prot · G50949 · 1981-12-31 00:00:00 — Men menar attkommunerna, när denna fråga slutgiltigt skall behandlas nästa gång, skall fåvetorätten när det gäller gödslingen i skogen? Om man skall döma avmoderaternas uttalande i reservafion 2, skall ju kommunerna ha vetorätt när detgäller gödsling på . Sedan vill jag bara säga några ord tillsocialdemokraterna, som här gör så stort väsen av att det är kommunerna somskall bestämma och att det är kommunerna som har den rätta känslan för hurdessa frågor skall behandlas. Ja, det vore ju angeläget att få reda på om manfrån socialdemokraternas sida menar att man skall flytta över hela skogsvårdspolitiken,hela skogsvårdsansvaret på kommunerna. Eller är det bara denna lilla detalj iskogsvårdsarbetet som kommunerna skall besluta om? 120 i () replik: tar upp det korta stycke ivår förhållandevis omfattande partimotion som rör tanken om vilket värde detskulle ligga i en samlande lösning för denna frågas behandling vad gäller jordoch skog vid ett och samma tillfälle. Vi har gjort denna fundering därför att vihar den bestämda uppfattningen att en jordbruksminister som skall lägga fram enproposition beträffande de här två huvudfrågorna vid ett och samma tillfällesvårligen skulle kunna hitta en mera samlande lösning än utredningens förslag,såsom det föreligger beträffande skogen och såsom det kan komma att föreligga ifråga om jordbruket. Jag vet ju inte vad detta i det senare fallet kommer attinnehålla. Det torde ligga vissa fördelar i att förfara på det sättet - det ärden enda funderingen. Därför säger vi, , att vi ställer upp påden lösning beträffande tekniken som har föreslagits, nämligen att vi nu skallbehandla skogsfrågorna. Och så gör vi det. Påfrågorna om jag har läst partimotionen och våra reservationer är svaret ja-Om FilipJohansson skulle vilja redovisa sina egna bidrag till de kompromissresonemangsom vi har fört - eftersom de förekom i inledningen till - skulle det säkert intressera kammaren att veta vad lämnat för bidrag till att våra partier skulle komma överens. Med andraord: Ansvarsbördan kanske får en annorlunda och för alla partier riktigbelysning om den redovisningen levereras här och . 121GRETHE () replik; Jordbruksministern frågade mig om det skullevara fråga om en ny federal lagstiftning, för att vi krävde attmyndighetsutövningen skulle överflyttas till kommunerna. Vi vet ju att skogsvårdslagstiftningen står fast. Det ärhär fråga om en speciallagsdftning, som gäller en ytterst liten del avskogsvården. Vi har många andra instrument i skogsvården, som finns iskogsvårdslagen, och de omfattas alltså inte av den lagstiftning som vi skallavgöra . Jag tror inte att det finns någon risk för att det skallbli en tendens mot ökad federal lagstiftning. Det är ju vi här iriksdagen är överens om att i olika frågor flytta över beslutanderätten tillkommunerna. Det har bl. a. nämnts som ett av instrumenten för att hindrabyråkrati och krångel - att lägga besluten nära människorna. Så tycker jag vikan göra också i detta fall, utan att beskylla varandra för att vilja medverkatill en ökad federal lagstiftning i . 122 () replik: Det var rätt intressant att höra att ArneAndersson har läst sin egen reservation. Man kunde inte få den uppfattningen avhans yttrande före middagsuppehållet, då han med mycket stor arrogans ochbestämdhet hävdade att jordbruket hade ingenting med den här saken att skaffa.Har man skrivit ett så pass klarläggande uttalande i sin reservation borde manavstå från sådana yttranden. Sedan tycker han att det kunde vara värdefullt att fådetta behandlat i ett sammanhang. Ja, det må vara hans uppfattning. Jag trorinte att det är särskilt många berörda som tycker på det sättet. Jag tror att det finns en fråga som är av betydligt störredimension än den här frågan. Det kan finnas anledning att i detta sammanhangställa frågan: Om man skulle få en begränsning när det gäller besprutning ochkonstgödselanvändning i jordbruket i det sammanhållna beslut som ArneAndersson åsyftar, kommer