prot · G509144 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:144 Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Anf.1 TREDJE VICE TALMANNEN: Centerparfietspartigrupp har som suppleant i finans- och skatteutskotten under RolfAnderssons ledighet anmält hans ersättare . Tredjevice talmannen förklarade vald till suppleanti finansutskottet () suppleanti skatteutskottet () 2 §Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 3§ Tredje vice talmannen meddelade att ansökt om ledighet frånuppdraget som riksdagsledamot under fiden den 12 maj-den 11 juni på grund avpersonliga angelägenheter. Kammarenbiföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Nr 144 ;vJ --' Tisdagen-den ;: 11 måj 1982: Om arbetsplanen för omläggningen av väg 202 i Karlsborgskommun 4 §Svar på fråga 1981/82:359 om arbetsplanen för omläggning av väg 202 iKarlsborgs kommun 2 Kommunikafionsministern : Herrtalman! har frågat mig när regeringen avser att avgöra ett ärendebeträffande fastställelse av arbetsplan för omläggning av väg 202 vid . Efter sedvanlig remissbehandling avgjorde regeringenärendet vid rege ringssammanträdet . v - ;V.; 3 (): ;;. .i '; f Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Min fråga har tydligen föranlett regeringen att bestämmasig, och det var . Vi har inte så gott om arbetstillfällen att vi har råd att vänta ytterligare. Ärendet har ju legat på regeringens bord . '-' ' -" ' ' Det borde vara angeläget att få det här projektetigångsatt, så att samordning kan ske med den i kompletteringspropositionenaviserade byggnafionen av bronövér'Brosundét.Båda projekten syftar ju fill att förbättra förbindelserna till det primärarekreationsområdet , vars utbyggnad samhället kommer att satsa på iannat sammanhang. Med härisyri fill den-förväntadeökade belastningen genom turisttrafiken finns det ytterligare skal,'utöversysselsättningsskälet, att påskynda ombyggnaden av den aktuella vägen. Av svaret framgår inte vilket alternativ regeringen harvalt. Kan kommunikationsministern ge besked om innebörden av regeringens besluti detta avseende? 4 Kommunikationsministern : Herrtalman! Det är klart att jag kan ge besked. Jag svarade på den fråga som StenSvensson ställt, när regeringen skulle fatta beslut. Det har varit enomfattande remissbehandling av ärendet, som det brukar vara. Många olikasynpunkter och uppfattningar här redovisats. Innebörden äv beslutet är attregeringen i stort sett har fastnat för det alternafiv som länsstyrelsenslekmannastyrelse har gått på, nämligen att man skall ta fram ett bättreköstnädsilndérlag för det alternativ som innebär - nu minnns jag inte exaktplatsernas namn - att man går närmare den , som var ett av områdena isammanhanget. Vi har alltså gått på förslag och inte påvägförvaltningens. Eller rättare sagt: Beslutet innebär att mari skall ta framett bättre underlag för att de kostnadsjämförelser skall kunna göras som måsteske innan man kan ta ställning. 5STEN (): Det här var ju ett intressant besked. Detinnebär att arbetet inte kan startas , eftersom det nublir en ny omgång. Såvitt jagkan förstå återförvisas ärendet till . Om man tittar på yttrande, som avlämnadesden , vilket jag nämnt i min fråga, så finner man attlänsstyrelsen vid det fillfället sade att man inte hade några ytterligaresynpunkter att framlägga. Det innebär att man från regeringens sida klart hadekunnat säga vilket alternativ som skulle utföras och sedan sätta i gångarbetet. Regeringens nu fattade beslut medför att ärendet återigen kan kommafillbaka till regeringen, eftersom vi kan utgå från att det, oavsett vilketbeslut fattar, blir ett förnyat överklagande. Om arbetsplanen för omläggningen av väg 202 i Karlsborgs.kom-, mun 6 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag kan naturligtvis inte uttala mig om huruvida det blir nyaöverklaganden. Men jag tror inte att det skall behöva ta särskilt attta fram kostnadsunderlag för en plan enligt det södra alternativet. Det är givetvis litet otillfredsställande att fatta beslutnär, som i detta fall, lekmannastyrelse har en annan uppfattningän vägmyndighe-ten. Det är skälet till att regeringen har tagit den ståndpunktsom den har gjort. 