prot · G50958 · 1981-12-31 00:00:00 — Det finnsframsynta företagsledare som tycker att det här materialet är bra och somfinner det lämpligt att många tusental människor runt om i landet studerar det- på arbetstid, men huvudsakligen , . De allra flestacirklarna i ABF bedrivs på fritid - kom ihåg det! Om åtgärder mot viss politisk studiecirkelverksamhet Först vill jag till , somefterlyste ett besked i sitt första inlägg, säga att det är en oskriven regelsom studieförbunden centralt officiellt bekänner sig till, att när ett annatpartis uppfattning refereras skall det ske på ett sådant sätt att det kangodtas av det partiet. Det har också efterlysts ett uttalande av mig om detspeciella studiematerial som föranlett denna debatt. Om jag gjorde ett sådantuttalande skulle jag få lov att uttala mig om likartadestudiematerial från andra studieförbund som producerats i samarbete med andrapolitiska partier. Jag kan inte tillmötesgå detta önskemål, och det finnsåtminstone två skäl till att jag undviker att göra något sådant uttalande. Om åtgärder mot viss politisk studiecirkelverksamhet Det ena är att arbetsdomstolen kommer att avgöraett mål som avser frågan, om det nu omdebatterade studiematerialet och destudier som bedrivs med det som utgångspunkt är studiematerial och studier avdet slag som avses i studieledighetslagen och som bör berättiga till ledighetfrån arbetet. Jag bör självfallet inte föregripa arbetsdomstolensprövning av denna fråga. Men lika viktigt är att det inte är vare sig regeringens,, eller centrala sak attbedöma innehållet i det studiematerial som studieförbunden använder i folkbildningsarbete.Ansvaret för den bedömningen vilar på studieförbunden själva. Utan att bedöma vare sig ABF:s studiematerial eller motsvarandematerial producerat inom andra studieförbund har jag dock känt mig oförhindradatt citera både ur folkbildningsutredningens enhälliga betänkande och ur denproposition som gett sin anslutning till i det citeradeavsnittet. Det är nödvändigt att vara klar över att diskussionen rörtvå olika frågor. Den ena frågan är vilka principer som gäller och som skallgälla för det folkbildningsarbete som skall berättiga till statsbidrag. Defrågor som ställts till mig har särskilt dragit uppmärksamheten tillstudieförbundens ansvar för att folkbildningen inte används i tjänst åtensidigt partipolitisk propaganda. Den andra frågan är vilka regler som skall gälla förledighet för studier och för att studiestöd skall utgå. Det är en annan sak,men det är alldeles tydligt att svaret på den frågan är beroende av i vilkenmån studieförbunden visar respekt för kravet att den tillåtna och önskvärdaprofileringen av studieverksamheten inte får innebära att saklighet ochsträvan efter allsidighet åsidosätts. Det är min uppriktiga förhoppning att vad som kan behövagöras för att folkbildningsarbetet i praktiken till fullo skall svara mot deberättigade förväntningarna i detta avseende skall göras av studieförbundensjälva. 39MARGARETA (): Jag skulle vilja fråga om hantror att vi tar ur krisen genom att ytterligare urholka produktiviteteni våra industrier. Jag vill sedan upprepa vad jag har sagt: Viifrågasätter inte att kurserna anordnas, men att kurserna anordnas under betaldarbetstid kan vi inte tycka är riktigt. Det är något nytt som har kommit in,och det är det som vi vänder oss emot. Detta är faktiskt inte utan kostnader och bekymmer förföretagen - det har jag berört också tidigare. Det är mycket bekymmersamt attfå ersättare till industrin. Jag tror att det blir svårigheter som inte kommeratt bidra till att lösa den kris vi har. 40 (): Jag ber att först få säga att jag sättervärde på utbildningsministerns senaste, klargörande inlägg. Sedan vill jag säga till att jag och allaandra självfallet uppskattar att socialdemokraterna studerar politik och attalla andra som sysslar med och är intresserade av politik gör det. Jag läste i någon undersökning för sedan att ju merman kan om löntagarfonder, desto mer skeptisk blir man till dem, så studier kanhär ha ett värde som jag uppskattar mycket. Allra sist: Mot bakgrund av det citat somutbildningsministern läste upp ur folkbildningsutredningenvill jag bara ställa en fråga rakt på sak till ; Anser den frågan kan besvaras med ja eller nej - att det aktuellastudiematerialet är sakligt? Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1981/82:173 om järnvägstrafiken till har med hänvisning till attmotorvagnarna på linjen kommer att bytas ut mot lokdragnatåg frågat mig om jag har några planer för att möta denna för bl. a. Blekingenegativa utveckling av järnvägstrafiken. Först vill jag klargöra att enligt de ramar som riksdagendragit upp för är det SJ självt som fattar beslut itrafikfrågor. Självfallet strävar SJ efter att göra sådana förändringar itrafiken som är attraktiva för de flesta resenärer och ger största möjligaresultatförbättring. Som exempel kan nämnas att med den planeradeförsöksverksamheten med snabbtåg kommer SJ att utveckla trafiken påmatarbanorna till huvudnätet och på de svagt trafikerade bandelarna.Sammantaget kommer detta att ge förbättringar för tågresenärerna i praktiskttaget hela landet. När det gäller bandelen går i dagtrafiken både med loktåg och med motorvagnar, s. k. kameltåg. SJ har på grundav vagnskador och det lilla antal motorvagnar som finns kvar endast kunnatköra två fullständiga motorvagnsset per dag. Tågresandet har även i ökat betydligt, vilket ärglädjande. Detta innebär dock att kapaciteten behöver ökas och att uppehållenbehöver förlängas. För att klara trafiken har SJ ansett det nödvändigt med enny trafikuppläggning. De motorvagnar som går på sträckan är gamla och liderav betydande driftstörningar. De kommer därför att ersättas av lokdragna tåg. Jag anser det viktigt att järnvägstrafiken kan förbättrasmellan och . har också regeringenbeslutat om att en linjeomläggning på sträckan skallsättas i gång så snart som möjligt för att ge arbetslösa i regionen arbeteunder vintern. Jag ser detta som ett första steg mot en ordentlig upprustningav banan. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 42 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaretpå min fråga. Han har bemödat sig att vara positiv i svaret, och det ärbra. Det är också bra om han har rätt, men tillåt mig att vara något skeptisk. Vi riksdagsledamöter fick omkring månadsskiftetnovember-december en stor, med många färgbilder vackert utstyrd bok från SJ.Där presenterade man långtgående planer på att med jätteinvesteringar förkortarestiden mellan våra tre stora städer och industricentra. Det finns anledningatt fråga: Är det här det rätta projektet att satsa miljoner på i dagensbudgetläge? Finns det ett så starkt behov att förkorta restidenStockholm-Göteborg och ? efter det att vi fick den här boken från SJ,kunde man läsa i tidningarna att motorvagnstågen som trafikerar linjenMalmö-Karlskrona börjar bli nedslitna och att SJ skall sätta in annan materiel.Det är en åtgärd som kommer att förlänga restiden på den bansträckan. Vi är, både och jag, väl medvetna omBlekinges svårigheter just . Industrisysselsättningen sjunker hastigt,människorna flyttar från länet och svårigheterna att få ny industri till länetär utomordentligt stora. Bra kommunikationer är en viktig förutsättning för att viskall kunna ha någon chans i konkurrensen. förbättrar man förutsättningarnaför de stora industricentra och försämrar bl. a. för . Jag tyckerinte att det här är tillfredsställande. I årets budgetproposition har jag funnit två meningar somhar anknytning till det vi nu diskuterar, men jag förstår inte riktigt vad deinnebär. Jag skall citera de två raderna: "Jag förutsätter att SJ ävenfortsättningsvis har en hög beredskap för att snabbt kunna tidigareläggainvesteringar på liksom på övriga delar av bannätet. Detta gällerexempelvis bandelen ." Vad ligger egentligen bakom det här? Är man rädd för attmotorvagnstågen helt skall falla ur? Vad är det för speciell beredskap detgäller? I svaret säger att SJ kommer att utvecklatrafiken på matarbanorna