prot · G509106 · 1981-12-31 00:00:00 — När vi behandlade frågan om Viebäcksfolkhögskola antog nog de flesta av oss att det endast rörde sig om ett årsuppskov i avvaktan på vissa undersökningar om den externa verksamheten vid vårafolkhögskolor, som utbildningsutskottet sade sig behöva göra en översyn av. Detframgick också av anförande . Utskottet avstyrkteregeringens förslag. Det kom ganska överraskande för oss. Regcringsförslagetgrundade sig på förord. Men vi bedrog oss gruvligt. Det varinte fråga om något uppskov i avvaktan på utredning utan om ett avstyrkande. har utbildningsminister löst dengordiska knuten genom att hugga den mitt itu. Både ,som var huvudskola för Viebäck, och den senare får bli självständiga skolor medvar sin rektor. Men något extra statsbidrag blirdet inte fråga om. De får dela på det som skulle ha tillfallit en. Jag vet inte vad man skall säga om denna fiffighet, meninte inger den något större förtroende. Om man skall vara litet positiv kan manse en viss fördel, nämligen att det kanske finns en möjlighet att vägen tilllikställighet med andra skolor blir mer lättframkomlig. Det måste väl ändå isammanhanget vara omöjligt att hävda det riktiga i denna särbehandling. Det var naturligtvis en bra lösning när Jära folkhögskolaövertogs av , när den inte längre kunde klara sig ekonomiskt.Lokalerna stod där och det fanns många anställda i en bygd som väl behövdesysselsättning. Tomma lokaler, som en gång varit fulla av liv och rörelse ochsom stått i folkbildningens tjänst, var sannerligen ingenting att sträva efter.Pingströrelsens engagemang var därför lovvärt, och när den övertog skolanskedde det också i god tro. Man räknade med att statsbidraget skulle komma omnågot år, när skolan bevisat sin livskraft - om inte första året så ända ganskasnart. Jag vill gärna tillägga att jag ser ytterst positivt påatt bygger vidare på folkhögskoleidén, som jag sade förra året.Andra folkrörelser har varit föregångare, och har dröjt längenog. kan, herr talman, rätta till det fel somutbildningsutskottets majoritet har begått och rösta på den reservation somSven har fogat till betänkandet. Det vore, tycker jag, en gärd avrättvisa. Den andra motionen, som är en flerpartimotion, gällerLjungskile och folkhögskolor. De är för stora, har vi fått höra. Dethar varit folkhögskolornas adelsmärke att de har haft stor frihet att ordnasitt innehåll och sina läroplaner. Den traditionen har i stort sett fortsatt,utom på en punkt - de skulle inte få bli för stora. Jag har ställt mig bakomdet beslutet och finner det i och för sig riktigt. Men jag kan inte förstå attett sådant beslut skall behöva leda till att man nästan halverar folkhögskolorsom lever ett rikt folkhögskoleliv. Om man finner att man har gjort fel - det harjag själv varit med om att göra här - tycker jag att man skall rätta till det.Vi är flera som arbetar på att finna lösningar för att och Karlskogainte skall drabbas av bestämmelserna om antalet elevveckor och det tak somgäller. För , som jag känner bäst, ser jag ytterstallvarligt på problemen. Antingen får närmare halva skolan bli ett kurshotell -inte för folkhögskolor, utan troligen för företag - och därmed förlorar den sinkaraktär av folkhögskola och sin karaktär av centrum för bygdens kulturliv ochfolkrörelser av olika slag. Eller också kommer den att få sä stora ekonomiskasvårigheter att den får läggas ned. Vi vet, herr talman, hur det gick med Järafolkhögskola. Skolorna lever med ytterst små marginaler. I stort sett kan mansäga detsamma om . har med statens benägna biståndbyggt om sina lokaler ganska kraftigt . säger samma stat attde lokalerna inte får användas för sitt ändamål. Jag behöver väl inte tilläggaatt Bidrag till driften av folkhögskolor Bidrag till driften av folkhögskolor det också här är fråga om ett stort antal anställda, somblir utan arbete om skolan kommer på obestånd. Vi har föreslagit att regeringen skulle göra en analys avsituationen vid och folkhögskolor och att vi senare skullefä ett förslag, som syftar