prot · G50976 · 1981-12-31 00:00:00 — och byggforskningsrådet kommer enligl vadjag har erfarit att skyndsamt studera denna fråga. Myndigheterna räknar med attinom ha tagit fram underlag som skall göra det möjligt att la ställningtill om användningen av vissa golvspackel bör begränsas. 20KARL-ERIK HÄLL (s): Jag vill förslås tacka för det svar jag harfåll, men jag måsle också skynda mig att säga att jag är litet besviken påinnehållet. Den golvmassa som jag har omnämnt och som man använt viduppförandel av vår förvallningsbyggnad uppe i - och som allaberörda och inkopplade experter bedömer med mycket stor sannolikhet varaorsaken lill de skadeverkningar och sjukdomsfall som vi har fått i släptågsedan byggnaden togs i bruk - används nu i allt fler byggen och har använts imånga byggen, där liknande svårigheter har uppställ. Jag har fått reda pä att man utreder sådana här fall påandra ställen, i utanför , i och i . Alla serut att stå lika frågande som vi till vad besvären egentligen beror på. Ännu haringen av alla anlitade experter och forskare kunnat ge oss besked om vad viskall göra åt det här eländet. Statsrådet kan inte göra vad jag bad om, nämligen altstoppa användningen av golvmassan till dess man har fält klarhet om vilkaskadeverkningar den har. Jag förstår att det kan vara svårt atl göra del. ärdel i alla fall på del sättet att man, medan undersökningarna pågår, byggervidare och lägger allt fler golv med den här typen av golvmassa. I Skellefteåbygger man exempelvis en förvaltningsbyggnad som är mångdubbelt större än denvi har byggt i , och där används samma material. Jag måste beklaga atlinle byggföretagen är litet försiktigare med användningen av den här typen avgolvmassa till dess utredningen - förhoppningsvis - ger klarhet i vad som ärorsaken lill besvären. Jag skulle gärna vilja höra om departementet har haftnågon kontakt med byggföretagen om den här historien, eftersom svaret gerbesked om att man är oroad över utvecklingen. Låt mig också säga att vår förvaltningsbyggnad i likna en vetenskaplig institution mer än en förvaltningsbyggnad. Därträngs nu forskare från FOA och Kungl. tekniska högskolan i . De tarfler och fler prover, som skall utvärderas. Allt detta tar läng lid. Undertiden stiger kostnaderna för kommunen till miljonbelopp, och ännu vet vi inteett dugg om vad för slags åtgärder vi till slut måste vidta och inte hellervilka kostnader vi slutgiltigt stannar vid. Därför vill jag fråga om intestatsrådet har någon kommentar vad gäller de kommunala kostnader som kan uppståi sammanhanget. Jag vill lill sist fråga: Om det slutgiltigt blir klartatt del är den berörda undergolvsmassan som är orsak lill bekymren, vad kan dåstatsrådet ställa för åtgärder i utsikt för att förhindra ett återupprepande? Om förbud mot användning av vissa byggmaterial Jag tycker atl i sin fråga larupp en problematik som är svår och som innebär en konflikt. Han säger att vihar experter, som tror atl orsaken lill olägenheterna är dettabyggnadsmaterial. Det är däri hela frågeställningen egentligen ligger. Å enasidan är det naturligtvis etl problem, om det visar sig atl farhågorna ärbefogade - alt det här byggmaterialet medför någon form av sanitär olägenhetför de människor Om förbud mot användning av vissa byggmaterial som jobbardär och för byggnaden . Å andra sidan kommer det givetvis alt medföraproblem, om man utan ordentligt sakunderlag förbjuder materialet, med deåterverkningar del har på sysselsättningen och för de företag som görprodukterna. Det är just det som är den slora konflikten. Därför är det, som jag ser det, synnerligen viktigt att vifär underlag för ställningstagande för att fastställa gränsvärden eller andraregler, som vi inte alls är främmande för att fastställa - om olägenheterkonstateras. Vi har självfallet haft kontakt både med byggföretag ochmed experter av olika slag. Vi har inte hittat experter som säger sigvara sä klara i sitt ståndpunktstagande att de anser att vi börstoppa produkten. Å andra sidan har också byggföretagen loval att se päproblemet. Det är ju klart atl del finns en möjlighet atl användaandra material, även om det i vissa fall ställer sig dyrare. 