt arbete? Och vem tararbetsgivaransvaret? Från skogsbolagens sida hävdar man att det blir arbete . Vem tar arbetsgivaransvaret för de andra månaderna? Låt oss sågaatt man kan utvidga arbetet ytterligare - det blir i alla fallen tid då det inte finns stadigvarande arbete för dessa människor. Ochdet rör sig om väldigt många miinniskor - för att det här behovet av röjningoch skogsvård skall kunna effektueras- som frågar sig; Vem har ansvaret för attjag skall ha det stadigvarande arbete som jordbruksminister i ? 131GUNNAR (): Jag tror att det är ett riktigt konstaterandesom jordbruksministern gör här när han säger att oklarheten om hviruvida manskulle få använda sig av kemiska medel eller inte har skapat en fiirvirring ochverkat hämmande på det svenska skogsbruket. Diirför iir det bra att det nukommer ett besked. Jag har tolkat statsrådets uttalande så - åven om vi inteskall gå in i den debatten - att om den hår propositionen får detinnehåll som har redovisats i massmedia, kommer det att bli stor restriktivitetnår det gäller dispenser. Och jag förutsiitter att i ett lån med vår strukturkommer dispensmöjligheterna nära nog att inte finnas. Därför bör vi nu rustaoss för att klara av det hela på mekanisk viig. Det händer mycket . Pä fredag kommer virkesförsörjningsutredningenatl lägga fram sitt betänkande, och vi föreslår i den en rad åtgärder för attframför allt få fram mer skogsråvara men också för att i allmänhet försökaförmå den passive skogsägaren aft bli aktiv. Allt detta sammantaget göratt jag tror att vi går mot en stor offensiv i skogen. Och det behövs - jag tror att vi i stor utsträckning harslösat bort . är vi på väg att få en offensiv, kanske av finskmodell. Vi bör då rusta oss för detta. I ett län med 7 000 registrerade arbetslösa iir det klartatt vi nu vill sätta alla klutar till för att få till stånd utbildning avarbetskraft, iiven om det skulle bli fråga om endast säsongarbete. Jag tror att det år bra att det kommer ett besked, så attskogsbrukets företrädare vet vad de har att rätta sig efter. Sammantaget medvirkesförsörjningsutredningens förslag bör detta innebära att vi går enoffensiv vinter och vår till mötes. Om vissa skogsvårdande åtgärder Jag vet inte om jag har varit otydlig i mittandra inlägg. talar nu helt förbi mig i den direkta fråga hanriktat till mig. Det jag försökte göra i mitt andra inkigg var att förklara hurman skulle kunna uppnå åretruntanstållning, som jag ansåg vara en viktigförutsättning för att man över huvud taget skulle kunna få in fler nkinniskor idetta arbete. Jag utgick från det faktum att når 1979 antogden skogsvårdslag som gäller och föreskrev röjningsplikt för den som årägare till skogsmark, så byggde inte det beslutet på förutsättningen att detvar tillåtet att anviinda kemiska medel. Det stod tvärtom i samma propositionatt de skulle användas så litet som möjligt. Jag har dessutom sagt att eftersom regeringen nu har lagtfram ett förslag om stimulans till avverkning av lågproducerande bestånd år detmöjligt för industrin att få mera virke för att kunna producera mer. Men detförutsätter naturligtvis att detta virke blir avverkat av andra ån de som i dagär i skogen. Det förutsätter tillgång på arbetskraft som kan avverka virket.Jag menar att man kan dels få till stånd avverkning, dels få möjlighet att låtafler människor ägna sig åt bekämpning av lövsly. Slutresultatetskulle bli heltidsanställning. Vem tar ansvaret för detta? , det äralltid ett speciellt ansvar förknippat med att äga mark. Det år alltid ettansvar för den som äger mark att leva upptill de bindande bestämmelser somfinns i olika lagar-i det här fallet skogsvårdslagen. Jag förutsätter attutvecklingen kommer att bli sådan att skogsbolagen anställer fler