till att trygga fortsatt verksamhet vid de bådaskolorna. Inte ens den första begäran, herr talman, har utbildningsutskottetvelat bifalla. skrev jag till utbildningsministernJan-Erik i samma syfte, men också utan resultat. Jag menade nämligenatt ett initiativ från utbildningsministerns sida skulle kunna lösa upp denbindning som finns här. Det kommer säkerligen att talas mycket om ansvaret för densituation som uppstått och som kommer att uppstå. Det ligger naturligtvisfrämst på regeringen; det är ju den som regerar landet. Men självfallet fårockså utbildningsutskottet dela detta ansvar. Jag skulle, herr talman, till slut vilja tillägga ensynpunkt, som har särskild aktualitet. Det råder stor ungdomsarbetslöshet,och vi begär från olika håll ökade resurser för att möta det hot somarbetslösheten innebär för unga människor. Tyvärr får vi inte tillräckligaresurser till arbetsmarknadsutbildning. Borde vi inte i en sådan situation använda oss avfolkhögskolorna? Det vore ett bra sätt att ge ungdomen ett nytt hopp införframtiden. Många i denna kammare kan för resten vittna om vad folkhögskolornahar betytt för dem. Men i det läget motarbetar folkhögskolorna avekonomiska skäl. Men de arbetslösa måste försörjas på något sätt. Jag är intesäker på att det blir bättre, och jag är inte heller säker på att det blirbilligare. Det är ingen i utbildningsutskottet som yrkat bifall tillvår motion i denna del. Det lönar sig därför knappast att göra det här heller,I stället får vi hoppas på att det skall gå att finna lösningar på ett ellerannat sätt vad det gäller och , Men jag yrkar, herr talman, än en gång bifall till SvenJohanssons reservation, som är fogad till utbildningsutskottets betänkande nr12, AnL 136FILIP (): Får jag börja med de ord som jag brukar låtaundslippa mig när jag återkommer till efter att ha haft en ofrivilligbortovaro; är jag här igen. Men den här gången villjag tillägga: stannar jag. Det är nu femte gången som jag gör politisk come back, ochjag skulle i mitt femte jungfrutal vilja framföra några synpunkter i ett ärendesom direkt berör medlemmarna i den största frikyrkosammanslutningen, nämligenPingströrelsen, Frågan gäller alltså Viebäcksskolan i . Jag skall inte närmare gå in på en historiebeskrivning avhur ärendet har handlagts. Det framgår av utbildningsutskottets betänkande nr12, Får jag bara understryka att Viebäcksskolan är en gammal skola, som undermånga är var arbetarrörelsens folkhögskola och då gick under namnet Järafolkhögskola. Den kraschade ekonomiskt och gick i konkurs på , Man skall naturligtvis inte applådera attskolan gick omkull, men jag noterar att även verksamheter som stårarbetarrörelsen nära och som har det mäktiga socialdemokratiska partiet iryggen kan råka i svårigheter. köpte skolan och startadefolkhögskoleverksamhet på nytt i de gamla lokalerna. Man passade också på attdöpa om skolan till Viebäcksskolan, Frän blir skolan godkänd som självständigfolkhögskola, vilket är bra. Men det är inte bra att regeringen presenterar enegendomlig statsbidragskonstruktion, som sätter folkhögskoleverksamheti strykklass. Om vi leker med tanken att Jära folkhögskolainte gått i konkurs 1978 utan fortsatt sin verksamhet, skulle - det är heltklart - det generella statsbidraget ha utgått till arbetarrörelsen. närPingströrelsens folk övertagit skolan och den fått självständig status, dåbegränsar man statsbidraget. Kan någon finna någon logik i detta? Man gör skillnad påfolkrörelse och folkrörelse - och det är väl ändå att leka med elden. Jag vet inte - kanske gör man sä här därför att man averfarenhet vet att folk brukar klara av svårigheternagemensamt. Om det hade varit en annan huvudman för Viebäcksskolan änPingströrelsen - låt oss säga en vänsterinriktad organisation - är jag absolutövertygad om att vi skulle ha mötts av demonstrationer här utanförriksdagshuset. På plakat skulle vi ha kunnat läsa texter som; Utbildningsminister - geoss pengarna! Vi kräver solidaritet! Men ser vi inga demonstrationståg. Jo, manär inte