då och att vara likagenerösa som de är den här gången, när de säger att de som begär att få sprutai skogen men inte får det skall ha ersättning för att de inte har fått rättenatt spruta? Kommer ni att vara lika generösa när det gäller jordbruket? Detkunde vara intressant att få veta det. Det kan också vara intressant i dessa sparsamhetens dagar,då gör allt vad de kan för att framställa sig som de störstabesparingsiv-rarna, att få svar på frågan varifrån ni har tänkt ta pengarnatill den ersättning som ni ivrar för i reservation 3 och som ni har yrkatbifall till. Är det möjhgen även den här gången genom en höjd skogsvårdsavgiftsom ni vill finansiera utgiften? Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 123ARNE i () replik: Det är lockande att börja från botten ochpåminna om att vi i en partimotion som passerat genom har gjort ettuttalande beträffande skogsvårdsavgiftens höjd, där vi har sagt att så längesom en tredjedel av skogsvårdsavgiften inte utnyttjas är det vår principielltgrundade mening att den bör sänkas från 0,6 fill . Jag begriper mot denbakgrunden inte fråga. När det gäller vårt ställningstagande tillersättningsfrågor inom jordbruket hoppas jag att den uppfattning som viföreträder skall vinna gehör, nämligen att den fastlagda jordbrukspolitikenprecis som den fastlagda skogspolifiken skall kunna fullföljas utan deallvarliga inskränkningar som totala eller näst intill totala förbud kan ledatill. Vi är faktiskt oroade med anledning av det av Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark riksdagenframlagda förslaget om ett fullföljande av det skogspolitiska beslutet,eftersom detta innebär en allvarlig begränsning på området. Skulle motsvarande situation uppstå och haför avsikt att driva en liknande fråga på jordbruksområdet, kommer vi att gåemot också i den frågan. Ett fullföljande av jordbrukspolitikenkräver en förnuftig användning av såväl preparat som handelsgödsel ijordbruket. Är beredd att ställa upp för en sådan inriktning,kan vi kanske vara mera överens i den debatten. Det är alltid något att se framemot. 124FILIP () replik; Jag kan vara överens med iLjung på en punkt. Jag är lika oroad som han. Mest oroad är jag dock övermoderaternas resonemang i dessa frågor. När det sedan gäller skogsvårdsavgiften vill jag barakonstatera att har varit utomordentligt ivriga att åstadkomma vissaåtgärder finansierade med en höjning av skogsvårdsavgiften. Det är det somgivit mig anledning att ställa min fråga. Tredje vice talmannen anmälde attArne i anhållit att till protokollet få antecknat att han inteägde rätt till ytterligare replik. 125 (); Jag hade inte haft för avsikt att ytterligaregå in i denna debatt, men jordbruksministerns svar på Per fråga,huruvida regeringen hade för avsikt att lägga fram ett förslag i enlighet medett eventuellt riksdagsbeslut som följer majoriietsskrivningen ijordbruksutskottet, var så uppseendeväckande att jag är tvungen att kommenteradet. Om vi utgår från den debatt som har förts i dessa frågorfinner vi att vid slutomröstningen majoritetsförslaget i jordbruksutskottet,som alltså är det socialdemokratiska förslaget, kommer att stödjas av nästanhalva antalet ledamöter i kammaren. Enligt beräkningar års valfattades det 4 000 röster för att den grupperingen skulle ha fått majoritet iriksdagen. beslut skulle, om en sådan majoritetsgruppering hadestått bakom det, innebära att man förkastade ett regeringsförslag, framlagt aven regering som stödjer sitt förslag på en dryg tredjedel av riksdagensledamöter. Skall vi döma av de siffror som redovisats i olika undersökningar,är stödet från väljarna betydligt lägre. I det läget förklarar jordbruksministernatt han icke kommer att verkställa beslut i detta ärende. Det finns olika sätt att kommentera detta på, men nogmåste man säga att det är något av regeringsmaktens förfall. Jag skulle ha haftförståelse för en regering, vars statsråd hade förklarat att man ställdeförtroendefråga i detta ärende. Det har icke skett. Därför skulle vi kunna utgåfrån att regeringen accepterade att verkställa ett riksdagsbeslut. gör maninte det. Det är helt uppenbart att man har tolkat parlamentarismen på ettganska säreget sätt. Parlamentarismen innebär ju att regeringen skall hariksdagens förtroende. Skall vidöma efter uttalande, så utgår han från att Nr skall ha regeringens förtroende. Vi får anledning att återkomma i det härärendet. 