prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill då fråga arbetsmarknadsministern vilka andrapositiva och konkreta besked han har att ge mötesdeltagarna i i kvällför att man skall kunna undvika permitteringar och avskedanden inom trä- ochsnickeriindustrierna i södra , om han inte är med på att ökabostadsbyggandet. Vilka andra konkreta åtgärder avser arbetsmarknadsministernatt vidta? Den här bristen på konkreta förslag över huvud taget fränarbetsmarknadsministern när det gäller arbetsskapande åtgärder i Gävleborgslän är atl beklaga. Jag skall försöka räkna upp några förslag Ullarbetsskapande åtgärder. Del vore intressant att höra arbetsmarknadsministernssynpunkter på dem. Det finns etl stort behov av upprustning av vissa vägar,broar osv. Jag kan som exempel nämna väg 83 sträckanRamsjö-Ånge och väg 84 sträckan . Vilka positiva besked kan manpå den fronten räkna med från arbetsmarknadsministern? Tänker han aktivtmedverka lill atl det avsätts resurser så atl man kan sätta i gång med dennödvändiga upprustningen? har god lillgång på torv och skogsavfall.Stora mängder olja skulle exempelvis kunna sparas in och tusentals nya jobbskulle bli följden, om länets inhemska energikällor blev föremål förexploatering. Tänker arbetsmarknadsministern arbeta aktivt för att dettaförverkligas? Gävleborgslän uppvisar fortfarande stora brister när det gäller barnom- Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch sorgensamt hälso- och sjukvården - bl. a. personellt. Naturligtvis kommer lägel attförvärras i och med regeringens signalerade ytterligare sparplaner. Vad tänkerarbetsmarknadsministern göra på det området? Tänker han ta inilialiv för atländra på det här förhållandet? Tänker han avsätta de resurser som behövs för enupprustning på de här sociala områdena? Vi vel att det i landet - främst i skogslänen,och då även i - finns väldigt mycket sjunklimmer i sjöarna,längs kusterna osv. Att ta till vara det här timret skulle varasamhällsekonomiskt lönsamt, och det skulle även skapa många nya välkomna jobb iGävleborgs län och i andra skogslän. Vad tänker arbetsmarknadsministern göra pådet området? Jag skall inte beröra värt förslag om ungdomsgarantin,eftersom senare i debatten kommer att gä in mera konkretpä den frågan. Men jag vill ändå göra arbetsmarknadsministern uppmärksam på attKorsnäs-Marma AB meddelade att företagets massafabriki - utanför - kommer att läggasned. Det innebär att 210 människor blir utan arbete. Det betyder ytterligareett mycket hårt slag mot . Etl flertal - och det är inteobekant för arbetsmarknadsministern - företagsnedläggningar har nämligen skettunder hela 1970-taIet i denna kommun. Det var inte bara under den borgerligaregeringens fid utan ocksä under den socialdemokratiska regeringens tid. Jag vet inte om arbetsmarknadsministern känner till enforskarrapport som Tekniska högskolan i har sammanställt om justproblemen i . I forskarrapporten säger man att om inga åtgärdervidtas , , frän regeringens, riksdagensoch kommunens sida, kommer ytterligare 2 000 jobb inom den privata och inom denoffentliga sektorn att försvinna i kommunen. Jag skulle vilja frågaarbetsmarknadsministern; Har man exempelvis inom arbetsmarknadsdepartementetdiskuterat Tekniska högskolans larmrapport om ? Om man har gjort det,vad har man då konkret att erbjuda? Vilka åtgärder tänker man vidta? I den förra interpellationsdebatlen tog jag ocksåupp med arbetsmarknadsministern problemet med , en massaindustrii kommun. läggs juden massafabriken ned, och ca 230människor blir utan arbete. Vad har arbetsmarknadsministern för besked att getill de 230 personer som blir arbetslösa? Jag tror att jag i den förra debatten sade att det skullevara fullt möjligt och dessutom samhällsekonomiskt vetfigt och lönsamt attbevara denna induslri. Förmodligen är det den enda massaindustri i det härlandet som producerar oblekt massa. Det innebär att denna industri är mindreenergislukande än industrier som producerar blekt massa. Dessutom går det åtmindre