7 (): Då kan man fråga sig varför regeringen dröjdeså . Ärendet har ju, som jag påpekat, legat påregeringens bord sedanden . Varför gick man inte tidigare till och begärdeytterligare upplysningar? Det är anmärkningsvärt att har fått gå utanatt man har vidtagit några åtgärder och att ärendet har dragit ut pådetta sätt. Om regeringen hade velat fatta ett beslut, hade den kunnat göradet. Får jag fråga kommunikationsministern om han är beredd attvidta sådana åtgärder att arbetet kan starta och att viföre valdagen kan se vilket alternativ som blir förverkligat? Jag vet inte om valdagen plötsligt här blivit någon sorts vattendelare.Däremot vet jag att man inte kommer att behöva särskilt lång tid föratt ta fram detta underlag. 9 (): Jag ber att få tackaför dessa kompletteringar. Jag hade en känsla av att man ville skjuta på ettavgörande i detta ärende. Det låg då nära till hands att misstänka att försena det så, att man inte behövde ta slutgiltig ställning förrän eftervaldagen. Med hänsyn till kommunikationsministerns svar hoppas jag emellertidatt han är beredd att driva på så att vi kan få detta förverkligat, helst redani sommar. Överläggningenvar härmed avslutad. Omöverförandet av posttransporter från järnväg till landsväg 5 § Svar på fråga1981/82:360 om överförandet av posttransporter från järnväg till landsväg har frågat mig hur jag ser på den utveckling som består iatt en allt större andel av posttransporterna går på landsväg. Avgörandeför postens val av transportsätt är hur det tillgodoser postens intresse av attge bästa möjliga service till en låg kostnad. I de allra flesta fall har postenfunnit att järnvägen är det bästa alternativet för långväga transporter. Detär också av allmänt intresse att långväga landtransporter går med järnväg. Jagutgår därför ifrån att postverket, med utgångspunkt i kravet på god servicetill låg kostnad, i största möjliga utsträckning väljer järnvägstransporter. 11 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret på min fråga.Att jag har tagit upp den beror på två saker, dels om det kan ansessamhällsekonomiskt riktigt att överföra posttransporter från järnväg tilllandsväg då man från samhällets sida uppmanar människorna att åka medkollektiva färdmedel, dels också att det finns risker för att servicenförsämras för många människor. Så kommer att ske i det fall som jag pekat på imin fråga, nämligen indragningen av postkupéri på sträckan . Pågrund av en tidigareläggning av hämtningen från kommer en del ortersmöjligheter att få med. posten fill att försämras. Kommunikationsministernsäger i sitt svar att han förutsätter att postverket löser det här på bästasätt. Det hoppas jag också, men jag hade kanske den förhoppningen att kommunikationsministernskulle ha sagt att regeringen skall följa denna och liknande frågor, så attinte glesbygderna drabbas av försämringar i servicen genom åtgärder där desamhällsekonomiska vinsterna är svåra att förstå för enskilda människor. Anf.12 Kommunikationsministern : Herr talman! Jag har vid tidigaretillfällen här i kammaren uttalat synpunkter i linje med det som hade hoppats på. Jag understryker gärna än en gång att jag inte har någonannan uppfattning än han har. Men det kan i konkreta fall finnas skäl att, föratt upprätthålla en hygglig service, vidta vissa förändringar. Det kan iblandta sig uttryck i att transporter flyttas från järnväg till landsväg. Jagvill understryka att det från postverkets sida inte finns några som helstambifioner att flytta över transporter just från järnväg till landsväg. Men detkan naturligtvis inte uteslutas att det i något enskilt fall, som jag nämnde,bhr på det sättet, beroende av omständigheter som är svåra att rent allmänt precisera. Anf.13 (): Om jag får tolka detta inlägg så att man frånkommunikationsministerns och departementets sida följer denna fråga med