människor.Jag utgår från att de enskilda människor som är ägare av skogsmark antingenkommer att göra en större egen arbetsinsats i sin skog eller genomskogsiigarföreningar få hjälp att utföra arbetet. Det kan alltså vara ettflertal som år arbetsgivare. Det viktiga är att vi får i gång stimulansen, attvi får i gång tron på skogen som en naturresurs åven för framtiden. Deninnebörden menar jag ligger i det stimulanspaket som regeringen har lagt fram.Stimulanserna fiir återplante-rande av produktiv skog på glesa bestånd kommeratt dra kostnader som i slutskedet når upp till ca 200 milj. kr. Nr 12 Anf. 133 GOTHE (): , , Herr talman! Förvisso lyssnade jagtill jordbruksministern. ,r » j ">1nkmh 1Q81 *'" ''' '''S frågade omarbetsgivaransvaret år att jag tidigare ställt frågan till åtskilliga inom skogsbruket, diiribland företriidare för de större skogsågar- r I företagen: Kan ni klara detta arbetsgivaransvar? Kan niskaka fram så vnrdnndp nton -de mycket folk att ni klarar röjningen under denårstid den kan ske. och kan ni under övriga delar av året ge dessa människorannat arbete? På de frågorna har jag fått svaret att det kan de inte. Jag tycker att detta år så pass angeläget att jag tog uppfrågan. Det iir bara att konstatera att jordbruksministern kigger ett viildigtstort ansvar på skogsägarna. De måste kiinna ansvar, anser jordbruksministern,i det hår fallet arbetsgivaransvar, och arbetsgivaransvar år. herr talman, somvi alla vet oerhört dyrbart. Jag iir i och för sig inte förvånad över detsvar som har fått. Jag måste såga att jag under mina år somledamot av , , aldrig har upplevt någon fråga diir en sådanmassiv och. skulle jag vilja påstå, vinklad information har sänts ut som densom kommit från skogsindustrins samarbetsutskott. Jag år inte ett dugg förvånad över det svar som GötheKnutson fått på sin fråga. Det skulle ha gjort mig mer förvånad, om svaretvarit det motsatta. Hår föreligger naturligtvis skillnader i synsätt på fråganvar man vill liigga pengar och inte lägga pengar. Man skall inte glömma bortatt de åtgärder som har vidtagits på den ekonomisk-politiska sidan -riintesiinkningar. devalveringar- avsevårt har stärkt skogsindustrinsbetalningsförmåga eller, om man så vill. Vi skall inte nu diskutera vad det hår arbetet kommer attkosta, men tlet ;ir intressant att låsa utredningens beräkningar över hur mångahektar som behöver röjas. Det vore intressant att siitta de uppgifter som finnsbeträffande kostnaderna, om dessa områden skulle röjas manuellt, i förhållandetill det antal miljoner kubikmeter som skogsintliistrin behöver köpa varje år.Merkostnaden för skogsindustrin skulle inte uppgå till sårskilt inånga kronorper kubikmeter. Detta iir en debattsom jag gissar att vi får återkomma till i samband med behandlingen avpropositionen om förbud mot användning av kemiska medel vid bekämpningen avlövsly. 1.35GÖTHE (): Jagskall nu göra mitt sista inlägg i den hårdebatten och riktar ännu ett tack till jordbruksministern för att han harengagerat sig. Jag vill bara upplysningsvis nämna att jag delvis har baserat deuppgifter jag har angett här på den utredning som heter Bekämpning av lövsly.som ju innehåller åtskilligt om skogsvård och väldigt mycket siffror. Det ärdepartementsutgåva 1980:11 från eget departement. Sedan har detfrån kommit ut en broschyr, som jag har hår i min hand. Den heter Lövslvkrisen. och dår finns åtskilligt av Nr 12information och, som jag utgår ifrån, endast fakta. Jag frågar nu jordbruks- den ministern - det behöver bara bli ett kort svar: Är enligtjordbruksministerns uppfattningden broschyrens innehåll vinklat? Om vissa skogsvårdande åtgärder Får jag också bara konstatera, herr talman, att når mantalar om skogsägare och arbetsgivaransvar, är det