av vedrävara med den här typen av massaproduktion. Vidare investeradeKopparfors AB 100 milj. kr. 1970 eller 1971 i den här industrin. Det är möjligtatt man måste minska ned antalet anställda nägol, men man skulle i alla fallkunna fortsätta produktionen. Tänker arbetsmarknadsministern och regeringenvidta några älgärder? Det behövs ett resonemang med Koppar- Detgäller att försöka hitta en lösning, sä atl man kan fortsätta driften där -kanske i andra ägarformer. Jag har ocksä tidigare uttalat atl är enbetydande industri för och . Men vi vet också attdenna industri har en betydande produktion utomlands. Den delen är störreän delen hemma i . a. har man verksamhet i och i vissabrutala militärdiktaturer i . Kan man här tänka sig - vilket är ettönskemål ocksä från Metall i - att arbetsmarknadsministern medverkarfill att exempelvis plockar hem en del av sin produkfion lillGävleborgs län? Det gäller bl. a. verksamheten i C)ch . , herr talman! Det finns en felaktig siffra i denavslutande frågan i min interpellation. Där står nämligen siffran 11 000, menden siffran har kommit dit av misstag. Den skall alltså inte finnas där. Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch påstår att den ekonomiskapolilik som regeringen har fört har försämrat arbetsmarknaden. Det är inte pädet viset, utan det är naturligtvis så - som också känner fill -att det är den djupa internationella lågkonjunkturen och försämringen avkonkurrenskraften inom svenskt näringsliv som har gett oss de ekonomiskaproblem som vi har. Ett sätt, och den enda vägen, att lösa problemen är att viålägger oss en större återhållsamhet för att återigen kunna förstärka vårekonomis konkurrenskraft. Det är under den omställningsperioden som problemenuppkommer pä arbetsmarknaden. Men tvärtemot vad säger leder regeringensekonomiska politik till förbättringar. Vi börjar nu märka effekter avdevalveringen och andra åtgärder. tilljanuari har antalet nyanmälda lediga platser fakfiskt ökat i så gott som allalän, och ganska påtagligt i en del län. Nivån är fortfarande alllför låg, mendet visar att de åtgärder som regeringen satt in börjar ge effekt. som detta pågår - jag skulle gissa underhela -blir vi tvungna att föra en mycket omfattandearbetsmarknadspolifik. Därför ökar nu ocksä insatserna när det gällerarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Skall de arbetslösa ungdomarna, frågar , medknusende ro avvakta en uppgång i konjunkturen? Nej, jag tycker inte det. Jagtycker att de skall efterfråga de chanser som ändå finns, och de skall självavara aktiva och ta vara på dem. Vi har ökat på utbildningsresurserna mycket. Ungdomarnahar i större utsträckning nu än fidigare möjlighet att också få del avarbetsmarknadsutbildning. Den möjligheten skall de ta fill vara, för det är enbra möjlighet att förstärka sina aktier på arbetsmarknaden. Framför allt har vinu ungdomsplatserna. Som jag har sagt förut är jag mycket angelägen om att manlokalt kommer överens om att inrätta ungdomsarbetsplatser och använda deresurser som regeringen har ställt till förfogande. 4 protokoll1981/82:80-84 Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch uppehåller sig mycket vid uislagningen påarbetsmarknaden. Jag tycker att det finns skäl att göra del. Det finnsnaturligtvis mycket oroande drag därvidlag, i ett sådant läge som vi nu har päarbetsmarknaden. Men trots alt efterfrågan har varil så låg under det ärsom har gätt, kunde vi notera att antalet handikappade som var sysselsatta varhögre än . Ungefär 5 000 fler handikappadehade fåll sysselsättning med hjälp av lönebidrag eller inom Samhällsföretag.Det är alltså en markering av regeringens vilja att också när arbetsmarknadenär så här svår särskill hjälpa dem som har det mycket svårt. Vi kan också notera en viss minskning avnya beslut om förfidspensionering av ungdomar, vilket markerar en annanprioritering, nämhgen atl resurserna skall användas för rehabilitering Ullarbele så långt det någonsin är möjligt, i stället för tillförtidspensionering. Vi