126Jordbruksministern : Herr talman! Det var ett mycket märkligtinlägg av . Det är ändå så som jag framhöll redan i mitthuvudanförande, att om socialdemokraterna hade haft bråttom med att få igenomsitt förslag kunde de ha gjort som gjorde när de väckte sinpartimotion - de hade kunnat bifoga ett lagförslag. Om de inte hadetillräckligt med tid eller kapacitet för detta, hade det varit fullt möjligtatt låta jordbruksutskottet utarbeta detta lagförslag och även låta lagrådetbehandla det, för att precis i denna stund låta ta ställning till ettförslag som hade inneburit att man antagit lagen. Det är mycketmärkligt att socialdemokraterna över huvud taget agerar på detta sätt i den härfrågan. Dels säger man sig ha bråttom, dels går man omvägen över att kräva attregeringen skall lägga fram lagförslaget, när man själv hade haft möjlighet attgöra det. är ju den myndighet som stiftar lagen. Jag vidhåller vad jag har sagt: Det är fullständigtmeningslöst att regeringen lägger fram ett förslag för ienlighet med det socialdemokratiska förslaget, eftersom det rimligen inte bordeha stöd av någon majoritet i denna kammare. Vi skulle få en ny omgång med nyamotsättningar. Jag föredrar därför att i stället lägga fram en proposition förriksdagen om ett fortsatt förbud. Sedan får vi se efter valet vilkamajoriteter det finns för olika förslag. 127 () replik; Jordbruksministern försöker göra den härfrågan till en tidsfråga när det gäller genomförandet av förslaget. Det varinte med den utgångspunkten som jag tog upp saken och fällde denna kommentar.Jordbruksministern slingrar sig och vill inte ta upp den konstitutionella frågasom aktualiseras när jordbruksministern kommer med förklaringen att han inteskall lägga fram något förslag i enlighet med beslut. Jag hade i det längsta en förhoppning om att det som harförekommit under hand i debatten, liksom litet förstucket, var spekulationer,som skulle visa sig vara felaktiga. Men jordbruksministern förklarade frånriksdagens talarstol att han inte har för avsikt att verkställa ettriksdagsbeslut. Därmed förvandlas denna fråga till en konstitutionell fråga.Och blir detta en diskussion om i vilken utsträckning regeringen är bereddatt uppfylla de regler som gäller för svenskt parlamentariskt liv. Det innebäratt regeringen skall följa riksdagsbeslut , att regeringen skall ha riksdagensförtroende och inte tvärtom. Därför förutsätter jag fortfarande att man tänkerom på den här punkten. För den händelse man inte ämnar göra det finns detnaturligtvis andra metoder att ta upp denna fråga till belysning ur dessaspeciella aspekter. Och det har vi naturligtvis för avsikt att göra. Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 128Jordbruksministern : Herr talman! Jag hävdar fortfarande attriksdagen knappast kan ha någon formell rätt över regeringen i så måtto attriksdagen kan tvinga regeringen att framlägga ett lagförslag. Har jag fel påden punkten och blir övertygad om det av dem som företräder konstitutionen häri , så får vi väl ta upp det till diskussion. Men det skulle vara enalldeles märkvärdig situation som då skulle uppkomma, eftersom en sådanproposition rimligen inte kan ha majoritet bakom sig. Jag vidhålleratt om socialdemokraterna hade haft bråttom med att få igenom detta förslag föratt nu äntligen få en . lugnare period i skogsbruket, då hade det varitlämpligt att man hade haft ett lagförslag i utskottsbetänkandet. Dessutom finnsju möjligheten för socialdemokraterna att motionera och då framlägga ett lagförslag, och isåfallkan riksdagentabeslutet i vår. Det finns alla möjligheter. 