prot · G509115 · 1981-12-31 00:00:00 — I riksyrkesskolan i t. ex. av eleverna från - jag har fått uppgift om att 30elever kommer därifrån - och är berättigade till flyg vidmånadsresorna, vilket betyder att de har mer än till hemmet. Som jag serdet bör riksrekrytering kunna vara en möjlighet, men inte någonting nödvändigt-det finns ju heller ingen anledning att skicka ungdomar från tillHedenäset eller ungdomar från till i . Vad kommer att hända med de ungdomar i åldern16-18 år som i fortsättningen blir utestängda från den här möjligheten tillsocial fostran, utbildning och yrkesintroduktion? Utskottet säger att det intefinns någotbärande motiv för att ha kvar riksyrkesskolorna. Men i dessa tider med hårdutslagning av ungdomar finns alla motiv för detta. Man får inte försitta enenda chans att hjälpa dessa ungdomar. Man utestänger på detta sätt dem somkanske har det allra svårast. Jag skulle vilja ställa en fråga till utskottets talesman;Vad är det egentligen för mening med att ändra en organisationsform somfungerar, och dessutom fungerar väldigt bra? Vad är det för mening med att göradet i , då det är dokumenterat att det finns ett stort behov av justsådana här utbildningsplatser för just dessa ungdomar, som befinner sig just iåldern ? Det skulle jag vilja ha svar på. Jag vill inte driva frågan omsjälva organisationsmodellen hårt, utan jag vill veta vilket motiv som liggerbakom. Hur vågar man låta ungdomarna utestängas från den här ganska unikamöjligheten till utbildning, som är dokumenterat bra i de allra flesta fall? Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 97 (): Jag vill med några ord berörabudgetpropositionens förslag att man skall låta vapenfrisektionen inom AMSbilda ett eget verk och lokalisera detta till och till Karolinen. och jag har i motion 1527 avvisat ettsådant förslag. Det måste enligt min mening finnas väldigt starka skäl för skall inrätta nya statliga verk, när vi befinner oss i en sådan vågdal iekonomin. I propositionen sägs visserligen att förflyttningen bara kommer attkosta . och att kostnadsökningen för driften endast blir en halvmiljon. Men det är förvisso pengar det också. Och vi kommer ihågfrån utlokaliseringen av statliga verk att de beräkningar somgjordes inte stämde - det blev mycket dyrare. Sedan räknar man i budgetpropositionen med att de som äranställda nu vid vapenfrisektionen skall följa med till . Men jag hördesenast att det inte är någon som är intresserad av att följa med. Det är klart att detta innebär en byråkratisering-tveklöst måste det göra det. Det nya verket måste ha kontakterna kvar med AMS -och det säger man också i budgetpropositionen. Det gick mycket smidigt när manvar en sektion inom AMS. skall man ha kvar kontakterna medcivilförsvarsstyrelsen. Här behövs alltså samband som kommer att kompliceraverksamheten. Att vill bli av medvapenfrisektionen är lättförståeligt. Får man inte tillräckligt med pengar ochpersonal, så vill man inte bedriva verksamheten. Åtskilliga tunga remissorgan har motsatt sig den härförflyttningen: TCO, LO och . Men det finns, herr talman, ytterligare ett argument - ettpsykologiskt argument som man kanske inte tänker på om man inte harhaft att handläggaärenden av det här slaget. Det är nämligen ofta mycket svårt för Nr 115 vapenfrinämndensfolk att få en vapenvägrare att förstå att när han får jQj.gjj3gp jg i vapenfritjänst är han utanför den militära organisationen. Det är självklart .j j2 för oss,men det är inte alltid självklart för dessa känslotänkare. Det var avsevärt lättare tidigare, när man kunde visa attvapenfrisektionen Arbetsmarknads-fanns inom AMS och inte inom någon militärinstitution. Men förläggs pQUtiken detta nya verk till Karolinen ochsamlokaliseras med värnpliktsverket. Och den kontakten gör det genast svårareatt få vederbörande att förstå att vapenfri tjänst är något annat. Manförsätter sig alltså rent psykologiskt i ett svårare läge. Beträffande kostnaderna måste jag beklaga att inte ensnågon av de mina har reserverat sig på den punkten. Vi brukar ju varaförsiktiga med pengar, men det har man inte varit i detta fall. Vi har inget yrkande - det skulle inte löna sig. Men mankan inte avstå från att säga sin mening i sådana här lägen. 