har ju ocksä infört möjligheten till vilandeförtidspension, just för atl ge utökad tid för sådant rehabiliteringsarbete. vill inte kännas vid problemen medstrukturomvandlingen. Han fnyser nästan åt att detta ord används sä ofta iinterpellafionssvaret. Jag ser gärna att kommer med en språkliginnovation, om det finns något bättre sätt att beskriva vad det handlar om,nämligen atl våra företag måste hänga med i en internationell konkurrens. Om såinte sker måste vi med skattemedel täcka allt större förluster. Enkelt uttryckttycker jag det är bättre att vi använder resurserna för att skapa nya jobb, somhar framtiden för sig, än att vi krampaktigt häller fast vid dem som tiden harseglat förbi. Jag vill inte ha någon åsikt om vilka enskilda förelageller delar av företag som måste avvecklas för att man skall komma ifrånförluster, men rent allmänt är det sä att strukturproblemen måste hanteras ochinte föras ät sidan. De blir inte lösta för att man blundar för dem. Jag -håller med om atl ökad arbetslöshetkan hota folkhälsan. Det är precis därför som jag har uppehållit mig såutförligt vid de mänga olika åtgärder som regeringen har vidtagit för att kommatill rätta med arbetslösheten och vid att vi trots de allmännabudgetrestriklionerna har låtit anslagen lill olika arbetsmarknadspolifiskainsatser öka så kraftigt. Ett av de nya inslagen är omställningsbidraget. Dethjälper ju inte, säger . Jag vet inte var han hämtar dennavisdom från, eftersom vi ännu inte har erfarenhet av hur omställningsbidragetkan komma att fungera. Sant är att det ger en stimulans att söka sig till denya jobb som finns, och sant är att det förlänger tiden som arbetsförmedlingenhar på sig alt finna de rätta åtgärderna när det gäller de uppsagdamänniskorna. De nyanmälda platserna, som ökar, ger arbetsförmedlingenökade förutsättningar att genom omställningsbidraget komma de enskilda människornatill hjälp. Det är precis det vi har eftersträvat. Om vi lägger om denekonomiska politiken och det ger utslag i fler lediga platser, så vill viförsöka överbrygga tiden däremellan, så att människorna som blir uppsagda intebehöver få en läng arbetslöshetsperiod. Både och frågar omregeringen accepterar en höjd arbetslöshet. Med hänvisning till det jag redanhar sagt i den här debatten är mitt svar nej. Del är precis därför som viställer krav på ökade resurser för arbetsmarknadspolitiken på bekostnad avneddragningar på annat håll. redovisar en mängd siffror. Enav dem var arbetslösheten för ungdomar, som han påstår är 4 500. Vår slafistiksäger att den är 2 536. Om det är så att andra uppgifter är likatillförlitliga, är det kanske inte så mycket att basera en debatt pä. När det gäller de ungdomar som ändå är arbetslösa vill jaghänvisa fill ungdomsplatserna. Jag hoppas att på sitt säll gören insats på hemmaplan genom all trycka på t. ex. de fackliga organisationerna,sä att de kommer loss med lokala avtal om att inrätta sädana ungdomsplalser.Jag vill också ha ett ökat bostadsbyggande, Berfil Mäbrink, men inte tillpriset av nya stora statliga subventioner. Däremot kan man göra en delpunktinsatser. Vi har gjort en sädan - etl särskilt bidrag till att repareraäldre lägenheter i flerfamiljshus med . Vi har lagt ombostadsfinansieringen för att stimulera igångsättningen, och vi har kommitöverens om en ny skattepolitik, som jag hoppas läggerfast och som kommer att skapa ökad stabilitet pä bostadsmarknaden. Sedan kommer Berfil Måbrink med den vanliga önskelistanmed en lång rad projekt som borde genomföras. Jag skulle kunna öka ul den därlistan med ylteriigare ett antal. Men då blir frågan densamma som den vi hadeuppe med C.