22 (): Jag vill gärna tacka för det beskedet. Jaghar anledning att tro att statsrådet får infria sitt löfte om attstoppa användningen av golvspackel. Jag är också medveten om att det är stor skillnad mellanatt tro och att veta, men så långt har man ändå kommit vid de undersökningarman gjort uppe i att man samstämmigt konstaterat alt den golvmassasom där används och som används pä mänga andra ställen innehåller bakterier somförorsakar sjukdomssymtom. Det räcker för atl konstatera att man måste sättastopp för användningen av den typen av massa. Jag ser nu att vi inte kan klara det . Det somoroar mig är att det kommer atl la uppskattningsvis . Jag utgår ifrånatt också det är en något optimistisk uppskattning. Det skulle som värst kunnainnebära att det i står en förvallningsbyggnad för i runt tal 20milj. som inle kan användas. Ett stort antal anställda har fått lämnabyggnaden för att de blir sjuka av att vistas där, och vi kan inte inom etthalvår få någon hjälp och vägledning när det gäller att avgöra hur man skallåtgärda detta. Det var därför jag frågade om statsrådet måhända hade någonliten kommentar till den kommunalekonomiskt ytterst besvärliga situation somkan uppstå i och kanske också på andra ställen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisades 1981/82:8 till näringsutskottel 8 §Anmäldes och bordlades 1981/82:94Transpon av farligt gods 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:253 av () fill kommunikationsministern om tågtrafiken mellan och : Tågtrafiken mellan och är utsatt försvära störningar. Förseningarnaär besvärande, och antalet sittplatser räcker ofta inte till. Dessutomär informationen i samband med tågförseningarna ofta obefintlig Mol denbakgrunden vill jag fråga kommunikafionsministern: Vilkakortsiktiga och långsiktiga åtgärder kommer att vidtas för atl förbättrasituationen för tågpendlarna mellan och ? 1981/82:254 av () till industriministern omavvecklingen av NCB:s verksamhet i : Företrädare för alla parfier harsagt, att om en avveckling av ett företag måste ske, så skall det ske i socialtacceptabla former. I NCB i sker nu en nedläggning av cellulosa- ochpappersfabrikerna. Arbete för de friställda finns inte på orten, och de allrasämst ställda är den äldre arbetskraften. NCB vägrar att ta hänsyn till deäldre och deras försörjning till dess att de när pensionsåldern genom t. ex.ett avgångsvederlag eller lön under några är. Jag vill mot bakgrund av vad som sagts och av all statenär största aktieägare fråga industriministern: Vill industriministern medverka till att avvecklingen avNCB:s verksamhet i sker i socialt acceptabla former och vidta sådanaåtgärder att de äldsta arbetstagarna blir ekonomiskt skyddade fram tillpensionsåldern? 1981/82:255 av () till jordbruksministernom skärpta regler för avgasrening: Trafiken är den störstakällan till luftföroreningar i . - vår främstamiljövårdande myndighet - meddelade föreskrifter om avgasrening förbensindrivna bilar. Bilindustrin besvärade sig till regeringen över förslagetUll föreskrifter och enligt tidningsuppgifter har regeringen fattat beslutom ändring i naturvårdsverkels förslag. Beslutet skulle innebära att, ombiltillverkare begär del, skärpt avgasrening inte behöver verkställas förrän1985. Med hänvisning till det anförda ställs tilljordbruksministern följande fråga: Villjordbruksministern redogöra för orsaken till att skärpta regler för bilarnasavgaser skall fördröjas ? 10§ Kammaren åtskildes .