prot · G50987 · 1981-12-31 00:00:00 — Kan kammarens ledamöter tänkasig hur det hade varit om vi inte hade rört t. ex. anslaget lill idrotten - föratt tala om en stor rörelse - utan låtit det vara oförändrat ? Det ärsant att idrottsrörelsen inte har blivit kompenserad fullt ut för inflafionenshärjningar, men vi har åtminstone strävat efter att göra vårt bästa. någonfing för parfierna -där det är fråga om en betydligt mindre kompensation - är det bara egoism, dåskall man inte göra någonting. Det skall bli intressant att se hur genomtänktoch hur hederligt agerande i den här frågan är. Det finns ettenkelt sätt för dem att bevisa att det här inte bara är opportunistiskt prat.De är inte tvingade att ta ut hela partistödet! Så fill frågan om det kommunala parfistödet. Där har vi den gamlaöverenskommelsen i botten, och meningen är att det generella grundbidraget påriksnivå skall fördelas ut över hela landet och att det skall utgöra detgrundstöd som behövs. Vivet atl kommunerna visat stor uppfinningsrikedom när det gällt att hitta påolika former av stöd till partierna lokalt och regionalt. I en del fall har mannog inte sett alltför noga pä vad lagstiftningen kräver. Det behövsuppenbarligen en ordentlig kartläggning av vad som händer på detta område. Jagtänker t. ex. pä stödet till de politiska sekreterarna - det är ju i praktikenett sätt att ge samma grundstöd till alla partier. Dessasaker behöver ordentligt utredas, innan man beslutar sig för om man skallkonstruera om partistödet. Men en sak som mycket entydigt talar för behovet aven konstruktion med ett grundbidrag och en mindre, rörlig mandatbit är att detunder senare år ute i kommunerna blivit allt vanligare med lokala partier ochsmåpartier. Det går inte att hävda att dessa partier har någon delakfighet iett stort parfis rikskaka! Vimå tycka vad vi vil) om dessa partier, de existerar, och de bör i rimlighetensnamn ha samma arbetsvillkor som andra partier. Detta, hen talman, leder för vårdel till slutsatsen att en sädan ändring av det kommunala partistödet bör kommafill stånd. Men det fordras en hel del utredande och tänkande innan vi är där. Jagkonstaterar att skillnaden i praktiken mellan utskottsmajoritetens ståndpunktoch den moderata reservationen är att anser de motioner besvaradesom majoriteten avstyrker, trots att slutsatserna är desamma! 16 ()replik: säger att det är liten skillnad mellan den moderatareservationen och utskottsmajoritetens skrivning. Skillnaden består däri, herrLindahl, att vi vill ge en klar fingervisning till dem som skall tainifiativ till en utredning av frågan om att utredningen skall inriktas på ettfast grundstöd och en rörlig del, alltså just det som förordas i folkpartietssärskilda yttrande. Där säger man mycket klart att detta är den riktigakonstruktionen. Jag kan inte förstå att man då inte tar steget fullt ut. Det ärju inte en utredning om principerna som behövs utan en utredning om denpraktiska tillämpningen. Principerna för det statliga resp. kommunalapartistödet har diskuterats i ungefär i . Där bör vi väl ändå vetaungefär var vi stär! Därför tycker jag det hade varit riktigare av defolkpartister i utskottet som har denna uppfattning att medverka fill en klarbeställning pä den här punkten. Sedan lalade om opportunism. Det ärnaturligtvis elt mycket enkelt debattrick - någonting annat än ett debattrickär del inte, herr talman. Vad skulle det leda till om ett parti som inte fär igenomsitt förslag vägrar att kvittera ut pengarna? Det skulle leda till att detpartiet försattes i ett betydligt sämre läge än de andra partierna, som juglatt tar emot de här pengarna. Det är klart att det skulle smaka fågel, inte minst förherr parti, om moderata samlingspartiet försvagades pä den härpunkten. Men tanken är ju att alla partier skall följa med i förändringarna,oavsett om stödet gär upp eller ned. Jag känner inle till att partier ute i kommunerna haravstått från det kommunala parfistödet med just den här motiveringen. Där hadeannars funnits