till huvudnätet med den planeradeförsöksverksamheten med snabbtåg. Detta stod inte, såvitt jag vet, i SJ-boken.Jag har i varje fall inte sett det. Finns det möjligtvis någon annan skrift omdetta? Till slut den oundvikliga frågan; Hur långt harplaneringen för elektrifieringen av bandelen kommit?Har släppt den frågan? Ingår kanske den i svaret omtaladelinjeomläggningen i det projektet? Först skall jag bara helt kort säga ett parord om snabbtågen, eftersom nämner dem. Det beslut somregeringen har fattat i den frågan avser en försöksverksamhet, som skallpåbörjas och gälla enbart sträckan . Dessa snabbtågskall göra uppehåll vid stationerna på samma sätt som tågen på denna sträckagör . Det ingår i regeringsbeslutet att om försöksverksamheten slår väl utoch förstärker SJ:s ekonomi, vilket är förutsättningen och ligger med ibedömningen, så kommer matarbanorna att få dra nytta därav. De skall då rustasupp i den takt som erfordras. Nog om detta. Beträffande funderingar i övrigt och tillsvar på hans fråga om innebörden i de av honom citerade raderna urbudgetpropositionen om SJ:s beredskap vill jag säga att meningen är den, att SJskall ha en beredskap att snabbt kunna sätta i gång arbeten, när medel anvisasi beredskapssammanhang. SJ har tidigare haft alldeles för lång framförhållning- det har tagit från beslut till dess att arbeten har kunnat startas.Den tiden är nu väsentligt neddragen, vilket innebär att man kommer att hastörre beredskap och att arbeten för pengar från de 4 milj. kr. som regeringenbeviljade förhoppningsvis kan komma i gång . När det sedan gäller frågan om jag har rätt när jag ärpositiv i svaret kan jag till säga att jag har gjort migunderrättad om att SJ, därest satsningen av nämnda 4 milj. kr. slår väl ut,kommer att överväga att också av investeringsmedel tillskjuta ett visst belopp.Ralf vet att Karlskrona-Kristianstad-banan ligger väl framme när detgäller beredskapsarbeten, inte minst mot bakgrund av det besvärligaarbetsmarknadsläge som vi har i . 44 (): Jag tror att det är bra att detta har blivitsagt här . Vi kanske kan peka på det . I övrigt var det enganska hård kritik mot SJ för att man där haft dålig beredskap tidigare. Det ärbra om den blir bättre. Jag hoppas att den här debatten skall föra fråganframåt. Jag tackar än en gång för svaret. 45Kommunikationsministern : Herr talman! Bara ett förtydligande.När jag talarom SJ:s beredskap avser jag beredskapen i de sammanhang då detgäller att snabbt kunna komma i gång med arbetena, när man får ett snabbtbeslut om beredskapspengar. Där har tidsutdräkten tidigare varit för lång, menförhållandena börjar bli bättre. Det har vi ju bevis för efter det beslut somfattades och som gällde kustbanan. Sedan vill jag också gärna säga att en förbättring avbanan och en omläggning av linjen också innebär ökade förutsättningar för attkunna hålla högre hastighet med de nya tåg som skall komma.Kostnadsberäkningarna för hela linjeomläggningen uppgår till ungefär 50 milj.kr. Det betyder, som Om handikappanpassningen av SJ:s vagnpark riktigt påpekade, att detta fått en start, och det tycker jag ärviktigt. 46 (): Jag kanske har lyssnat dåligt, men jag trorinte att jag har fått något svar på frågan hur långt elektrifieringsplanernahar kommit. 47 Kommunikationsministern : Herrtalman! känner väl till förspelet när det gällerelektrifieringen av den här banan. En utredning begärdes av riksdagsmän frånlänet-jag var själv en av dem. Den utredningen har verkställts, och man harkommit fram till att det är en liten tidsvinst som görs. Det oaktat vill jaggärna säga att det första som måste göras i ett sådant här sammanhang är attrusta upp linjen, förstärka banvallar, räta kurvor osv. Det arbetet inleds fr.o. m. nu - det kan jag försäkra . Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1981/82:177 om handikappanpassningen av SJ:s vagnpark 48 Kommunikationsministern ; Herrtalman! har med hänvisning till lagen omhandikappanpassad kollektivtrafik ställt följande frågor. Hur stor del avSJ;s vagnpark har handikappanpassats i enlighet med lagensintentioner? Hur har derullstolsbundnas möjligheter att åka tåg förbättrats sedan lagen infördes? Den serie på 200 sittvagnar som håller på att levererastill SJ är i hög grad handikappanpassade. Vagnarna har bl. a. breda dörrar,bekväm väderskyddad trappa och rymlig vestibul. Vidare är den ena toalettenextra rymlig, så att en s. k. transportstol kan tas in där. Ett sextiotal avdessa nya vagnar har redan levererats. kommer både gamla och nya vagnaratt anpassas ytterligare till de handikappades behov. har isamarbete med bl. a. handikapporganisationer och trafikföretag nyligenutarbetat föreskrifter för anpassningens inriktning och omfattning. Regeringenmedgav att föreskrifterna fastställs. I föreskrifterna sägs bl, a. att minst två sittplatser ivarje andraklassvagn och minst en sittplats i varje förstaklassvagn skall varautförda och markerade som handikapplatser. Utrymme skall finnas i varje vagnför en hopfällbar rullstol. Vidare skall fjärrtåg och andra loktåg med störreantal resande vara utrustade med minst en transportstol. Föreskrifterna skalltillämpas på tågvagnar som levereras 1984 och . 1960-1983skall de föreskrivna åtgärderna vara genomförda för halvavagnparken, medan resten skall vara klar . 49 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. En av anledningarna till att jag ställde frågan om hur detgår med handikappanpassningen av tågen var att jag från olika håll fått uppgiftom att SJ fortfarande köper in tågvagnar som inte är handikappanpassade, trotsatt beslöt att all kollektivtrafik skullehandikappanpassas . har det hänt en del sedan frågan ställdes.Kommunikationsministern berättar i sitt svar att regeringen har utfärdat enförordning om hur handikappanpassningen skall gå till. och därmed har också SJfått bestämmelser att rätta sig efter. För tågens del skall föreskrifternagälla för vagnar som levereras och därefter. Vagnar som levererasfram till dess får emellertid en extra respit . Jag förståratt det kan behövas övergångsbestämmelser, av både tekniska och praktiska skäl.Men i värsta fall kan det här betyda att en vagn som levereras och sominte är handikappanpassad kan vara i bruk , innan den byggs om. Detverkar för en utomstående inte särskilt klokt ur ekonomisk synpunkt att förstbygga en vagn som man vet snart måste byggas om. För de handikappades delbetyder det i alla fall flera förlorade år. Men bortsett från det frågetecknet, så betyderförordningen att man tagit ett stort steg framåt. När anpassningen är heltgenomförd kommer många fler människor än att kunna åka tåg kollektivt ochslippa anlita färdtjänst för långa resor. Tågresandet kommer alltså att bli merattraktivt för alla passagerare, eftersom tågen helt enkelt blir bekvämare föralla, med eller utan handikapp eller ålderskrämpor. Men för landets 30 000 rullstolsbundna återstårfortfarande många hinder. Detär svårt att ta sig i och urtagen och besvärligtatt komma fram inne i dem. Därför hoppas jag att nästa steg i handikappanpassningenkommer att bli någon form av lyftanordningar för rullstolar. I prövasen terminalbunden lyft som arbetats fram vid handikappforskningen i Göteborg.Erfarenheterna tycks vara goda. Att utrusta de större svenskastationerna med sådana lyftar borde inte vara ekonomiskt oöverkomligt. Det finns andra sätt att förenkla tågresorna för derullstolsbundna. Ett är att låta dem åka första klass till priset av enandraklassbiljett, som man nu får göra inom riksfärdtjänsten. Förstaklassvagnarnahar ju ett betydligt större utrymme i mittgångarna, och det blir såledeslättare att ta sig fram med rullstol. Ett annat önskemål är att informationen och utbildningenav SJ:s personal förbättras, så att personalen får lära sig mer om handikappadesbehov av service. På många håll fungerar det inte riktigt som det bör.Ansvarsfördelningen mellan färdtjänstens och SJ:s personal är också oklar. Jag kan naturligtvis inte begära attkommunikationsministern nu på stående fot skall avge några löften, men det voreintressant att höra om han Om handikappanpassningen av SJ.s vagnpark Om högstadieundervisningen för elever i Stockholmsskärgård har några synpunkter på frågorna om utbildning av personalen ochmöjligheterna för rullstolsbundna att åka första klass till andraklasspris. 