uppmärksamhetär det ändå ett fall framåt. Jag tror att man från postverkets sida kanske hargått litet för långt, men om min tolkning av det kommunikationsministern sadeär riktig är jag tacksam för det. Överläggningen var härmed avslutad. Om kommunikationerna till inland 6 § Svar på fråga 1981/82:361 om kommunikationerna tillVästerbottens inland har med hänvisning till SJ:sändring av tidtabellen frågat mig om jag avser att vidta någraåtgärder för att kommunikationerna till inland inte skallförsämras. Jag vill först klargöra att enligt de ramar som riksdagendragit upp är det () självt som fattar beslut itidtabellsfrågor. Självfallet strävar SJ efter att göra sådana förändringar itrafiken som är så bra som möjligt. Därmed ökar resandet och SJ får ett bättreresultat. De förändringar som SJ nu gör vid tidtabellsskiftet i majinnebär också, enligt vad jag erfarit, förbättringar för många resande bådetill och från . På exempelvis förkortas restiden förresenärerna som antalet persontåg utökas. Tyvärr blir det dock ivissa fall någon försämring. Det gäller för resande frånÅdalen till inland, där en anslutning mellan tågen i intelängre passar. Anledningen till ändringen är att trafiken på inlandsbanansnabbats upp samt att det pågår omfattande banarbeten i området. Jag anser att det är angeläget atttågtrafiken i kan förbättras. Härigenom kan göras"rundare", och vi kan få fler människor som väljer tåget. Regeringensvilja att satsa på järnvägen i har också följts upp isysselsättningspaketet , där drygt 82 milj. kr. avsågåtgärder just i denna landsdel - åtgärder som gör att tågtrafiken kan bvggas utoch bli snabbare, bekvämare och rationellare. 15JOHN (vpk): Jag får tacka för svaret. I min fråga konstaterar jag att SJ ändrar sinatidtabeller, så att det inte längre blir möjligt att med tåg, ,ta sig från Ådalsområdet till inland. svarar kommunikationsministernatt det är SJ självt som fattar beslut i tidtabellsfrågor, men att SJsjälvfallet strävar efter att göra sådana förändringar i trafiken som är så brasom möjligt. Det är ett riktigt påpekande att resfiden på kommeratt förkortas efter denna omläggning men att det tyvärr i vissa fall blir någonförsämring. Man måste ändå ställa frågan, om det inte hade Nr144 funnits någon möjlighet att göra dehär förbättringarna utan att försämringar Tisdaeenden inträdde på andra håll. Jag vetinte om det är riktigt att nöja sig med att bara 11 mai1982 konstatera att det blivit enförsämring, när det i själva verket är så att resandet från omöjliggörs. Det kommer ju inte att Om SJs trafik- S ° "" P eftermiddagen från Ådalsområdet fillVästerbottens service iStröm- inland. Alternativet blir då attresa med bil eller, i den mån det är möjligt, I landsvägsbuss - busstrafiken härtror jag är väldigt dåligt utbyggd, och det finnsknappast några busslinjer som passar i det här fallet. Dettastämmer inte heller med vad kommunikationsministern säger i slutet av svaret,nämligen att vi skall försöka få fler människor att välja tåget. dennatabelländring stänger man ju ute dem som kan tänkas åka just med de Jag skulle viljafråga kommunikationsministern om han ändå inte kan tänka sigatt medverka till att rnan undersöker om det finns möjlighet att få fram andralösningar, som inte omöjliggör för människor att åka med de här Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:364 om SJ:s trafikservice iStrömsund har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att den lokala trafikservicen behålls i SJ:s regi iStrömsunds samhälle vid en indragning av persontrafiken på bansträckan . :Regeringen gav SJ tillstånd att lägga ned persontrafiken pålinjen fr. o. m. . Den planeradeöverflyttningen av trafiken fill landsväg gör det möjligt att utöka antaletpersontåg på och att förkorta restiderna för resenärerna där. I beslutet hänvisas till en överenskommelse som träffatsmellan SJ, trafikhuvudmannen, och kommun. Enligtöverenskommelsen kan SJ-biljetter beställas på järnvägsstationen i Ulriksforsoch avhämtas där eller på postkontoret i . SJ:s färdbiljetter skallgälla även i busstrafiken mellan och . Av överenskommelsenframgår också att styckegodset kommer att forslas direkt till och från företag.För privatpersoner kommer ett in- och utlämningsställe att anordnas iStrömsund. Jag vill hänvisa till den överenskommelse som träffatsmellan alla berörda parter. Jag är övertygad om att parterna kommit fram rimlig trafikorganisation, som totalt sett ger samhällsekonomiska vinster. 