så mycket för sådana påtryckningsmedel frän Pingsthåll, Men man villbli rättvist behandlad. Uppriktigt sagt tror jag, herr talman, att det föreliggerett olycksfall i arbetet här från departementets sida. Att utskottsledamöternamissat tåget när de hade att behandla motioner i ärendet står helt klart.Pengar finns - det gäller en omdisponering. Den mest besparingsinriktadepolitiker kan vara med och rösta för en ändring. Jag tror inte att statsrådet tar det som ettnederlag om ändrar fördelningen så att Viebäcksskolan får sammastatsbidrag som andra självständiga folkhögskolor. Att ledamöterna avutbildningsutskottet, som inte tillstyrkt motionerna i ärendet, får en bakläxaär på sin plats. Jag har inte, herr talman, behövt höja rösten. Argumentenär så starka att de talar för sig själva. Och det är sällan jag är överens medsocialdemokraten , men har jag ett stort behov av att instämmai det han sade om Viebäcksskolan, Med detta vädjar jag om att ledamöterna i denna kammareröstar med den reservation som är fogad till utbildningsutskottets betänkandenr 12 och som jag alltså yrkar bifall till. Bidrag till driften av folkhögskolor I detta anförande instämde och (båda m). Bidrag till driften av folkhögskolor AnL 137 (): Var finns folkhögskolepartiet? Vi som arbetarinom folkhögskolan och har följt dess öden - i varje fallunder efterkrigsfiden - vet att ett sådant parti har funnits i denna riksdag,gränsöverskridande partierna emellan, uppbyggt av människor som själva vet vadfolkhögskolan har betytt, både för dem själva och för landets kultur ochfolkbildning. Dessa människor har alltid slagit vakt om rörelsefolkhögskolorna,som inte på samma sätt som t, ex, landstingsskolorna kan lita till direktabidrag frän sina huvudmän. De två besluten i , beslut bekräftat1981, betydde i de allra flesta avseenden en nytändning för folkhögskolornaöver huvud taget -också för rörelsefolkhögskolorna. Det fanns emellertid inslag i de besluten - det har bl. a,berörts av - som var formulerade så att skolorna inte skulleväxa sig för stora, och att de som redan var stora skulle försöka anpassa signedåt i storlek, för att passa in i det nya statsbidragssystemet. Tio av de tolvskolor som befann sig i det läget att de ansågs vara för storahar redan lyckats, eller kommer enligt egen bedömning att lyckas, att anpassasig. Men två återstår. De har redan nämnts i den här debatten, nämligenKarlskoga och , Mofionärerna har inte begärt någon ändring avstatsbidragen. Men de har under vårens motionstid ställt krav om en ingåendeanalys av de båda nämnda skolornas situation. Detta vill inteutbildningsutskottet. Vågar man inte? Eller vill man inte se den verklighet iögonen som blir en följd av de båda besluten och 1981? Skolornas huvudmängör i sinaflerårsbudgetar den bedömningen att och Ljungskilefolkhögskolor kommer att stå i en djup ekonomisk kris ,Det är för dessa båda skolor, herr talman, en fråga om liv eller död. Den eventuella utväg som antydde, attskolorna skulle kunna försöka sig på att bli vanliga kurshotell, är förödande,om den över huvud taget skulle kunna lyckas i en situation med allt hårdarekonkurrens på detta område, firar sitt 100-årsjubileum med ett mörkt framtidsperspektiv i blickfältet. Genom utbildningsutskottets betänkande blåseren kall vind mot rörelsefolkhögskolorna, Viebäck begär rättvisa. Jag yrkarbifall till reservationen, och begär att statsmakterna skallintressera sig för skolornas möjligheter till överlevnad. Det finns anledning att. med bitterhetupprepa den efterlysning jag gjorde i inledningen av mitt anförande: Var finnsfolkhögskolepartiet? AnL 138RAUL BLUCHER (vpk); Vpk har upprepat förslaget om attstudieomdömena inom folkhögskolan skall avskaffas. översyn av den här frågan göras, som utskottet påpekar,och jag har därför, herr talman, inget yrkande. Jag vill emellertid ändå ianslutning till detta ställa frågan varför den utredning som har tillkallatsinte har någon representant för eleverna inom folkhögskolan. Det är ändåbrukligt i sådana sammanhang