chans för många att i praktisk handling visa vad de vill. Principerna för arbetet här i huset är väl ändå att viaccepterar de beslut som fattas - annars tror jag att en och annan som röstatemot högre skatter gärna skulle tillämpa den Lindahlska principen och slippabetala dem av det skälet atl de röstat emot. 17 () replik: I vad gäller den kommunala delen avpartistödet kan jag konstatera att och jag egentligen är överens.Men för sakens skull skall det tydligen ställas till en diskussion. Vi är enigaom den princip som stödet skall utformas efter . Vi är också enigaom, liksom utskottet i övrigt, att innan vi på allvar diskuterar utformningenav stödet behöver vi en kartläggning. Den är etl viktigt första steg för atlkomma vidare. Det finns alltså ingen anledning att blåsa upp någon större stridom detta. Jag träffade tydligen en mycket ömtå när jag sade att ju i handling kan visa att de inte behöverpengarna och att de kan spara pengar åt statskassan genom all inte ta uthöjningen. Det var helt omöjligt för , förstår jag. Jag tror inteatt vi behöver försvaga ekonomiskt för att skada dem. Jag välkomnarAnders i talarstolen en gäng till - det är fillräcklig hjälp. 18ANDERS () replik: Detta är ingenting annat än ett sätt attförsöka komma ifrån debatten. Skall vi spara på partistödet nu eller skall viinte göra del? Skall vi säga nej I till retroaktiva höjningar som har kommittill pä initiativ av regeringspartierna därför att de uppenbarligen harekonomiska bekymmer? I det läget, dä vi diskuterar dessa frågor och då vi frånmoderat håll beklagar att vi inte har fått de överläggningar som behövs och somvi till skillnad från andra parfier har försökt fä till ständ - delär bara att läsa protokoll - drar upp endebatt om huruvida vi skall ta emot det partistöd som utgår eller inte, om viskall avstå från vissa höjningar eller inte. Detta är rent nonsens. Vi ärberedda att spara Om och andra i kammaren också är beredda alt göra det ärdet bara att ansluta sig till värt förslag. Om verkligen anser att partier skall avståfrån saker .som de röstar emot här i kammaren, knäsätter han en helt nyprincip. Då skall jag, herr talman, vid elt annat tillfälle be att få återkommaoch presentera för en rejäl lista på saker som bordeavstå från. 19 () replik: Jag konstaterade baraatt vi för partiernas del har sparat , Det har vi inte gjort förnägon annan typ av organisationer som fär statliga bidrag. 20SVEN (vpk); Planeringen inför höstens val är redan i fullgång. Det gäller nu för de polifiska partierna att komma ut med sina alternativoch program fill medborgarna. Möjligheterna att bedriva upplysningsverksamhetoch ge väljarna den information de har rätt att kräva är i hög grad enekonomisk fråga. Alla politiska medarbetare, oavsett parti, måste rimligenkänna till de starka kostnadsstegringar som följer i inflationens spår. Regeringensmänga s. k. sparpaket har medverkat till att höja kostnaderna för hyror, resor,telefon, porto, papper och trycksaker, för att nämna några poster. Vpk finnerdet inte orimligt att en 15-procenfig uppjustering av partistödet sker. Sedan1977, dä den senaste uppräkningen gjordes, har kostnaderna stigit ätskiUigtmera. I verkligheten är det fråga om en neddragning av stödets realvärde,vilket också har framhållits av föregående talare. Då frågan om partistöd principiellt avgjordes i december1965, motsatte sig högerkrafterna att detta stöd skulle utgå. vill man genomden föreslagna prutningen spara in mindre än en Uondels promille av statsutgifterna.Anders sade att de andra parfierna tydligen har problem med sin ekonomi.Har inte samma problem? Måhända förlitar sig tillkompensation via det traditionella stödet frän välbärgade skikt i landet.Dessutom har SAF bedrivit valkampanj för högerkrafterna. Det bjuderman på. SAF var tidigare en seriös förhandlingsorganisafion somägnade sig ät att slå vakt om de anslutna företagarnas intressefrågor. Medfiden har denna organisafion mer och mer fått karaktären av politisktöverparfi. Man drar sig