98 (): Låt mig först instämma i vad har sagt angående motion 1527, som gäller vapenfriverksamheten. Jag vill bara tillägga att vi stöder förslaget om attinrätta en särskild . Men vi finner att starkaskäl talar för att den nya utbildningsmyndigheten bör vara kvar vidarbetsmarknadsstyrelsen i . 53 myndigheter och organisationer har yttrat sig över denutredning som ligger till grund för det aktuella propositionsförslaget. Avdessa är det endast 9 som stöder utredningsalternativet attvapenfriverksamheten skall flyttas över från AMS till iKarlstad. Departementschefens argument är att civilförsvarsstyrelsenär den myndighet som krigsplacerar av alla vapenvägrare. Det är riktigt,men skall även svara för självagrundutbildningen av vapenfria. Och i det sammanhanget är civilförsvarsstyrelsenen relativt obetydlig utbildningsanordnare. av alla vapenfriafullgör sin grundutbildning vid . De storagrundutbildningsanordnarna finns i stället inom ; ,, , , . Svenska röda korset m.fl. För att man skall kunna skapa nya utbildningsplatser för det tyvärrständigt ökande antalet vapenvägrare är det dessutom viktigt att hålla tätadirektkontakter, förutom med AMS även med de fackliga organisationerna. Dessakontakter försvåras vid en utlokalisering. Följaktligen har både LO, TCO,och motsatt sigutlokalisering av vapenfriverksamheten till . Får jag så, herr talman, ta upp ett par andra motioner,324 och 367, som behandlar Samhällsföretags verksamhet. Enligt av fastställd princip för hålla marknadsmässiga priser och inte genom orealistisk prissättning 119 konkurreramed andra tillverkare av samma sortiment. Hur lever Samhällsföretag upp tilldenna målsättning? Alltför ofta får man vittnesbörd från företagare inom detprivata näringslivet som gör gällande att de utsätts för osund konkurrens frånSamhällsföretag både vad gäller prissättning, marknadsföring ochbetalningsvillkor. Jag har färska exempel på sådana fall från mina hemtrakter. Ett av dessa företag tillverkar trädgårdsmöbler ochfritidsmöbler. Företagaren har gjort anmälan till det kontroll- ochsamrådsorgan som finns inrättat med representanter från Samhällsföretag ochfrån näringslivet och påtalat missförhållandena. Svaret från samrådsorganet ärlångt, och bortförklaring-arna är många. I fråga om leverans- och betalningsvillkor svararmarknadsavdelningen på Samhällsföretag bl. a.: "Vi är medvetna om att vårfraktfrihetsgräns är lägre än branschens normala nivå. Detta har vi undernuvarande säsong valt fullt medvetet mot följande bakgrund." Sedan kommer vad jag vill kalla bortförklaringar; "Vihar haft ett smalare sortiment än de flesta av våra konkurrenter" och"Vi är så gott som debutanter på marknaden denna säsong". Dettagäller export av trädgårdsmöbler. I fråga om betalningsvillkoren hänvisar man också till tvåstora svenska privata fritidsmöbelproducenter som tillämpat liknadebetalningsvillkor 1979-1980. Med detta anser man sig tydligen ha fria händeratt skapa, vill jag påstå, både sysselsättnings- och produktionsproblem för ensmåföretagare i samma bransch som också exporterar huvuddelen av sinproduktion, och på samma marknader. Detta gäller ett mindre företag på en liten ort, ettvälskött och väletablerat företag som i hög grad i fråga om sysselsättning ärhelt och hållet avgörande för den ort där det är etablerat. Flerexempel finns och har nämnts tidigare i debatten . hänvisar utskottet i dessa frågor till att en utredningskall behandla vissa av de frågor som motionärerna tar upp. Det är bra. Men detär svårt att utläsa vilka frågor utskottet menar. Jag förutsätter dock attdenna utredning kommer att granska den prissättning och den marknadsföring somSamhällsföretag tillämpar och föreslå åtgärder som säkerställer att företagmed likartad produktion som Samhällsföretag inte utsätts för diskriminerandekonkurrens som undergräver lönsamheten för dessa företagare och därmedäventyrar sysselsättning i våra glesbygder, där dessa mindre företag ofta äretablerade. Det kan ju inte vara meningen att Samhällsföretag, med denekonomiska trygghet och ställning som detta företag har, skall konkurrera ut isig