129ÅKE WICTORSSON (s) replik: Det märkliga är inte att har orsakatt kräva respekt för de parlamentariska regler som är själva livsnerven i vårdemokrati. Det märkliga är att vi har en minoritetsregering som bygger sinställning på drygt en tredjedel av antalet ledamöter i och somdärutöver hävdar att den har möjlighet att sitta kvar och vägra att uppfyllariksdagens beslut. Det är detta jag finner märkligt, och det måste noteras somett resultat av den senare delen av debatten. 130 i (): Jag avser inte att lägga mig i den sentuppkomna konstitufionella debatten mellan jordbruksministern och ÅkeWictorsson. Däremot vill jag framföra några enkla synpunkter beträffande detbesked som jordbruksministern har lämnat här. Mot bakgrund av att vi har en minoritetsregering är detnågra enkla funderingar som onekligen smyger sig på. För det första: Det naturliga för en minoritetsregering äratt man, innan man framlägger en viktig proposition, förankrar den på så sättbland de icke regerande partierna att den har förutsättningar att antas avriksdagen. Det har underlåtits. För det andra: När propositionen väl är lagd bör manverksamt bidra fill att en sådan samförståndslösning kan uppnås attpropositionen kan föras genom . Det har inte gjorts. För det tredje; Det har lämnats det beskedet i varje fall inte har bråttom att effektuera ett riksdagsbeslut. Det föronekligen tanken till att någon variant av ministerstyre måtte väl detta ändåvara, även om det inte helt sammanfaller med ursprungsvarianten. Jag tycker att detta ger en skrämmande bild av hur maninte bör regera. Det här var intressant. Skall jag tolka ArneAndersson i så, att han också förordar att regeringen lägger fram ettförslag som överensstämmer med det socialdemokratiska och att då ärberedda att rösta för det förslaget? 132 i () replik; Det kan bli svårt för atttolka riksdagsbeslutet annat än när det gäller dess sakliga innehåll. Däremotkan jag omöjligen förstå, varför förutsätter att det inte påproposifionen i vanlig ordning skall föreligga motionsrätt. Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 133 Jordbruksministern : Herr talman!Om utskottets förslag, dvs. socialdemokraternas förslag, vinner kanriksdagsbeslutet bara tolkas på ett sätt. Då är det riksdagsmajoriteten somuttryckt sin mening. Jag har då frågat i om han i så fallär beredd, om jag framlägger en proposition, att stödja det socialdemokratiskaförslaget. 134 i () replik: Självfallet inte - det socialdemokratiskaförslaget är liksom regeringens proposition lika oförenligt med skogsbruketsintressen som det är . För den skull vädjade jag ieftermiddags till att försöka förmå regeringspartierna attstödja det förslag som var fyra partiers gemensammaförslag - det förslaget har hitfills inte kommenterat. Jag haruppfattat att det tyder på ovilja, men har fortfarandemöjlighet att säga att det är hans mening att göra så. Jag har fått besked om hur en proposition som är byggd på detsocialdemokratiska förslaget skulle behandlas av - denskulle bli nerröstad. 136HILDING (): Debatten har genom jordbruksministerns inläggdenna kväll tagit en egendomlig vändning. Det centrala är inte längre vilkametoder man skall använda för spridning av bekämpningsmedel över skogsmark,utan det centrala är om vi skall ha en regering i fortsättningen som sätter sigöver parlamentet eller inte. Hela den debatt som förs leder tillbaka till ett annatårhundrade, herr jordbruksminister - till den tid då det fanns en spänningmellan regering och riksdag och då man förde långa strider om hur långt enregering kunde gå. Jag trodde att även herr jordbruksministern hade godtagitden pariamentariska principen och var villig att ställa sig de beslut riksdagenfattar till efterrättelse. Lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Men, herr talman, jag antar att det saknades ett inslag iherr jordbruksministerns inlägg. Det är ju helt möjligt för ett statsråd ochen regering att förklara att man inte tänker bry sig om vad uttalar -men då tillägga: Vi avgår. 