inte bara fråga om det somman kallar storskogsbruket utan också om privatskogsbruket, dvs. bondeskogsbruket.Om en privat skogsägare skall engagera en skogsiigarförening i sittröjningsarbete, blir det sannerligen inte billigt för den skogsbonden. Menar med detta sista attskogsågarföre-ningarna tar oskäligt mycket betalt för det arbete som de gör? Pånågot annat sått kan ju uttalandet inte uppkittas. Vad gäller broschyren och dess information kan jag inteuttala mig, eftersom jag ännu inte läst den. Den kom ut sedan propositionen varskriven. Jag skall läsa den innan debatten iiger rum. 26 S Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1981/82:7och 31 till skatteutskottet /82:33 till lagutskottet /82:34 tich 35till justitieutskottet 27 S Föredrogs och hiinvisades Redogörelse 1981/82:2till finansutskottet 28 S Föredrogs och hiinvisades 1981/82:8punkt 1 till finansutskottet punkterna2-4 till skatteutskottet punkt 5 till arbetsmarknadsutskottet /82:9 tillskatteutskottet /82:10 till civilutskottet /82:11 punkt 3 tillsocialutskottet i övrigt till arbetsmarknatlsutskottet /82:12 och 13till trafikutskottet /82:14 till socialförsiikringsutskottet /82:15till justitieutskottet /82:16 fill socialförsäkringsutskotlet /82:17till arbetsmarknadsutskottet /82:18 till skatteutskottet /82:19-21 tilljustitieutskottet /82:22 och 23 till försvarsutskottet /82:24-31 tillsocialutskottet Nr 12 1981/82:32 tillutbildningsutskottet den /82:33 och 34 till skatteutskottet 29 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1981/82:1 30 S Anmäldes och bordlades Skrivelse 1981/82:29med redogörelse för arbetet med markhushållning i 31 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:35av 1981/82:36 av med anledning av proposition1980/81:201 med förslag till iindring i m. m. 1981/82:37 av med anledning av proposition1981/82:6 om upphiivantle av visst underståll-ningsförfärande ni. m.beträffande omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda 1981/82:38 av och /82:39 av 1981/82:40 av Hans Nyhage m.fl. 1981/82:41 av RuneRydén m.fl. 1981/82:42 av m.fl. med anledning av proposition1981/82:14 om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. 1981/82:43 av Per och med anledning av proposition1981/82:17 med förslag om förkingning av giltighetstiden för vissastimulansåtgiirder inom bostadssektorn 1981/82:44 av 1981/82:45 av 1981/82:46 av m. fl. 1981/82:47 av m.fl. 1981/82:48 av m. fl. 1981/82:49 av in. 1981/82:50 av m. fl. 1981/82:51 av m. fl. 1981/82:52 av m. fl. 1981/82:53 av m.fl. 1981/82:54 av in. fl. "" 1981/82:55 av ochKurt 1981/82:56 av 1981/82:57 av . 1981/82:58 av m.fl. 1981/82:59 av m. fl.1981/82:60 av m.fl. 1981/82:61 av m. fl. 1981/82:62 avLars in. 1981/82:63 av m.fl. 1981/82:64 av . 1981/82:65 av m.fl. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1981/82:66 av m.fl. med anledning av proposition 1980/81:201 med förslag till ändring i m. m. 32 § Meddelande om interpellationer Meddelades alt följandeinterpellationer framställts 1981/82:55av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iSmåland: Av länsarbetsnämndernas senasterapporter om arbetsmarknadsläget framgår att arbetslösheten i Smålandslänen nunått den högsta siffra som noterats sedan nuvarandestatistik infördes. Dessutom duggar varselbeskeden tätt. För länhar varsel om uppsägning inkommit från 84 företag omfattande 1 679personer och varsel om permittering från 62 företag som berör 2 767 anställda.Av de varsel om uppsägning som inkommit berörde anställda inom träindustrin,och varsel om permittering berörde anställda inom samma bransch. Rapporten från län visar samma skrämmande siffror.Antalet varsel ökar. inkom till länsarbetsnämnden 14 varsel, i juli10 och , Men har 36 företag varslat om uppsägningeller korttidsvecka. Totalt har 148 varsel inkommit till länsarbetsnämnden. Inom omfattar de aktuella varslen omuppsägning 909 personer och antalet varsel om korttidsvecka 864 anställda. Äveni lån drabbas träindustrin hårt, liksom pappers- och massaindustrin.Men även inom metallvaruindustrin, som kanske är specifik för , har 183varslats om uppsägning och inte mindre ån 420 om korttidsvecka. 