inte för att tala om att socialism hotar. Man gär ut ivåldsamma kampanjer mot löntagarfonder, som man säger är identiska medsocialism. Man går således ut i polifiska kampanjer. Enligt Veckans Affärerkommer detta knappast att kosta mindre än 20 milj. kr. Kan man, herr talman, undgå att tala om draghjälp åtmoderata samlingspartiet i sammanhanget? Måhända döljer sig här förklaringentill att har råd att avstå från den relativt låga förstärkning avpartistödet som det är fråga om. Kommunisterna, som varken kunde räkna med miljonbidragfrån näringslivet eller från de stora intresseorganisationerna, biträdde 1965förslaget om partistöd.Vi ansåg att det var ägnat att skapa ett större mått av rättvisa partiernaemellan dä det gällde opinionsbildningen. Lät mig, herr talman, i korthet kommentera frågan om detkommunala parfistödet. Kommunaldemokratiska utredningen har i sitt betänkandeFörtroendevalda i kommuner och landsfing närmare redogjort för det kommunalapartistödets positiva effekter från kommunaldemokratisk synpunkt. Beträffandefördelningen mellan partierna av stödet gäller den lag som stadgar att stödetutgår med samma belopp för varje mandat i fullmäktige. Här finns en vissskillnad i förhällande fill del statliga stödet. Varje parti, oavsett storlek,har utan tvivel i stort sett samma kostnader för exempelvis utskick fillhushållen av valprogram och valsedlar. Ytterligare ett skäl till att man bör pröva en uppdelningav det kommunala stödet i ett grundbelopp för kanslistöd och ett annat beloppsom står i relation fill partiets styrka är den växande andelen poströstande.Det gör att de olika parfierna måste presentera sina alternativ och dela utsina röstsedlar i mycket god tid. Poströstningen börjar ju redan i slutet avaugusti. Det kräver alltså utsändning av valmaterial. kunde man kanskeavstå från detta, men numera är ett parfi som inte har denna möjlighethandikappat. Jag menar alltså att nya skäl har fillkommit för att pröva enuppdelning av det kommunala stödet i dessa två olika belopp. De politiska sekreterarnas funktion är högstnödvändig, om en partigrupp - liten eller stor - skall ha rimlig möjlighet attbevaka alla de mänga och ofta komplicerade frågor som behandlas av kommuner ochlandsting. regler och en tydlig lagstiftning är påkallad för att skapanågot så när jämlika förhållanden och förutsättningar. Vi noterar härvid såsomposifivt att kommunaldemokratiska kommittén inom en relativt nära framtidkommer att redovisa sina överväganden i frågan. Det måste anses högstotillfredsställande att sädana nödvändigheter som adminislrafiv hjälp ochpolitiska sekreterare i kommuner och landsting inte har klart stöd i gällandelag. Vi tolkar emellertid utskottets förslag och skrivning sä,att man är beredd att biträda kravet på en översyn även av det kommunalapartistödets konstruktion. Att en sådan prövning kommer fill stånd eftersedvanliga förhandlingar mellan partierna anser vpk angeläget. Med det anförda, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan pä samfliga punkter. 21ERIC REJDNELL (fp): Man talar om byråkrati i olika sammanhang,men betänkande nr 18, som vi nu behandlar, anser jagandas byråkrati i sin prydno. Utskottet har inte kunnat ge en klarmeningsyttring om det statliga grundstöd till landstings- och primärkommunernasom krävs i flera motioner. I stället talar man om att frågan måste ytterligareutredas för att man skall kunna klarlägga vilken omfattning de offentlgastödåtgärderna pä skilda nivåer inom de olika partierna har. Alla vetatt de polifiska partierna har vissa grundkostnader, som i princip är lika för alla. Vad vi ivåra mofioner har begärt är att lagsfiftningen ändras så att det blir möjligtäven för landsting och primärkommuner atl utge dels ett grundbelopp lika föralla partier, dels etl belopp i relafion antalet mandat. Delta är etträttvisekrav. Varförvill då utskottet inte ta ställning denna viktiga fräga? Jag kan inteförstå annat än att minoriteten i utskottet har bromsat och att majoriteteneftersträvar