-H. : Hur skall det betalas? Något utrymme hoppas jag viskall finna för ett byggpaket inför och vinter, och då skall en delav de här projekten beaktas. Om arbetslösheten i , ,och 33JOHN (vpk): Även om regeringen inte är pappa fill allaproblem, sä kan väl inte arbetsmarknadsministern komma ifrån att den fördapolitiken har medfört och kommer att medföra en högre arbetslöshet. Det kan manju läsa i vara tidningar. I gårdagens tidning stod det att tvingasavskeda 2 000 anställda . Ansvaret för detta måste väl ändåkunna läggas på regeringen. påstår att den fördafinanspolitiken har lett - och leder- till förbättringar. Skall man som ettbevis för detta ta den höga arbetslöshet som vi har , den högstaarbetslösheten sedan den officiella statisfiken började tillämpas? säger också att ungdomarna bör ta fillvara de utbildningsmöjligheter som stär till buds. Vid mitt besök pålänsarbetsnämnden fick jag tillgäng till ett mycket intressant material,nämligen redovisningar över . Detta material visar att man 1979hade 1 621 personer i arbetsmarknadsutbildning inom länet. 1980 hade man 1 379,och 1981 var det 933 personer. I en kommentar säger man att statsmakterna harskärpt reglerna för beviljande av utbildningsbidrag till teorefiska ellerlängre yrkesinriktade utbildningar i gymnasieskola, KOMVUX och folkhögskola. Deriktlinjer som gäller för utbildningsbidrag innebär i princip att Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch arbetsförmedlingeni första hand skall välja korta, yrkesinriktade utbildningar som så fort sommöjligt leder till förankring på arbetsmarknaden. Det är väl högst osäkert omjust det senare har medfört någon förbättring. Om man ser pä beredskapsarbeten under samma lidsperiod,finner man att länet 1978/79 hade 2 085 årsarbeten, 1979/80 hade man 1 407, och1980/81 var det totalt 1 106. /82 har anvisats 1 085. Det är juintressanta siffror. Man kan även se på statsbidragen till länet under sammatidsperiod. 1978/79 uppgick de till 221 miljoner, 1979/80 till 160 miljoner och1980/81 till 129 miljoner. Min slutsats att regeringen accepterar arbetslösheten, omman inte nu sätter in åtgärder, grundar jag på följande omständigheter. Det hargjorts beräkningar över vad arbetslösa kostar samhället. Jag har sett uppgifterom att varje arbetslös människa kostar 70 000-80 000 . Då är självfalletinte det mänskliga lidandet inräknat - det är ju svårt att mäta i pengar. Dethär är en kostnad som motsvarar en vanlig industriarbetarlön. Dä måste del varaett enormt slöseri med både pengar och människor atl folk skall tvingas gåarbetslösa, allra helst som det finns angelägna behov som behöver tillgodoses. Det finns säkert flera arbetsuppgifter som t. o. m. skullege en mycket god lönsamhet, även ur rent företagsekonomisk synpunkt, om baradessa kom till ständ. har nämnt en. I våra älvar och vattendragfinns miljoner och äter miljoner timmerstockar, som skulle kunna tillvaratas.Det skulle innebära ett tillskott av råvara till skogsindustrin, som skullebetyda högre sysselsättning, framför allt för de flottare som blivitarbetslösa genom nedläggning av flottlederna. Det skulle även innebära enbättre vattenmiljö osv. I mitt län skulle säkert åtskilliga arbetslösa få ettmeningsfullt arbete om dessa möjligheter togs till vara. Det kan väl inte varaen väg ut ur de ekonomiska problemen att låta människorna gä arbetslösa. Detmåste väl vara genom att sätta alla människor i arbete, genom att de fårmöjlighel att göra en insats, som vi skall komma ur de här problemen. 34SVEN (vpk): Tillåt mig först att något kommentera vad somhar sagts om att en ansvarsfull finanspolitik är den grund som vi skall byggapä för att pä få en trygg sysselsättning. När jag hade anledning att gå igenom bil. 9 ibudgetpropositionen för att närmare analysera kommunikationsdepartementetsäskanden, letade jag förgäves efter några offensiva tag. Detsamma hände när jaggick över till industridepartementets och bilagor. Just nu behöver landet ett investeringsprogram för att ökabyggandet och utveckla anläggningssidan. Det skulle ge mänga jobb i en radbranscher genom den s. k. multiplikatoreffekten. Det skulle faktiskt ge landeten chans att komma pä fötter. Men var finns de ambitiösa satsningarna på att,som man t. ex. talade om under kärnkraftsdebatten, ersätta oljan med alternativ energi?Jag kan inte hitta några sådana. Var finns ett