7 Riksdagensprotokoll 1981/82:11-13 För , som inte har så stortätortsbebyggelse, innebär ofta nedläggningen av ett företag - även när det rörsig om relativt små företag-rena katastrofen för den ort det gäller. Sammakonsekvenser får minskningen av antalet anställda. Som exempel kan nämnas Svenska Dörr i och KalmarInteriör som vardera sysselsätter 200 personer och där nedläggning i princip ärbeslutad. När det gäller neddragning av produktionen kan nämnasplanglastillverk-ningen i . där man fortsätter att minska antaletanställda. Efter den nu planerade minskningen på ca 85 anstålidaåterstår 325 av de 700 arbetstillfällen som garanterades när det franska SaintGobain tog över Glasverk. Så mycket var den garantin vård. Deanställda år helt utlämnade när stora multinationella koncerner köperföretagen, ofta med nedläggning som främsta syfte och för att komma övermarknadsandelar. Att ungdomen, liksom kvinnorna, har det svårast påarbetsmarknaden år inget speciellt för Smålandslänen - det gällerarbetslösheten i stort för hela landet. Antalet gymnasieplatser räcker intetill. och även ungdomar som lämnat gymnasieskolan, dvs. möter iår en betydligt kärvare arbetsmarknad . Ungdomar i medutbildning från yrkesinriktade linjer, t. ex. trä- och verksladsteknisk linje -som förut haft lätt att få arbete -, hamnar nu utanför arbetsmarknaden. Framförallt gäller detta dem som har utbildning för träindustrin. Att kvinnorna - av de arbetslösa i län - hamnarutanför arbetsmarknaden beror i stor utsträckning på åtstramningen inom kommuneroch landsting. Sparåtgärder och minskade statsbidrag till olika verksamhetertvingar kommuner och landsting att hålla igen och ibland minska verksamheten påflera områden. Detta drabbar i.första hand kvinnor. Smålänningar är kända för att vara uppfinningsrika, justnär det gäller småindustri och legotillverkning. Men mot multinationellakoncerner, där alltmer av legotillverkningen flyttas utomlands, är ävensmålänningarna maktlösa./ Den småländska industrin är också för sin verksamhetberoende av att byggverksamheten i landet hålls i gång. Når den nu ligger på enlägre nivå än på mycket länge, drabbas mycket hårt. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärdertänker regeringen vidta för att förhindra att alla varsel om nedläggning ochminskning av antalet anställda i Smålandslånen träder i kraft? Vilka åtgärderplanerar regeringen för att minska arbetslösheten i ? 1981/82:56av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iKopparbergs län: Arbetsmarknadsläget i Dalarnaförsämras. var 5 440 arbetslösa, därav 2 472 eller ungdomar.Kvinnornas andel var . - -ökade arbetslösheten med 247 ökadeden med hela 1 496 personer. Inom hela näringslivet minskar tillgången påarbetstillfällen. Sämst är det i tillverkningsindustrin, hälso- och sjukvården,serviceyrken, jord- och skogsbruket samt byggnadsindustrin. Enligt lånsarbetsnåmnden kan arbetslösheten kommaupp i 7 000 personer om de aktuella varslen om uppsägning av 1 400 verkställs.Utöver varslen om uppsägning är 2 000 personer varslade om permittering. Det ärfrämst sågverks- och snickeriindustrin med 1 000 personer och järn- ochstålindustrin där också ca 1 000 personer varslats om korttidspermitte-ring. Järn- och stålindustrin står inför enkatastrof med svåra följder i och . Åven ochHedemora kommuner