ett enigt utskott. Kommer då del största partiet någonsin att sägaja fill detta rättvisekrav? Tillät mig, herr talman, att tvivla på den saken.Man vill ju inte införa samma bestämmelser eller, låt oss säga, sammamöjligheter till bestämmelser som gäller för . gär de mestapengarna till det socialdemokratiska partiet, och det är i och för sig riktigt,eftersom det är det största partiet. Men samtliga partier har, som sagt, istort sett samma grundkostnader. Därmed fär socialdemokraterna elt klartekonomiskt förspräng. Saken görs inte bättre genom att man lill partiet kollekfivanslulermedlemmar, vilka inte delar partiets politiska uppfattning men väl därigenomfär stödja partiet ekonomiskt. Detta är ingen rättvisa, men det största partietlar glatt emot mer pengar än det rimligen borde göra. Dekommunala partistöden kan i vissa fall vara så låga som några permandat. Detta betyder i praktiken att små och medelslora parfier kommer i enklart sämre ställning än det stora partiet, som dess värre ofta harpartibeteckningen s. Folkparfiets representanter i konsfitutionsutskottetförklarar i ett särskilt yttrande att vi inom står fast vid vårprincipiella ståndpunkt att en konstruktion med en fast del - grundstöd - ochen rörlig del är en riktigare ordning än den nuvarande. Jag vill gå ett steg längre och yrka bifall till våra motioner1980/81:1507 och 1981/82:886, som innebär att lagstiftningen angående detkommunala partistödet ändras så att stödet utgår med dels ett grundbelopp likaför alla representerade parfier, dels ett belopp i relation lill antaletmandat. och hans parfi tycks dela vår uppfattning i den här sakfrågan, sådet finns kanske möjligheter att många kommer att stödja yrkandet. Enhöjning av parfistödet har fidigare här i debatten förklaratsig vilja ta emot och behöva. Ja, , det kan jag förstå - menkan då förstå att partistödet ocksä för de mindre partiernaär, som säger, av avgörande betydelse för dessa parfier?Tänk, om ocksä hade velat ställa upp pä en rättvis fördelningav partistödet! Somsagt, jag yrkar bifall fill våra mofioner 1980/81:1507 och 1981/82:886, som ärlikalydande fast avlämnade i följd. Idetta anförande instämde , och (alla fp). 22SVEN-ERIK (); inledde sitt anförande med attvisa sig allmänt missnöjd med skrivning i betänkandet.Jag funderade länge på hur det borde se ut för att tillfredsställa EricRejdnell. Avslutningsvis fick jag dock klart för mig vad han var ute efter,nämligen bifall till sin egen mofion. I och för sig är det naturligtvis både fullt riktigt ochvällovligt alt man här i kammaren yrkar bifall till sina egna motioner och tarstrid om dem. Det är bara en sak som jag skulle vilja fästa på. Vad utskottet har sagl är att frågan om det kommunalapartistödets konstrukfion bör prövas inom ramen för en allmän översyn avpartistödet, och det bör föregås av överläggningar mellan de politiskapartierna. Därmed borde egentligen vara belåten, men han äralldeles övertygad om att hans egen motion rymmer hela problemet och problemetslösning. Jag skulle dä vilja föreslå att som lämpliglitteratur ta och läsa partistödsutredning. Det gällerfakfiskt bara 60 sidors läsning. Där beskrivs problemen med att hitta enkonstruktion av det kommunala partistödet som är både rättvis och möjlig attefterleva. Jag gratulerar alltså till en intressantläsning . Den borde ge honom litet bättre insikt i hur problemetegentligen är beskaffat. 23 (); "adresserade" sigsärskilt till mig, men nog har observerat att bakom detbetänkande har avgivit står samtliga ledamöter utommoderaterna. Jag rekommenderar honom därför att ta ett samtal med de tvåfolkpartister som har satt sitt namn under majoritetsbetänkandet, . 24 .SVEN (vpk): tolkademitt inlägg så att det skulle innebära att vi stödde den motion som hantydligen puffar för. Så är inte fallet. Jag vill återigen upprepa vad jag sadei mitt inlägg. Visserligen är vi medvetna om att det finns anledning att prövafrågan om det kommunala partistödet, men vi accepterade ju att de nyaregler som behöver prövas får bli föremål för ytterligare överväganden ikommunaldemokratiska kommittén. Vi accepterade också utskottets yttrande om skulle låta se över hela denna problemafik och sedermera komma med etlförslag till åtgärder. 