50 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag kan naturligtvis inte ge några bindande löften eller framföra någramera avancerade synpunkter på en frågäsom reses så här. Jag utgår naturiigtvisifrån att alla sådana förslag och funderingar som frågeställaren här framförtprövas i det arbete som kontinuerligt pågår på att förbättra möjligheternaockså för de handikappade att åka kollektivt. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1981/82:175 omhögstadieundervisningen för elever i har frågat mig om regeringenär beredd att stödja försöksverksamhet med alternativ högstadieundervisning förskärgårdselever i kommun. Regeringen har medgivit att försöksverksamhetmed alternativ högstadieundervisning får bedrivas i kommun. 52 (): Jag ber att få tacka skolministern för svaretpå min fråga. Det är ett svar som är mycket positivt för högstadieeleverna iSandhamn, och Svartsö. Många i kommun har givit upp hoppet om att få ettbesked från regeringen. månad skickade kommun in en ansökantill departementet med begäran att få bedriva försöksverksamhet med alternativhögstadieundervisning. Jag ställde min fråga . Den 22december har tydligen regeringen beslutat att bifalla denna begäran frånskolstyrelsen i . Det borde kunna gå att få ett besked snabbare.Skolministern borde veta att skolstyrelserna har ansvar för eleverna och behöver planera . Man hade planerat att börja /82. har kommun väntat på ettbesked . Och vem vet - om jag inte ställt min fråga tillskolministern, hade kommunen kanske ännu inte fått något besked frånregeringen! , det har hela tidenvarit vår avsikt att ge det här beskedet. kritiserar oss nu för att ha dragit ut påtiden med beslutet i frågan. Men man kan säga att det här är ettbeslut i decentralise- rande riktning, och sådana åtgärder ligger regeringenvarmt om hjärtat. Att nu också en socialdemokratisk ledamot som anhängare av decentralisering kan inte annat än glädja, men kanske också iviss mån överraska. är missnöjd med att beslutet har dröjt.Vad skall man då säga om hela denutglesningav skolbeståndet, i många fall helti onödan, som skett ? Vad som sker är ett återupptäckande avde små skolorna, och det här beslutet är ett led i den utvecklingen. 54 (); Som jag tidigare sade till ärjag för kommuns skull glad över det positiva beskedet. Jag vill dockinte hålla med om att vi socialdemokrater har varit några motståndare till desmå skolorna. Men, , visst är det en alldeles för lång och onödigväntetid när en skolstyrelse får vänta på besked ? Det här beslutet är nu fattat, och vi ärövertygade om att det kommer att mottas med tillfredsställelse hos dem somberörs. Det kommer säkerligen också att väcka intresse och få efterföljd påmånga andra håll. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på interpellation 1981/82:100 om lantbruksutbildningen har frågat mig om jag ärberedd att ta sådana initiativ att en förbättrad och utökad grund- ochvidareutbildning på jordbruksområdet kommer till stånd samt vilken inriktningarbetet på en sådan reform enligt min uppfattning bör ha. Inom jordbruksutbildningen i gymnasieskolan finns f. n.förutom tvåårig jordbrukslinje, en 10 veckors och en 40 veckors grundutbildningsamt en driftsledningskurs som omfattar och en förkortaddriftsledningskurs . Vidare finns bl. a. en 10 veckors kurs ilantbruksekonomi, en 4 och en 12 veckors kurs i maskinskötsel, en 20 veckorskurs i animalieproduktion. kortare kurser i djurskötsel och svetsning samt enförberedande kurs för agronomie studerande. I likhet med vad jag anfört i årets budgetproposition villjag i det här sammanhanget framhålla att det är av stor vikt att sökadimensionera gymnasieskolans studievägar så, att ungdomar erbjuds en utbildningsom arbetsmarknaden och