livskraftiga och bra företag i glesbygder och på mindre orter. Detta är enangelägen fråga för många småföretagare i vårt land. Mot ett enigt utskott gagnar det föga attyrka bifall till de här nämnda motionerna, men jag utgår ifrån att vad som harsagts här om Samhällsföretag tas ad notam när direktiven för denaviserade utredningen Jag har också tolkat talesmännen för utskottet, bl. Rembo, så, att detta är utskottets mening. Överläggningen var härmed avslutad. Riktlinjer m. m. (mom. 1-6) Mom. 1(arbetsmarknadspolitikens inriktning för /83) Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 144 förreservation 1 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Ungdomsarbetslöshet (mom. 7) Propositioner ställs först beträffande ettvart av deavsnitt i motiveringen som berörs i reservationerna 2 och 3. Därefter företasutskottets hemställan och motiveringen i övrigt till avgörande i ettsammanhang. Utskottets motivering godkändes med 146 röster mot 144 förden i reservation 2 av m. fl. Utskottets motivering godkändes med 146 röster mot 144 fördet i reservation 3 av m. fl. framförda förslaget att dettaavsnitt i motiveringen skulle utgå. Mom. 7 i övrigt (åtgärder mot ungdomsarbetslösheten) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 avAnna-Greta m. fl. med 126 röster mot 17 för motion 1118 av . i motsvarande del och motion 1982 av m. fl. 145 ledamöteravstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146röster mot 145 för reservation 4 av m. fl. Arbetsmarknadsservice (mom. 8-20) Mom. 8 (personalförstärkning tillarbetsmarknadsverket) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 avElver m. fl. med84 röster mot 62 för reservation 6 av m. fl. ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls reservation 5 av m. fl. röster mot144 för utskottets hemställan. Mom. 14(avveckling av tjänstekategorierna arbetsvårdare och yrkesvägle- den 1 ''i anril 1982 Utskottets hemställan, som ställdesmot motion 1068 av , bifölls med acklamation. nnlitiken Mom. 19 (åtgärder för ökadrörlighet på arbetsmarknaden) Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 62 för reservation 7 av AndersHögmark m. fl. Mom. 20 (anslaget tillArbetsmarknadsservice) Reservation 8 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Arbetsmarknadsutbildning (mom. 21-30) Mom. 21(riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 10 av m. fl. Mom. 22 (medelsanvisning) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 förmotion 1569 av m. fl. Mom. 24 (utbildningsinsatser för medelålders och äldrekvinnor) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 11 av m. fl. Mom. 29 (svenskundervisning för invandrare inomarbetsmarknadsutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 12 av m. fl. Mom. 30 (riksyrkesskolorna) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 16 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 455 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Sysselsättningsskapandeåtgärder (mom. 31-49) Mom. 31 och 32 (ytterligare medel tillsysselsättningsskapande åtgärder under innevarande budgetår) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 13 av m. fl. Mom. 33(riktlinjer för verksamheten med beredskapsarbeten) Nr 115 Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 14 av Torsdaeen den 1 m. fl. Mom. 35-37 (ändring av bidragsbestämmelserna förberedskapsarbeten) Arbetsmarknad' Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 15 av politiken m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning(mom. 50-67) Mom. 50 och 51 (ändrade regler för arbetshjälpmedel åthandikappade m. Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 144 förreservation 17 av m. fl. Mom. 53 (lönebidrag till allmännyttigaorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 17 förmotion 1086 av m. fl. i motsvarande del, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 54 (särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning) I kontrapropositionsvoteringen biträddesreservation 18 av m.fl. med 140 röster mot 16 för motion 1086 av m. fl. 134 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 146 röster mot 145 för reservation18 av m. fl. Mom. 55 (vidareutveckling av främjandeiagen, m. Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 19 av m. fl. Mom. 57 (rehabiliteringslön m. Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 20 av m. fl. Mom. 58 (rätt till arbetsrehabilitering för alla somslagits ut från arbetsmarknaden) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 förmotion 1118 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 59 (ytterligare medel till Stiftelsen Samhällsföretagför budgetåret 1981/82) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 145 för reservation 21 av Anna-GretaLeijon m. fl. Jämställdhet mellan kvinnor, och män Mom. 60(driftbidraget till ) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 22 av m. fl. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 24 avAnders Högmark m. fl. med 62 röster mot 18 för motion 2127 av m.fl. i motsvarande del. 206 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 224röster mot 62 för reservation 24 av m. fl, 4 ledamöter avstodfrån att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Yrkesinriktad rehabilitering (mom. 68 och 69) Mom. 68 (bidrag till arbetsmarknadsinstituten) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 25 avElver m. fl. med 89 röster mot 62 för reservation 26 av . 139 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 25 av . med 146 röster mot 145 för utskottets hemställan. Mom. 69 (svenskundervisning för invandrare i samband medyrkesinriktad rehabilitering) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 27 av m. fl. 17 § Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande1981/82:20 om anslag till m. m. (prop.1981/82:100). Utskottets hemställan bifölls. Jämställdhetmellan kvinnor och män 100MARIE-ANN (vpk): I det här betänkandet behandlasanslagsfrågorna vad gäller det statliga jämställdhetsarbetet. Två motioner harväckts, och innan jag går över till att behandla vpk-motionen tänkte jag nämnanågra ord om den andra motionen. I denmotionen heter det: "I ett ekonomiskt läge där vi måste spara så ter detsig som rena dårskapen att kasta ut pengar på 'jämställdhet'. Målsättningen kaninte få tillåtas vara 'gärna bättre ekonomi men först jämställd'. Det måste blitvärtom. Dessa anslag måste därför utgå!" ' Det ärmycket betecknande att det är en moderat, , som Nr 115 Jämställdhet mellan kvinnor och män skrivitunder denna motion. försöker ju nu på många områden, undersparsamhetens täckmantel, att komma åt verksamhet som man ogillar. I detmoderata har alltså inte jämställdheten mellan kvinnor och män någongiven plats - det får vi med den här motionen bekräftat på ett rakt och kan ju det hävdas från moderat håll att detta är enenskild motion. Förvisso är ensam undertecknare, men enligt vadjag har erfarit tillämpar , liksom väl också övriga partier, denordningen att alla motioner som väcks här i kammaren från någon ledamot imoderata samlingspartiet passerar det moderata riksdagskansliet förgodkännande. Det måste alltså innebära att den här motionen väl passar in i denmoderata ideologin. Det är f. ö. inte första gången jämställdheten angrips imotioner från olika moderata ledamöter. Det är alltså på sin plats att varnaalla kvinnor för moderata samlingspartiet. Förvisso finns det en ganska många av riksdagslistor. Nåväl, nog om den motionen. Den har avstyrkts avutskottet, och så långt är ju allt väl - om det inte hade varit så attutskottet också här-avstyrkt den motion vi har väckt från vpk, som föreslår ettförhöjt anslag till den statliga jämställdhetsverksamheten. Våra krav på ytterligare resurser skall, som vi skriver imotionen, användas för förstärkningar på jämställdhetsombudsmannens kansli.Dessa förstärkningar är väl motiverade i anslagsframställningen från ombudsmannen.JämO är ju en relativt ny företeelse, kansliet är under uppbyggnad och det ärmeningen att man skall bedriva en mycket bred verksamhet. Dels är det fråga omatt handlägga tvister om överträdelse av diskrimineringsförbudet, dels skallman bedriva en uppsökande verksamhet och följa att man lever upp tilljämställdhetslagens intentioner ute på arbetsplatserna. Dessutom tillkommer dåinformationsverksamhet, remissarbete