25ERIC REJDNELL (fp); Det väsentligaste för mig är inte, Sven-ErikNordin, att få bifall fill den motion som vi har skrivit, utan att vi får enrättvis fördelning av partistödet. Det hade vi kanske kunnat få om vi iutskottet hade fått bifall till den motionen. Jag har faktiskt läst partistödsutredning, så jagbehöver inte ägna kvällen åt den, . Men,, varför är det svårare att fördela kommunalt partistöd änstatligt partistöd? Det kan man kanske fräga sig. Ökningen per mandat ärliktydig med ett procentuellt påslag. Men den principen stödersocialdemokraterna i regel inte i andra sammanhang - ta lönerörelserna t. ex.!Då heter det att man vill slå vakt om de svaga i samhället. vill man däremotsko sig pä de mindre parfiernas bekostnad och stärka sin ekonomiska ställninggentemot dem. Jag kan inte förstå logiken i det resonemanget. Defolkpartisfiska ledamöterna i utskottet har vidare salt sina namn under detsärskilda yttrande som är fogat till utskottets betänkande. Det kanske vore avvärde för att observera även detta. Slufligen,, är det tydligt att vi är överens i sakfrågan, men det gårvisst ändå inte att stödja denna, på grund av att förslaget kommer frän ettannat polifiskt häll. Anf.26 (): Nej, ett bifall till motion löser inle problemet. Färjag också ge det rådet att tänka över det gamla talesättet attrepetition är inlärningens moder. Det skulle nog behövas att han läste på dethär en gång till. I utredningen diskuteras en mycket vikfig fråga, nämligen hurman skall lösa de problem som uppstår ifall partierna börjar dela upp sig i fraktionerför att på det sättet mjölka åt sig ett större kommunalt partistöd än vadavsikten ursprungligen har varit. Det har också hänt en del andra saker, och nukommer jag med en litteralurhänvisning fill; Läs kommunaldemokratiskakommitténs betänkande Förtroendevalda i kommuner och landstingskommuner! Därbeskrivs, som vi har påpekat i anförandena tidigare, problemen med attkommunerna överträder nu gällande lag genom att ge bidrag fill politiskasekreterare, genom att ge bidrag till kanslilokaler osv. Detta är en mycketstörre problematik, som berör mycket djupare frågor än blott och bart krav påatt stöd skall utgå dels med ett grundbelopp, dels med ett belopp i relationfill antalet mandat. Den Rejdnellska motionen täcker inte hela problemområdet. 27 (): Jag skall väl dä gå i svaromål mot magister Sven-ErikNordin. Jagvill upprepa frågan även till honom: Varför är del svårare att fördela ettkommunalt partistöd än elt statligt? Jag vet att det har bhvit svårare på grundav alla de komplikationer som har fillkommit. Utvecklingen med bl. a.införandet av de politiska sekreterarna är ju en följd av atl man inte harkommii lill skott här när det gäller beslut. Skall man stapla problemen framförsig i stället för att försöka lösa dem, får vi aldrig nägon lösning på det nuaktuella problemet. Då kommer klyftorna atl växa allteftersom krontalen permandat ökar och någol grundbelopp icke är infört. 28 (): Med anledning av inlägg vill jag bara uttrycka denförhoppningen för kommande akfiviteter på detta område att man inom folkpartietsamordnar sina ansträngningar för att uppnå reformer. Det skulle kanske ledatill att vi kom någonvart. Det gör dess värre inte yrkande ombifall till motionerna som representanter i utskottetöver huvud taget icke är beredda till några konkreta åtgärder på detta område. Dettaär, herr talman, en enkel förhoppning inför behandlingen av dessa ärendenkommande år. 29 (): Jag vill gärna ge det betyget att han är läraktig. I sittsenaste inlägg medgav han att problemet är betydligt mer komplicerat än detframställs i hans och motion. Nupågår det, , en kartläggning av denna problemaUk. När den ärfärdig, får vi komma skott. Jag ser dock framför mig problem'med attkonstruera