att berörda organisationer medverkar medsynpunkter. Dessutom råder det uppenbart en förtroendekris i förhållandetill eleverna när det gäller studieomdömen och de centrala prov som anställs dåomdömen skall avfattas. skall man åter försöka genomföra centralaprov på folkhögskolor i landet. har proven år bojkottats aven förkrossande majoritet elever. Det rör sig varje gång om nya elever, vilketvisar hur dessa prov uppfattas som främmande i folkhögskolan, Bakomverksamheten med centrala prov skymtar ju också en kommande nivågruppering avfolkhögskolorna, och hela tanken på prov av det här slaget är främmande för denegenart, den mångfald och den integritet som har varit särmärken fördenna skolform. Just mot bakgrunden av att elevopinionen år harblivit densamma, borde också eleverna ha en företrädare i den avgörandeutredning som tillsatts. På s, 6 i betänkandet behandlas frågan om de kortakurserna. Det står där att en undersökning nu bör göras av verksamheten medkorta kurser. Undersökningen bör om möjligt göras med hjälp av de uppgifter somfinns tillgängliga hos och . Undersökningenoch de förslag som resultaten av den eventuellt kan komma att medföra börpresenteras för , skriver nu utskottet. Men vore det inte på sin plats att utskottet i det här sammanhangetuttryckte någon tanke om vem eller vilka som skall göra denna undersökning?Även här är det ju viktigt att berörda parter får vara med och förmedla sinaerfarenheter genom att delta i undersökningen. Om skall ge ensådan mening till känna för regeringen, är det ju inte obefogat att riksdagenockså uttrycker en uppfattning om hur en undersökningsgrupp bör varasammansatt. är ju utskottets ordförande anmäld i slutet av behandlingen avdetta ärende, och jag får väl därför ställa min fråga närmast till , Bidrag till driften av folkhögskolor AnL 139ESSE (): Dagens behandling av ärendet omfolkhögskolorna sker mot bakgrund av att vi hade en ganskaomfattande debatt om folkhögskoleverksamheten i allmänhet. Den här gången tycksdebatten mera komma att inrikta sig på ett par punkter i det betänkande somföreligger. Kraven pä kunskap och gemenskap är grundläggande ochmycket viktiga för folkhögskoleverksamheten. Rörelsefolkhögskolorna har denhelt avgörande betydelsen för utvecklingen på denna sektor. Jag skulle rent avvilja säga; Om det är något som i detta sammanhang under alla förhållandenskall finnas kvar, så är det rörelseinriktningen på folkhögskoleverksamheten.Folkhögskolorna är och måste förbli idérörelsernas spjutspets in . Bidrag till driften av folkhögskolor I det läget är självfallet de långa kurserna viktiga förfolkhögskolorna, och man bör även i framtidens samhälle slå vakt om dem.Folkhögskolorna får aldrig utvecklas till någon form av kurshotell, utan kortakurser skall vara ett komplement till verksamheten med de för folkhögskolangrundläggande långa kurserna. Folkhögskoleförordningen och bakomliggandeutredningsförslag, har som utgångspunkt att folkhögskolorna inte får växa sigalltför stora. Detta innebär att fullt bidrag utgår upp till och att därefter en avtrappning sker. Med det system som vi har ärdet rimligt att ligga i intervallet mellan 5 100 och 7.500 elevveckor, därstatsbidrag får tillgodoräknas , I detta sammanhang kan man också framhålla att debesparingsåtgärder som regeringen har föreslagit och utbildningsutskottet hartillstyrkt när det gäller folkhögskolorna är acceptabla. De har utformats påett sådant sätt att de inte snedvrider vare sig konkurrensen ellermöjligheterna för folkhögskolorna att arbeta på ett riktigt sätt, även omresurserna blir något mindre. Det är av betydelse att här kunna framhålla attdessa åtgärder utformats på ett rättvist sätt. Oenighet föreligger beträffande en punkt iutskottsbetänkandet, nämligen i vad gäller Viebäcksskolan, Regeringen ladeföregående år fram ett förslag om att Viebäcksskolan skulle bli självständigoch fä de bidrag som alla andra folkhögskolor får och enligt samma principer.Det var ett bra förslag. Det är bara att beklaga att inte