känner av stålkrisen. Nedskärningar och nedläggningar inomgruvindustrin drabbar Västbergslagen hårt. Snickeriindustrin och sågverken har stora svårigheter, ochde permitte-ringsvarsel som föreligger kan övergå i uppsägningar. Främstdrabbas och kommuner. Verkstadsindustrin har en mycket begränsad rekrytering.Pappersbruken har en stabil produktion men kommer att minska personal. Byggnadsverksamheten är mycket låg. De nu 500 arbetslösabyggnadsarbetarna väntas öka till 1 000 . Inom handeln, transportsektorn, kontors- ochförvaltningsverksamheten stagnerar efterfrågan på arbetskraft. I stortkan ingen ljusning skönjas på arbetsmarknad. Sysselsättningeni basindustrierna minskar kraftigt. Sysselsättningeninom hela tillverkningsindustrin viker. Ungdomarnahar mycket liten chans att få ett jobb. Kvinnornasläge på arbetsmarknaden försvåras ytterligare. Sysselsättningeninom den offentliga sektorn stagnerar eller minskar. med denna katastrof för befolkninghåvar länets storbolag in stora profiter; vinsterna för ASEA, Stora Kopparbergoch ökar. kris är ingen tillfällig kris. På kort sikt kanutbildning och beredskapsarbeten vara bra. På måste dock varaktigoch för hela samhället meningsfull sysselsättning ordnas. Frågan är vilkaåtgärder en borgerlig regering kan vidta - med förlitande pä de"fria" marknadskrafterna - för att förverkliga den grundlägganderätten till ett arbete. Jag villmot denna bakgrund fråga arbetsmarknadsministern; Vilka åtgärderämnar regeringen vidta för att förhindra ökad arbetslöshet i ? Avserregeringen vidta några åtgärder så att de 5 440 arbetslösa och de 4 312 iutbildning och beredskapsarbete i lån kan ges varaktigsysselsättning? 1981/82:57 av Per (vpk) tillarbetsmarknadsministern om arbetslösheten i : drabbas, förutom avden rådande krisen rent allmänt, särskilt hårt av stagnationen inombyggbranschen - detta därför att lånets industrier till stor del producerarbyggmaterial. Lånsarbetsnåmnden säger, att om ingenting görs för att stimulerabyggandet, kan kiget betecknas som katastrofalt för såväl byggnadsindustrin somnärliggande niiringsområden. Det kärva ekonomiska läget med högakapitalkostnader har också medfört att industrier med tillverkning förjordbruksnäringen inte har fått avsättning för sina produkter. De flestaindustriföretagen i lånet räknar med fortsatt låg sysselsättning under hela deninnevarande prognosperioden. 1 takt med den ektinomiska åtstramningen inom denoffentliga sektorn har nyrekryteringen dit minskat, och denna sektor kan numerainte på något sått kompensera den minskade sysselsiittningen inomtillverkningsindustrin. Antalet arbetslösa i lån var 4907 mot 3 008 - en uppgång med 1 899 personer. Av det ökadeantalet arbetslösa år 984 ungdomar . Arbetslöshetenbland kvinnor i länet har ökat med 879 till 2 772. Antaletsysselsatta med beredskapsarbeten har kunnat ökas jämfört med 1980 till 579 - en ökning med 224.Antalet som genomgår arbetsmarknadsutbildning har dock minskat från 1 511 i september1980 till 1 092 1981 - en minskning med 419. Detförsämrade läget på arbetsmarknaden fördelar sig också ojämnt över lånet. Påvissa orter år ökningen av arbetslösheten visserligen numeriskt begränsad menden procentuella ökningen avsevård. Inom orter som . , och förekommer fördubblingar ochmångdubblingar av arbetslösheten . Under deförsta nio månaderna har 2 109 anställda i länet sagts upp frånsina arbeten, och 2 215 har varit utsatta för permittering. 