17 (vpk): Jag får tackaför det svar jag har fått på min fråga. Trafikserviceni har blivit aktuell genom att man skall flytta över persontrafikenfrån järnväg till landsväg på sträckan . Min fråga gällerinte själva överflyttningen av trafiken till landsväg. Det är en åtgärd som kanvara motiverad ur restidssynpunkt, eftersom man kan förkorta restiderna förresenärerna på . Vad min fråga gäller är enbart hur man har tänktsig att ordna den lokala servicen för allmänhet och företag på centralortenStrömsund. Kommunikationsministernhänvisar i svaret till en överenskommelse som har träffats mellan SJ, länetstrafikhuvudman och kommunen. Överenskommelseninnebär i korthet att trafikservicen vid stationen i skall upphöraoch att stafionen skall stängas. Man skall per telefon kunna beställabiljetter i Ulriksfors, och biljetterna skall sedan skickas med posten fillStrömsund för att hämtas där. Av handlingarna framgår också attstyckegodshanteringen skall nyordnas. Godset skall forslas med lastbil frånÖstersund till , detta trots att godståg med vagnslaster ändå gårsamma sträcka på järnvägen och trots att man numera från med hjälp aven entreprenör direkt distribuerar till och från företagen det gods som fraktas- det rör sig om närmare styckegods per dag. Kommunikafionsministernframhåller i svaret att han är "övertygad om" att vinsten med den nyaordningen är ett faktum. Det finns emellertid en part som inte alls har fåttvara med om att utforma den nya ordningen, och det är den berörda personalen.Först sedan allt syns vara slutdiskuterat och klart har personalen blivitinformerad. Den part som av erfarenhet vet hur arbetet bör bedrivas och välkänner till kundernas behov har alltså inte blivit tillfrågad. Bland köpmännen,de övriga företagarna och allmänheten finns ett klart uttalat missnöje. FrånStrömsund utgår nio reguljära busslinjer åt ohka håll. Man kan säga attStrömsund ur turistsynpunkt är inkörsporten till norra fjäll-ochvildmarksområde. Jagkan inte tolka svaret på annat sätt än att kommunikationsministern anser attloppet mer eller mindre är kört, att det hela är klart och att det som ärordnat är bra. Kommunikationsministern tänker tydligen inte vidta någonspeciell åtgärd. Jag får väl kommentera detta med att ortsbefolkningen fårförsöka utlösa en kraftigare opinion för att få behålla servicen i SJ:s regi.Stationsbyggnaden i finns ju kvar, och i den finns goda lokaler,väntsal, godsmagasin m. m. Varför kan man då inte behålla denna service, trotsatt man flyttat över persontrafiken till landsväg? Det är alltidförenat med vissa komplikationer, när sådana här förändringar måstegöras. I det här fallet är ju, som jag nämnde, alla inblandade parter överensom tagen, och då går det rimligtvis litet lättare. Men huruvida den ordningsom man nu skall tillämpa är den Om medicinsk-kirurgisk forsknings inverkan påpatientbehandlingen allenasaliggörande vet inte jag. Man har ju här kommit fram till ett sätt att lösa deproblem som uppstår med anledning av den aktuella förändringen. Skulle det visasig att den nya trafikorganisationen inte fungerar till någorlunda belåtenhetför dem som är berörda, utgår jag ifrån att man får göra de förändringar somerfarenheten visar är erforderliga. Det har hänt . 