helaregeringsunderlaget stod fast vid förslaget när det behandlades här i kammaren.Då hade den här frågan varit ur världen. Men delar av dåvaranderegeringsunderlaget ansåg sig inte kunna stödja sitt eget regeringsförslag häri kammaren. Det har resulterat i att regeringen nu inte fasthåller vidden rimliga ståndpunkt man hade . Man framlägger bara en del avföregående års förslag, nämligen förslaget att Viebäcksskolan skall blisjälvständig. Det måste givetvis hälsas med tillfredsställelse, som ett förstasteg. Men inför man en bidragskonstruktion som innebär att manhalverar bidraget till skolan jämfört med vad som utgår till folkhögskolor iallmänhet. Det måste naturligtvis upplevas som ganska stötande. Därför hade detvarit bra om det förslag som framlades hade framförts även denhär gången. Det är bra att det har väckts ett antal motioner och ävenfinns reservation i utskottet. Det kan ändå inte vara på det sättet att olikatyper av folkrörelser skall behandlas på olika sätt. Den här skolan skulle omden inte hade gått i konkurs ha varit en självständigfolkhögskola med fullt bidrag. Genom att övertog den för6,2 miljoner har man kunnat säkra alla de investeringar som med statligaresurser har gjorts för att bygga upp folkhögskolan . Manbehövde alltså inte lägga ned den och göra någonting annat av anläggningen,utan man kunde fortsätta med.folkhögskoleverksamhet- låt vara i en annan folkrörelsesregi. Man kunde dä utnyttja de statliga resurser som tidigare ställts tillförfogande för denna skolanläggning. Eftersom det efter huvudmannaskiftet inte bedrivsnågon annan verksamhet där än folkhögskoleverksamhet borde det Nr 106 vara heltsjälvklart att bidraget skall utgå även i fortsättningen. Såresonerade vi i när det gällde det län på 24 mars1987 som man haft till Järaskolan. När samma siffra på nytt blev aktuellvar det självklart för oss att överföra dessa . till den nya Bidras till driften huvudmannen. Från samhällets synpunkt måste det ändå vara likgiltigt vem folkhöeskolor som driververksamheten, när den bedrivs i enlighet med den demokratiska målsättning ochfolkhögskoleförordning som vi från och samhällets sida kan kräva. Dessutom skall det sägas att man i den här folkhögskolanspecialiserat sig på riskgrupper, nämligen arbetslös ungdom och skolhem isamarbete med , alltså för ungdomar som haft sociala problem, osv.I dag har man ungefär 120 elever på de långa kurserna, och man har ett 45-talanställda i verksamheten. Allt detta leder självfallet till att det borde varanaturligt att bifalla den reservation som avgivit iutbildningsutskottet och som innebär bifall till motioner frän samtliga de fyrapartier, vilkas representanter här har yttrat sig - , ,och socialdemokraterna. Dessutom har det kommit till vår kännedom att mansannolikt kommer att ge fullt bidrag till en annan ny folkhögskola, nämligenAxevalla folkhögskola. Den nuvarande folkhögskolan där kommer att läggas nedden sista juni , och en ny folkhögskola i stiftelseregi kommer att startaden . Fem sjundedelar av ansvaret och kostnaden kommer att ligga på en nyhuvudman, nämligen Riksförbundet Finska föreningarna i . iSkaraborgs län kommer att svara för tvä sjundedelar. Det är rimligt att man har samma behandling för olikatyper av folkrörelser. Är det naturligt att den ena folkrörelsen, som ocksåtidigare har folkhögskoleverksamhet, får starta en folkhögskola med fulltbidrag från början, borde det vara lika naturligt att - om vivill betrakta dem som fullvärdiga i detta sammanhang, vilket jag tycker bordevara en självklarhet - också fär fullt bidrag för sin folkhögskola i ,Propositionens förslag innebär i klartext att man halverar bidraget tillMariannelunds folkhögskola och för över den andra delen på Viebäck, I jämlikhetens och rättvisans namn anser jag det varasjälvklart att vi sluter upp bakom reservationen av för attViebäcksskolan inte bara skall bli självständig- vilket är ett bra initiativfrän regeringen - utan också skall få fullt bidrag, I detta anförande instämde och (båda fp), AnL 140 (): Jag tillåter mig åberopa vad isitt inlägg sade om att nu motarbetar folkhögskolan av ekonomiskaskäl. Det är ett djupt orättvist omdöme som inte har något som helst stöd iverkligheten. 