639 anställda harberörts av korttidsvecka. Tyngdpunkten i uppsägningarna ligger inom trä-, jord-och stenvaru- samt byggnadsindustri. Endast i undantagsfall har det förekommit attuppsägningar och permitteringar har återkallats. i lån anser att de aviseradeuppsägningarna och den fortgående låga såväl ny- som ersiittningsrekryteringengör att arbetslösheten kan befaras öka till uppemot 6 000 personer eller av arbetskraften . Nämnden framhåller i skrivelse tillarbetsmarknadsstyrelsen att det fordras väsentligt ökade anslag tillberedskapsarbeten för att hålla den öppna arbetslösheten i lånet nere. Oavsett om de arbetslösa ges understöd eller sysselsätts iberedskapsarbeten eller i utbildning kostar det samhållet pengar. Allamedborgare år ju numera tillförsäkrade en grundförsörjning som måste betalas.Att bara betala understöd till en arbetslös utan att ge vederbörande tillfälleatt göra en motprestation år slöseri med allmänna medel, det inser varjemänniska utan att ha fått någon utbildning i ekonomi. All erfarenhettalar också för att det är nedbrytande för den enskilde, som har bådearbetsförmåga och arbetsvilja, att bara gå och ta. emot understöd utan att gestillfälle till arbete eller utveckling genom utbildning. Därför mästearbetsmarknadsmyndigheterna ges de resurser som de anser sig behöva för att påkort sikt komma till rätta med arbetslösheten. På måste varaktigaarbetstillfällen skapas genom en planerad närings- och sysselsättningspolitik.Synen på frågan om hur den skall se ut är partiskiljande. Vpk har i annatsammanhang framlagt förslag om hur en sådan politik skall utformas. Vi serkrisen som kapitalismens, och lösningen finns i en utveckling motplanhushållning och socialism. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tillarbetsmarknadsministern få framställa följande frågor: Är arbetsmarknadsministern bereddatt vidta åtgärder för att skapa ökad sysselsättning inom ? iSkaraborgs län att få begärda resursförstärkningar för att lindraarbetslösheten i länet? Om svaret på fråga 1 blir ja. vilkaåtgärder kan förväntas och när kan de komma att sättas in? 1981/82:58av Per Israels.son (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iÖrebro län; län, som ju är ettinlandslän i mitten av , har i likhet med de andra länen inomBergslagsregionen besvärliga problem för regionen i fråga om sysselsättningen.En stor del av dessa gemensamma problem för regionen är relaterade tillbasindustrierna malm. järn och stål. Men utöver dessa besvärligastrukturproblem har länet dessutom alla de problem som sammanhänger med dennuvarande lågkonjunkturen och åtstramningen av den offentliga sektorn i samhället.Man kan säga att de svåra problem i fråga om sysselsättning ochnäringslivsutveckling som funnits i nu sträcker sig ocksåned i . En mycket gammal bruksregion häller nu på att brytas nedav den kapitalistiska marknadsekonomins kris. Enligt länsarbetsnämndens pressmeddelande var antaletarbetslösa i län 5 264 . Antalet anmälda ledigaplatser på arbetsförmedlingarna i lånet var 660. vilket innebåren halveringjämfört med läget . hade 300 personer hänvisatstill beredskapsarbeten eller arbetsmarknadsutbildning. Hade inte så kunnat skehade arbetslöshetssiffran varit 5 564 i stället. Jämfört med läget för ett årsedan har antalet arbetslösa i länet ökat med ca 2 000. Det är en kraftigökning, men den fördelar sig inte jämnt över länet. Vissa orter, som exempelvisKumla kommun, har fått sin arbetslöshet fördubblad . Det berorfrämst på problemen med Ytong, som i sin tur beror av den låga aktiviteten påbyggandets område. Genom attvissa beredskapsarbeten kunnat komma i gång har ungdoms- arbetslöshetenkunnat dämpas något, men fortfarande år mer än 2 000 personer utanarbete inom län. Man såger från länsarbetsnämnden att denna måste fåförstärkning av sina resurser för insatser mot främst ungdomsarbetslöshetendärför att man inte ser någon ljusning i fråga om sysselsättningen under deninstundande vintern. såger också att intresset förrekryteringsbidragen har varit ljumt från näringslivets sida.