program för reparationer ochrestaurering av starkt nedslitna bostäder och hela stadsmiljöer? Var finns dekraftiga tagen för vägbyggande och underhåll för att få säkrare och tryggaretransporter? Var finns den breda satsningen på en bättre kollektivtrafik somskulle ge oss en bättre trafikmiljö? Nej, jag kan inte hitta några sådanaoffensiva satsningar. De finns inte där. I stället kan jag på var och varannan rad läsa omsparande, om att försöka minska utgifterna på den offentliga sekiorn. Eller,som arbetsmarknadsministern säger, "vi måste vara försiktiga med deoffenfliga utgifterna". I den andan måste man ocksä se delta att sparagenom att beröva kommunerna inkomster på 3,7 miljarder. Enligt Arbetskraftsundersökningar - - harsysselsättningen inom industrin under en redovisad tolvmänadersperiodminskat med inte mindre än 45 000 personer. hade den fortgåendeminskningen kompenserats genom en ärlig rekrytering pä mellan 40 000 och 45 000personer till den offentliga sektorn. Jag är inte den som i varje situafionvill gå i god för att varje tjänst är oantastbar, men då denna siffra sjunkerså kraftigt som den gör - enligt direktör ned till 12 000eller mindre - har naturligtvis en helt ny situation uppstått. Vad kommer detatt bli av detta? kunde vi som sagt kompensera den kraftiganedskärningen i industrisysselsättningen med en viss ökning av den offentligasektorn. kommer inte det att bli möjligt. Strävan efter alt skära nedpersonal och tjänster i den offentliga sektorn kommer att accelerera, och detleder rimligen till högre arbetslöshet. Är det de arbetslösa som skall dra lasset för att landethar en dälig ekonomi? Är det rimligt och riktigt ur fördelningssynpunkt, och ärdet i överensstämmelse med vår allmänna inställning när det gäller att skapajämlikhet, att just de som har det svårast skall dra lasset? Så till frågorna om de handikappade som jag berörde i mittinledningsanförande och problemet med uislagningen. Jag är den förste att notera som positivt en viss ökningav jobben för de handikappade. Det har blivit 5 000 fler jobb, sägerarbetsmarknadsministern. O.K., det är inte illa. Men det stär ändå inte irimlig proportion fill de planer som är fastlagda för att medge arbete för dehandikappade. Tala med folk frän , så fårIngemar bekräftelse på att det stora problemet just är möjligheternaatt skapa arbete för de handikappade. Belräffande ordet strukturomvandling, som används i tidoch ofid; För oss i vårt län och i de norrländska länen i allmänhet har vi lärtoss att ordet helt enkelt betyder arbetslöshet och att företagen eftersträvarmaximalt vinstre-sullat. Ordet strukturomvandling har alltså fått en dålig klang.Men det har det fått också av ett annat skäl. Det finns nämligen en rad exempelpå att företag som så atl säga slrukturomvandlat har lagt ned sådan verksamhetsom inle alls behöver läggas ned. Vi har Kälfing och Emsfors bruk somexempel pä företag som man ville lägga ned men som lever vidare tack Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch vare attsamhället eller kommunen föivärvat dem och ökat verksamheten där. 35 (vpk); Jag tycker att uppför sigsom en envis papegoja. Så fort man föreslär konkreta åtgärder hoppar han uppoch säger: Inte belasta statsbudgeten, inga nya statliga subventioner! Vad är det för debatteknik? Förklara då för mig: Om manvill bevara verksamheten i i stället för att slänga ut 230människor i arbetslöshet, hur kan det belasta statsbudgeten? Del måsle väl varatvärtom! Om man lägger ned driften och ställer 230 personer i i denredan nu länga arbetslöshetskön, det är väl då som det belastar statsbudgeten?Ingemar fär väl svara på det - om han är intresserad av att försökadiskutera de konkreta förslag som jag ändå har fört fram. Jag har frågat om han är beredd attmedverka till att en del av utlandsetableringar, exempelvis den iSydafrika, tas hem och förläggs till , där moderbolaget finns.Belastar det statsbudgeten? Innebär det nya statliga subventioner? Jag ställde också en tredje fråga. Jag