samhället i övrigt efterfrågar. De delar av gymnasieskolansom bör utökas är framför allt de tvååriga yrkesinriktade linjerna ochnärliggande specialkurser. Jordbruksutbildningen kan således komma att öka iomfattning. Inom ramenför de tim- och kursplaner som gäller för jordbruksutbild- ningen i gymnasieskolan ges möjlighet att föra inundervisningsmoment som är värdefulla och angelägna för dem som driver jordbrukkombinerat med skogsbruk. En 15 veckors högre specialkurs i skogsbruk förkombinerade jord- och skogsbruksföretag, som bygger på slutförd jordbrukslinjeeller motsvarande kunskaper, syftar till att ge kunskaper för arbete i ett kombineratjord- och skogsbruksföretag. I drygt hälften av klasserna inom jordbrukslinjenutnyttjas möjligheten att studera ämnet skogsbruk inom ramen för fritt tillval. Jag vill vidare erinra om att () isitt läroplansarbete reguljärt samarbetar med företrädare för arbetsgivare ocharbetstagare, ofta sammanslutna i yrkesnämnder. Dessa företrädare bistår medden sakkunskap som krävs för att den gymnasiala yrkesutbildningens innehållfortlöpande förnyas och förbättras i takt med utvecklingen inom näringsliv ocharbetsmarknad. I frågor som rör denna utbildning samarbetar SÖ med lantbruketsyrkesnämnd. Vidare ankommer det på SÖ att se till att utbildningen inomgymnasieskolan svarar mot samhällets behov av yrkes-kunnigt folk i näringslivet. Jag vill även erinra om att man numera inom kommunalvuxenutbildning kan anordna utbildning som motsvarar utbildning påjordbrukslinjen. Den kommunala vuxenutbildningen vänder sig även på dettaområde till vuxna med yrkeserfarenhet. EnHgt vad jag har inhämtat har SÖnyligen fastställt läroplaner för sådan utbildning. På försök finns ocksåläroplaner fastställda för utbildning som motsvarar utbildning påskogsbrukslinjen. Jag vill också redovisa att SÖ har kommit in meden skrivelse med olika förslag, som syftar till bl. a. en effektivareyrkesutbildning. Vidare har och kommit in med förslag om åtgärder inom lantbruksutbildningen.Förslagen bereds nu inom . När det gäller åtgärder på får jag i förstahand hänvisa till de förslag som lagts fram av gymnasieutredningen ibetänkandet En reformerad gymnasieskola (SOU 1981:96). Betänkandet kommer nuatt beredas i vanlig ordning. 57LENNART BRUNANDER (c): Eftersom är förhindrad attta emot svaret, har jag lovat att göra det i hans ställe. Jag vill börja medatt tacka för svaret. Bakgrunden till denna fråga är att jordbruket ständigtutvecklas och förändras. Vi har också, sedan regeringen tillträdde,fått en ny jordbrukspolitik, som utgår från familjeföretaget och som barettkombinerat jord-och skogsbruksföretag såsom en möjlig modell. Det här tyckerjagar ett viktigt framsteg, och jag hälsar det välkommet. Men det är ocksånödvändigt att vi formar utbildningen på ett sådant sätt att det är möjligt attförändra den så som krävs för att utbildningen skall ge bra företagare i deolika driftsformer som finns. Under dentid då vi hade en annan inriktning på jordbruket gällde det att få framföretagare som kunde bli bra djuruppfödare, bra spannmålsodlare, bra Nr 58 skogsmän. Det är naturligtvis väldigt viktigt, men det är också viktigt att vinu den utbildar företagare-jordbrukare - som kan sköta ett kombinerat jord-och 13januari 1982 skogsbruk på ett riktigt sätt. Detta krav ökar, eftersom investeringarna blirganska stora och tunga Qm lantbruksut-också i de mindre företagen, och det ärviktigt att göra de rätta avvägandena, bildningen Man kan t. ex. stå införproblemet, om man skall utvidga sin djurhållning för att få en braarbetsersättning eller om man skall satsa den tid man får över i förhållandetill den djurhållning mai har i skogen. Kanske är det bäst att utnyttjajordbrukets maskiner för att jobba i skogen och ta en arbetsinkomst där vidsidan av det man gör i ladugården. De här avgörandena måste en jordbrukare kunna göra.Lantbrukarnas riksförbund () och () har också viduppvaktningar klargjort dessa synpunkter, och man har förväntat sig attproblemen utreds.