19 (vpk): Det sistnämnda var ju på sätt och vispositivt, för det gér en öppning så till vida att det antyder att sista ordetinte är sagt i dét här fallet. Om jag tolkar kommunikationsministern rätt,skall man kunna pröva sig fram på andra vägar, om det visar sig att det finnslämpligare lösningar. I detta lägger jag då in att man mycket väl kan tänka sigätt vidmakthålla styckegodstrafik på järnvägen och sedan låta den entreprenör,som f. ö. har rustat sig med nytt fordon för att vara beredd på en ökadgodstrafik, fortsätta att ombesörja godstrafikén inom samhället och även inomregionen. Jag tolkar kommunikationsministerns senaste inlägg som enöppning, och jag hoppas att det också skall leda till en sådan i verkligheten. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1981/82:348 om medicinsk-kirurgisk forsknings inverkan påpatientbehandlingen har frågat mig, dels om jaganser att patienter som ingår i forskningsprojekt skall informeras om att degör så, dels vilka principer jag anser skall gälla vid beslut ommedicinsk-kirurgiska forskningsprojekt där studierna utförs på pafienter. Frågan är föranledd av ett internationelltforskningsprojekt, den s.k. Lud-wigstudien, som pågår vid vissa kirurgkliniker,bl. a. i , och går ut på att resultatet av "olika behandling efterbröstcanceroperation studeras. Samtliga patienter sorri deltar i projektet har opereratsmed samma mtod. nämligen på så sätt att hela bröstet tagits bort. Det har nugjorts gällande ati läkarna inte har "akfivt" informerat om metodenmed s.k. bröstbevarande kirurgi. undersöker f.n. dessa förhållanden vid deberörda klinikerna, bl. a. hur bestämmelserna i 5 § lagen (1980:11) om tillsynöver hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. har tillämpats. I nämnda paragraf sägsätt den som har ansvaret för vården skall se till att patienten fårupplysningar om sitt hälsotillstånd och öm de behandUngsmetoder söm står tillbuds. Det följer av den allmänna läkarinstruktionen att varjepatient skallfå råd och behandling i enlighet med vetenskap och beprövaderfarenhet. forskningsprojektfår givetvis aldrig strida mot denna grundläggande princip. Jag vill också erinra om den av år1964 antagna s.k. . Av den framgår att varjeforskningsprojekt, som innefattar försök på patienter, måste uppfylla högtställda vetenskapliga och sjukvårdsmässiga krav samt granskas från etisksynpunkt. Regionala forskningsetiska kommittéer har inrättats vid samtligamedicinska fakulteter i landet. har dessutom ensärskild delegation för etiska frågor. Jag anser det självklart att patienter skall informeras omatt de deltar i ett forskningsprojekt. Detta är också en förutsättning för attden etiska kommittén skall godkänna ett forskningsprojekt. Jag vill framhålla att en bärande princip i dennya hälso- och sjukvårdslagstiftningen är att vården och behandlingen så långtdet är möjligt skall utformas och genomföras i samråd med patienten. Dettaförutsätter att patienten blir välinformerad. Om medicinsk-kirurgisk forsknings inverkan påpatientbehandlingen 21BONNIE (): Jag tackar hälsovårdsministern för svaret. Det är en känslig fråga bland patienter och uppenbarligenen kontroversiell fråga bland medicinsk expertis huruvida den bästabehandlingsmetoden vid bröstcancer är bröstbevarande kirurgi eller enbehandlingsmetod som tar bort hela bröstet. Den som måste genomgå enbröstcanceroperation har naturligt en ångest och oro över att behandhngen intevarit tillräcklig men också ofta en känsla av att vara stympad om hela- brösteteller brösten opererats bort. När då klinikchefer beslutar att låta resultaten vid en avdessa behandlingsmetoder utgöra underlag i ett forskningsprojekt borde de ha insettatt en information om de olika behandlingsmetoderna skulle ha varit aktiv ochnaturlig till patienterna. Detta med utgångspunkt från de etiska regler somgäller för forskningsprojekt. Dessutom borde information om att behandlingsmetoden ärunderlag för ett forskningsprojekt också ha framförts till patienterna. Detfinns annars i dét här sammanhanget risk för att misstänka attforskningsprojektet styr behandlingsmetoden, vilket självfallet äroacceptabelt. Det är patienternas behov som skall styra forskningen och inteforskningen som skall styra behandlingen av patienterna. I den s.k. Ludwigstudien har informafion fill patienternaom