11 protokoll 1981/82:105-106 Bidrag till driften av folkhögskolor Det som händer med folkhögskolan istort är att den får vidkännas en besparing på 25 milj, kr. Till stor delinnebär detta ett nytt sätt att räkna elever. Folkhögskolorna är enutomordentligt gynnad skolform när det gäller statsbidrag. Man får statsbidragt, o, m, för elever som man aldrig har sett, genom att man får räkna de eleversom anmälde sig till skolan kursen började, även om de sedanaldrig kom. När regeringen nu föreslär en justering av detta, har utskottetställt upp på det. Att påstå att det skulle innebära att man motarbetarfolkhögskolorna är fullkomligt groteskt. Jag vill alltså hävda att det är angeläget att slå vakt omfolkhögskolan, som är en viktig skolform i vårt land. Och det finns ingetuttalande från vare sig regeringen eller som säger att man inte ärberedd att göra det också i fortsättningen. Det är framför allt två problem som har diskuterats i dag.Det är dels de stora folkhögskolorna och de nedtrappningsregler som riksdagentog upp , dels statsbidrag till nya folkhögskolor. Jag har inte uppfattat något förslag beträffande de storafolkhögskolornas nedtrappning och skall inte säga särskilt mycket om det. Jagvill gärna instämma med dem som har uttalat önskemål om att det skall varamöjligt att lösa problemen i och , Det är ingen iutbildningsutskottet som har något emot dessa bägge skolor- det handlar inteom det, utan det handlar om att vi på förslag av regeringen beslöttrappa ned statsbidragen till de stora skolorna. De minnesgoda kommer ihåg attriksdagen då efter mycket förhandlande och mycket diskuterande kom fram tillatt förlänga nedtrappningstiden, så att ändringen blev mindre kännbar för deberörda skolorna. Vad utskottet säger är att det inte finns någonanledning att riva upp det beslut som man med så mycket möda tog förra året.Och det har således inte heller i kammaren yrkats något på den punkten. Frågan om Viebäck hänger samman med frågan om en annanfolkhögskola, nämligen i , Jag ärangelägen om att framhålla att detta är en ekonomisk fråga. Det är inte så, somnågon talare påstod, att det finns pengar och att det bara gäller att flyttaöver dem. Det nya sättet att räkna elever kan nämligen leda till att vissafolkhögskolor tvingas att avskeda lärare. Därför har regeringen sagt. ochutskottet stöder den idén. att man måste ha en ventil för att förhindra attskolorna allvarligt drabbas. De 2,5 milj. kr. som är anvisade kommer troligeninte att räcka till. De överläggningar som vi har haft med bådeskolöverstyrelsen och lärarnas organisation tyder på att det finns risk för attdessa 2,5 milj. kr. Det går inte att ta av de pengarna till någotannat. I det läget har idén kommit fram att man skulle, i varjefall , ha särskilda statsbidragsregler för Viebäcks ochSkeppsholmens folkhögskolor. Om styrelserna för resp. skola inte vill ha detsystemet, behöver man inte begagna det. Då kan man arbeta vidare på det sättsom man har gjort och betrakta resp. Viebäck såsomexternt förlagda kurser sorterande under en annan folkhögskola. Hur mycketdet skulle kosta att redan nu låta dessa båda skolor fä begagna detidigare tillämpade normala reglerna är svårt att räkna ut, men det gällerganska stora pengar. Det har t. o. m. kommit ett brev från Viebäck tillutbildningsutskottet, vari man talar om vilka planer man har för framtiden närdet gäller utvecklingen. Om skulle säga ja till de planerna ,betyder det att denna skola kommer att kosta staten ett par merom året . Varken utbildningsministern eller utbildningsutskottethar haft möjlighet att framlägga ett sådant förslag i den situation som vi nubefinner oss i. Jag utesluter inte att man i ett bättre ekonomiskt läge kankomma att ompröva dessa regler. Det ligger inte någon nedvärdering av deberörda skolorna i det förslag som föreligger.