talade omforskarrapporten om den utveckling som kanske kommer att äga rum i Söderhamnunder , att 2 000 jobb inom den offentliga och privata sektornriskerar att försvinna om ingenting konkret görs - 2 000 människor utan jobb!Om man försöker förhindra det med vissa åtgärder, som bl. a. jag föreslagit iriksdagsmofioner, på vilket sätt skulle det belasta statsbudgeten och öka destatliga subventionerna? Sedan bad jag i mitt förra anförande helt stillsamt attIngemar skulle berätta för de människor som samlas i -och som är oerhört bekymrade för att också de skall mista sina jobb vidsnickeri- och träindustrierna i - om det går att förhindra detta genomatt sätta stopp för permitteringarna och avskedandena i den regionen och om maninte vill öka bostadsbyggandet där. Det säger han att han inte vill. Jagfrågade vad då ville göra i stället. Det kostar visserligenlitet pengar att öka bostadsbyggandet och att reparera upp del gamlafastighetsbeståndet, men det kostar ju också pengar om ytterligare människorinom snickeri-och träindustrin i i södra blir arbetslösa.Han är inte överens med mig, som jag sade i mitt första anförande. Allright.Men vad vill han själv? Ge ett besked! I väntar man på ett besked. Manvet där att den här debatten äger rum - det stär i egetorgan, Ljusnan, som är nära knutet fill . Jag är faktiskt så snällav mig att jag tycker det vore bra för egen skull, om hanville ge elt besked. Men kom inte med det där talet om statliga subventioner,för del är inte det som de är intresserade av. Sedan till vad jag sade om de 4 500 ungdomarna. Jagciterade länsarbetsnämndens rapport för om arbetsmarknaden iGävleborg. Där står: "Sammanlagt var drygt 4 500 ungdomar under 25 ärantingen utan arbete för omedelbar placering eller i beredskapsarbete och AMUvid Detta motsvarar en hel årskull ungdomar i ." Vi är väl överens om att del är bra för ungdomarna meddenna utbildning, men vad som är ännu bättre är ju att de får fast arbeteockså. har plockat in dem. Observera att jag talade omdirekt eller indirekt arbetslösa. Den siffran har jag alltså hämtat frånlänsarbetsnämndens januarirapport . refererade till ett dokumentfrån länsarbetsnämnden om arbetsmarknadsutbildningen. Jag bekräftar atl detsom står där naturligtvis är sant, dvs. att vi har lagt om riktlinjerna förstatsbidrags-givningen så, att vi kan få ut mer yrkesutbildning för pengarna,helt enkelt därför att den ger de arbetssökande en snabbare förankring päarbetsmarknaden. Det är ett sätt att hushälla bättre med pengarna genom att fåut större effekt av samma summa. Det skulle vara intressant att få veta om någon annan mening. Det är just yrkesutbildning som efterfrågas päarbetsmarknaden. Också när efterfrågan är så låg som den är finns detbrist på vissa kategorier yrkesarbetare. Om man dä kan använda pengarna tillatl ge de arbetslösa en sådan utbildning, är det den bästa hjälp de kan få. Jaghar därför litet svårt att förstå vad det egentligen är som villkrifisera på den punkten. nämnde vidare ett antal siffror. Också jagvill nämna några för atl redovisa läget. ~Vi hade i 1 081människor i arbetsmarknadsutbildning. har vi 1 254. Det finns kapacitetför att nä upp till 1500. Vi hade för iberedskapsarbete 1 068. har vi 1 850. Man kan gä upp till 2 100. Av detta drar slutsatsen att regeringenaccepterar ökad arbetslöshet. Men sanningen är ju den, att man här kraftigt harökat antalet platser såväl i arbetsmarknadsutbildning som i beredskapsarbete.Det är fill alt göra logiska kullerbyttor, ! Var finns programmel för upprustning av bostäder? frågadenågon - jag tror del var . Det fanns inte i budgetpropositionen,eftersom förslaget från utredningen på området kom för elt par veckor sedan.Det är nu som regeringen har underlag för att ta ställning till ett meromfattande program för upprustning av äldre bostäder, och ett sådant behöver viha. Men i avvaktan på det har regeringen gjort just del somSven efterfrågar, nämligen stimulerat upprustning av äldrelägenheter. Man kan fä, den dag som är, .