137 (): Jag begärde ordet när debatten tog denkonstiga vändning, för att använda uttryck, som orsakades avÅke Wictorssons mycket - det erkänner jag - egendomliga inlägg. Och situationenblev naturligtvis inte mindre märkvärdig genom att gick uppoch gjorde det uttalande som han gjorde. Jag vill bara i all stillhet påminna om vår författningoch vad den säger i de här frågorna. beslutar om lag, dvs. om vilka lagar som helst.Och det förekommer som bekant att ändrar ganska kraftigt i delagförslag som regeringen lägger. Däremot kan naturligtvis inte riksdagentvinga en regering att lägga fram lagförslag som regeringen ogillar - det ärkonstitutionellt omöjligt och naturligtvis ur moralisk synpunkt ännu meromöjligt Regeringen kan inte gärna åläggas att lägga propositioner med förslagsom regeringen inte vill ta ansvar för. Jag vill gärna fråga vi som sitter i i ett sådant läge skulle kunna utövavår uppgift att granska hur regeringen tagit ansvar. Att det framkommit en annan mening i den här principfrågani kammaren är synnerligen egendomligt. Den situation som såledesföreligger är att socialdemokraterna och står helt tomhänta när vinu skall gå till beslut. Några alternativa lagförslag föreligger inte. Man kan juspekulera i vad som är orsaken till detta. Inte kan det vara svårigheten attskriva en lag. Regeringens lagförslag har sju paragrafer, som är såutomordentligt kortfattade att det vore märkligt om man frånsocialdemokraternas eller sida inte ens med benägen hjälp skulleduga till att skriva sju motsvarande paragrafer. Jag vägrar att tro att maninte kan klara att göra detta. Man har helt enkelt underlåtit att precisera sigi en kontroversiell fråga, därför att man anser det vara politiskt matnyttigt. Jag har, herr talman, velat notera det härförfaringssättet med anledning av och inläggi debatten. I övrigt ansluter jag mig till yrkandena om bifall till reservationnr 1. 138HILDING (): och jag kanske inte skall taöver denna skogspolitiska debatt och göra den till en konstitutionell debatt.Men låt mig ändå få konstatera att på en punkt har helt rätt,och jag vill utnyttja tillfället att instämma med honom där, nämligen när detgäller att beslutar i lagfrågor. Men även på en annan punkt kan jagansluta mig till deklaration, nämligen att en regeringsjälvfallet inte skall lägga fram ett lagförslag som den ogillar. Men omriksdagen gör ett uttalandei en bestämd riktning är det svårt att i en parlamentarisk situation meddemokrati helt enkelt förklara: Jag ogillar detta. Följaktligenhänder ingenting på det här området. Jag ser en fara i att man driver frågandithän att kan besluta vad den vill. Sedan betraktar sig regeringensom så suverän att den följer sin egen vilja. Detta är inte parlamentarism. Detär en återgång till ett 1800-talssystem som åtminstone vi socialdemokrateropponerar oss mot och söm även liberalerna kraffigt har opponerat sig emot. Låtoss hålla fast vid vår parlamentarism! OmAnders inte vill avgå, så har han ändå chansen att fundera litet överdessa sammanhang efter beslut. Lagom spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Anf.139 (): Också jag är, , en varm anhängare av parlamentarismenoch dess funktion. Hur den är reglerad är mycket noga fasflagt i vår grundlag,så det är bara att använda sig av de remedier som finns i grundlagen. Detär riktigt att beslutar i lagfrågor. Men här finns inget lagförslagfrån socialdemokraternas sida att besluta om. Det är ju det som är poängen ihela det här resonemanget. Om socialdemokraterna och hade bekvämatsig att lägga fram ett lagförslag och hade antagit detta, hade detsjälvfallet blivit en lag. Ingen regering i kan sätta sig över denlagen - det är alldeles givet. På samma sätt förhåller det sig om vi ändrar närdet gäller en budgetpost i regeringens budgetförslag. Då får regeringensjälvfallet rätta sig därefter. Men här föreligger inget lagförslag. Härföreligger ett slags befallning från den socialdemokrafiska minoriteten iriksdagen fill regeringen att denna skall lägga fram en proposition som i vissaavseenden går stick i stäv med vad regeringen anser vara nyttigt och lämpligtför riket. I författningen finns det inte inskrivet någon skyldighet förregeringen att göra detta, . Till slut noterar jag också att överens med mig på två viktiga punkter i den här konsfitufionella debatten.Det gör att jag trots alh med förtröstan ser fram emot ett fortsatt samarbetenär det gäller att granska regeringens skötsel av sitt ämbete. 