olika behandlingsmetoder inte framförts. Inte heller har patienternainformerats om att de har ingått i ett forskningsprojekt. Detta har självfalletväckt debatt, men bemötts av läkarna i forskningsprojektet med att pafienternanu bara skräms. Ett bättre sätt är att läkarna ger den erforderligainformafionen. Om det nu har blivit någon ändring eller inte på den punkten vetjag inte, och därför vill jag fråga statsrådet: statsrådet beredd att vidtaåtgärder för att få till stånd en ändring i det här avseendet, om patienterna iden s.k. Ludwigstudien inte har fått den information som behövts? nings inverkan på patientbehandlingen att läkarna iLudwigstudien har följt de regler som bör gälla för deltagande iforskningsprojekt? Som jag sade i mitt svar undersöker f. n. exakt vad somhar skett och inte skett i den s.k. Ludwigstudien i . Av denanledningen skall jag inte uttala någon mening om huruvida det har begåttsfelaktigheter eller inte i . Det kommer utredningen, som bör skeförutsättningslöst även i det här fallet, att visa. Jagtycker däremot det är mycket bra att granskar vad som harinträffat. Jag skall gärna säga att det vore fullständigt förkastligt om man pånågot sätt genom bristande information försökt tvinga på kvinnor en operationdär hela bröstet tas bort om metoden med bröstbevarande kirurgi hade varittillräcklig. Och det vore naturiigtvis än värre om man hade gjort det mer avomsorg om ett internationellt forskningsprojekt än av omsorg om pafienten. Jaghoppas att sådana misstankar skall kunna undanröjas genom socialstyrelsensundersökning. Jagkan tillägga att den forskningsetiska kommittén i bestämt har hävdatatt Ludwigstudien i sig inte påverkar beslutet om operationsmetod. Men dettaär f. n. föremål för prövning. Jagvill återigen understryka att i den hälso- och sjukvårdslag som BonnieBernström förhoppningsvis skall vara med om att anta i i början avjuni står det klart och tydligt uttalat att patienterna skall informeras. 23 (): I artiklar i massmedia har kritik mot behandhngen i projektet bemöttsav läkare på så sätt att de har sagt att de inte anser den bröstbevarandemetoden vara tillförlitlig. Men vi anser att patienterna ändå skall hainformation om olika metoder, även om inte alla läkare kan sluta uppfullständigt kring varje enskild behandlingsmetod. Jagtycker att det svar på kritiken som givits i massmedia från de inblandadeläkarnas sida rent ut sagt har varit ledsamt att läsa. Och jag hoppas verkligenatt de tar del av statsrådets svar här i kammaren och förstår att patienternahädanefter skall informeras om olika behandlingsmetoder, i synnerhet ompatienterna ingår i olika forskningsprojekt. För att ingen oklarhet skall finnas vill jag gärna en gång till svaraja på frågan om de patienter som deltar i forskningsprojekt skall bliinformerade eller inte. Det skall de. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar påinterpellation 1981/82:177 om åtgärder mot förväxling av läkemedel har frågat dels vad jag avser att vidta för åtgärderför att komma till rätta med problemet med förväxling av läkemedel via dekommersiella fantasinamnen, dels om jag är beredd att stoppa de kommersiellafantasinamnen och införa namn som är användningsoriente-rade och kemisktbeskrivande. Detfinns ca 2 500 registrerade farmaceufiska specialiteter i , dvs.läkemedel som säljs i tillverkarnas originalförpackning. Ett och sammaläkemedel kan dock förekomma i olika former. Det kan t. ex. finnas både somtablett och som lösning, och det kan också finnas i varierande styrka. Antaletläkemedel är därför mindre och uppgår fill ca 1 800. Internafionellt sett harvi ett förhållandevis begränsat antal preparat. I5 § läkemedelsförordningen (1962:701) stadgas att en benämning på läkemedelinte får vara vilseledande med avseende på medlets sammansättning, verkaneller egenskaper i övrigt och inte heller får kunna leda fill förväxling mednågot annat läkemedel. Enligt praxis bör åtminstone trebokstäver skilja olika namn åt för att ett namn skall godkännas.