bestämmelser som är både rättvisa och möjliga att efterleva, men detfår vi hjälpas åt med. Anf.30 (): Jag vet inte om jag uttryckte mig så, att problemet är komplicerat. Jagvill i så fall, , rätta det till att problemet har blivitkomphcerat, eftersom ingenting har hänt. Överläggningenvar härmed avslutad. PunktA 1 (det statliga partistödet under innevarande budgetår) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 66 för reservation 1 av m.fl. PunktA 2 (det statliga partistödet under /83) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 65 för reservation 2 av m.fl. PunktB (det kommunala parfistödet) Reservation3 av m.fl., som ställdes mot utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motionerna 1980/81:1507 och1981/82:886 av och , antogs fillkontraproposifion. Utskottetshemställan bifölls med 246 röster mot 66 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 6 § Förkortning av tiden för extra val Föredrogs konstilufionsutskottetsbetänkande /82:19 om ändring i vallagen, m. m. 1981/82:83). 31 (); Jag har ingen reservalion till utskottetsbetänkande och kommer således inte att yrka bifall till något annat änutskottets förslag, som ju är enhälligt. Jag har begärt ordet, herr lalman, dels för att markeraatt jag inte tillhör detta förslags främsta försångare, dels för alt göra någraallmänna reflexioner kring de frågor som har gjort att del här förslaget nu harlagts fram. En del av del jag har att säga har utvecklats närmare i motionersom jag tillsammans med parfikolleger väckt under den allmänna motionsfiden mensom skjufits för behandling fill hösten. Den debatt som initierade det lagförslag som behandlasuppkom i samband med regeringsombildningen . Ropen pä extra val -eller nyval, som man föredrog att kalla det - skållade högt. De ivrigaste gickt. o. m. så långt att de krävde att man i stor hast skulle ändra vallagen såatt det eftertraktade extra valet skulle kunna hållas med kort varsel. Inleminst detta krav på en snabbförändring av vallagen tyckte jag var djuptoroande, vilket jag talade om här i kammaren och i tidningsartiklar. För migvar det självklart alt det, när den politiska debatten hettar fill, är särskiltviktigt atl lagstiftning som är av grundläggande betydelse för demokrafinligger fast. Vallagen tillhör inte den kategori av lagkomplex som man iupphetsat tillstånd bör hugga in på, för all med dess hjälp fillgodosekortsiktiga partipolifiska mofiv. Del var ju detta det gällde, som vi alla vet,om vi skalar bort retoriken som förekom den gängen. lugnade de värsta hetsporrarna ner sig, och det kominget krav i utskottet på etl utskottsinitiafiv, vilket jag ett slag hadeväntal. Men den debatt som då fördes gör att man kan fråga sig om vallagen hardet skydd som den behöver ha, ifall det skulle komma liknande ellerandra krav på snabba förändringar. Vad man bör överväga är enligt min mening ominte åtminstone vissa delar av vallagen bör ges grundlagsskydd, som engardering mot liknande framstötar i hastigt mod. har vi efter sedvanligt utrednings- och remissarbeteett förslag om särskilda bestämmelser för extra val. Tanken är att tiden mellanbeslut om val och valets genomförande skall kunna vara kortare än vad somhittills varit möjligt. Denna förkortning har man fått fram genom att pressatiderna för de olika momenten i valförberedelserna. Personligen är jag någottveksam lill om det är möjligt att hålla de minimitider som anges iförslaget. Det förutsätter att allt klaffar till hundra proceni, och fiden förpartiernas nomineringar blir utomordentligt knapp. En viss trygghet tycker jagdock ligger däri alt den regering som bestämmer när valel skall ske intebehöver hälla sig till minimitiden. Den gamla grundregeln om all valel skallhällas kvarstår. Hur stor del av denna tidsfrist som kommeratt Förkortning av tiden för extra val Förkortning av tiden för extra val slå till förfogande bestäms således från fall till fall.Jag misstänker att det skall mycket till, innan en regering satsar päminimitiden.