140 (): Jag delar denna förtröstan i mitt samarbete med kan jag följa honom mycket långt. Men i detta utskottsbetänkandefinns ett förslag till Ullkännagivande, och har gjort ett sådanttillkännagivande, då undrar jag om det är politiskt klokt av en regering attlåtsas som om det inte hade skett eller att förklara att man ogillar vad somstår i detta tillkännagivande. har vi ju en regering som inte harmajoritet i . Det betyder att det kan bli en konflikt mellanmajoriteten i och minoriteten, som regeringen stöder sig på. Låtoss, herr jordbruksminister, fundera litet över vad det här betyder. Var inteså djärv att förklara att ni struntar i det här, såvida ni inte är beredd attställa er upp och säga: Följer utskottsmajoritetens förslag, då 10Riksdagens protokoll 1981/82:48-50 Nr 49 avgår jag. Då har man politiskt mod och också rätt att hävda en sådan den mening.Då skulle jag faktiskt beundra jordbruksministern för hans politiska Avdragsreglerför Överläggningen var härmed avslutad. realisationsförlus ter på premieob- Mom. I (avslag på propositionen i förening medantagande av lag om ligationer generellt förbud mot spridning avbekämpningsmedel över skogsmark) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 15 för motion 78 av m, fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 och 3 (förslag till lag om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservafion 1 av m. fl.med 86 röster mot 64 för reservation 2 av i m. fl. 147ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 149 röster mot 86 förreservation 1 av m. fl. 63 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (främjande av en övergång till röjningsmetoder) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 15 för mofion 78 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 18§ Avdragsregler för realisationsförluster på premieobligationer betänkande 1981/82:19 om avdragsregler förrealisafionsförluster på premieobligationer (prop. 1981/82:68). 141 (): Låt mig inledningsvis uttala förhoppningen att debatten i detta ärendeninte skall ta lika lång fid i anspråk som de två föregående. Dendåvarande trepartiregeringens proposition 39 om begränsadkvittningsrätt för premieobligationer var beklagligtvis ett hastverk. Massor avsmåsparare gjorde över stora förluster genom de kraftiga kursfall påpremieobligationer som ägde rum så snart propositionen blev känd. Somexempel kan nämnas att kontantförsäljningen av tredjepremieobligationslån börja'de ; försäljningspriset var 207kr., alltså en överkurs på . Obligationerna såldes snabbt slut ochförsäljningen avslutades formellt . ladespropositionen om avdragsbegränsningar på bord. Därmed försvann helaöverkursen och mer därtill, ett hårt slag för alla dem som kanskebara tidigare i god tro köpt sina obligationer för . ändrade skatteutskottet på moderat initiativ påpropositionen så till vida, att kvittningsrätten mellan reaförluster påpremieobligationer och reavinster vid försäljning av börsnoterade akfier skullefå äga rum även innevarande år. Det är denna kvittningsrätt som budgetministern nu villpermanenta. Detta är självfallet ett steg i rätt riktning, men det beklagligaär att förslaget blott avses gälla premieobligationer utgivna ellerfidigare. Huvudskälet till att regeringen nu vill permanentakvittningsmöjligheten för dessa obligationer är uppenbarligen inte en önskanatt generellt förbättra förutsättningarna för att emittera premieobligationer,utan syftet är att försöka förhindra olägenheterna av skatteuppgörelsen i vårasmellan mittenpartierna och socialdemokraterna.