och utredningsarbete, förutom andra nyaarbetsuppgifter som kan komma att läggas på jämställdhetsombudsmannen. Det är utan tvekan så att JämO, trots ganska blygsammapersonella resurser, bedrivit en mycket imponerande verksamhet under den tidmyndigheten funnits till. Man har under handlagt 200 fallom diskriminering och bristande jämställdhet, fem stämningsansökningar harlämnats till arbetsdomstolen och två huvudförhandlingar har genomförts. Manhar gjort ett tjugotal företagsbesök och mer än 150 informationsresor ochmöten av olika slag, genomfört fyra hearings och haft överläggningar medfackliga organisationer, myndigheter, kvinnoförbund och andra. Man hardistribuerat mer än 300 000 broschyrer, genomfört en branschenkät, skrivit enrad remissyttranden och tagit emot ett antal utländska besök. Man kan kanske då tycka att allt är bra - man harmöjlighet att bedriva denna breda verksamhet med de små resurser man har. Mendet är ju också ett faktum att det är först nu som verksamheten har blivitallmänt känd, inte Jämställdhet mellan kvinnor och män minst dågenom de AD-domar som föll . Det är mycket troligt attverksamheten kommer att växa ytterligare i och med dessa domar, fler kvinnorkommer att anmäla fall av diskriminering. Det är därför viktigt, menar vi frånvpk, att JämO får ett resurstillskott så att verksamheten kan fortsätta påsamma lyckosamma sätt som . Det är beklagligt och ganska förvånande att alla övrigapartier visar samma njugga inställning till denna blygsamma anslagsförstärkning- . Ni slog på stora trumman vid inrättandet avjämställdhetsombudsmannen. I förra valrörelsen var detta ert stora nummer närdet gällde jämställdheten. Men är ni inte beredda att låta verksamheten fåde resurser som krävs. Det är ett svek mot jämställdheten. De fyra partier som finns representerade iarbetsmarknadsutskottet har gemensamt avstyrkt vår motion om ökade anslag genomatt hänvisa till en arbetsgrupp, som är tillsatt med företrädare förarbetsmarknadsdepartementet, jämställdhetsombudsmannen ochjämställdhetskommittén. Denna arbetsgrupp skall bedöma hur resurserna förjämställdhetsarbetet skall disponeras. Behovet av resurser vidjämställdhetsombudsmannens kansli kommer att behandlas i det sammanhanget, stårdet i betänkandet. Men det är ju inte något svar på motionens krav. Omresurserna på skall förstärkas, måste det i så fall innebära attnågon annan verksamhet kommer att bli lidande. Några ytterligare pengar har judenna arbetsgrupp inte till sitt förfogande, efter vad jag kan förstå,Forsknings- och utvecklingsresurserna för jämställdhetsarbetet liksomjämställdhetskommitténs verksamhet kan då komma att minskas. Hur man änhanterar frågan i denna arbetsgrupp, kommer jämställdhetsarbetet på något sättatt bli lidande av att för små resurser har satts av från början. Utskottet saknar enligt min mening motiv för att avstyrkavår motion. Utskottet är helt enkelt inte berett att ge jämställdhetsarbetet deresurser som krävs. Detta är avslöjande. Jag yrkar bifall till motion 1075. 101ALLAN (): Jag har i denna fråga väckt en motion, varijag har begärt att anslaget till jämställdheten skall minskas under detta åroch endast utgå med 2 milj. kr. och att det inteskall utgå några pengar alls till detta ändamål. Utskottet borde ha följt mittförslag. Men eftersom utskottet har varit enigt och det inte finns stor chansatt få så många röster gentemot utskottets hemställan, skall jag avstå från attyrka bifall till motionen. Jag tycker dock att motionens krav är helt riktigt. Vårt land befinner sig i ett kärvt ekonomiskt läge. Jag ärsjälv uppväxt i en miljö som var ekonomiskt fattig men rik på kärlek. Jag vetvad det vill säga att ha ont om pengar i den enskilda ekonomin. Vi vet ocksåatt vi i vårt land nu har en väldigt kärv statsekonomi. Vi måste spara för attha råd med framtiden. kritiserar mig för att jag har väckten besparingsmotion. Jag kan inte förstå annat än att intebegriper att vimåste vara försiktiga med utgifterna. Idet nuvarande ekonomiska läget Nr 115 har viinte råd att anslå pengar till onödiga ting. Jag tycker att det här gäller en Torsdagen den Därför har jag väckt min motion. Om viskulle gå ut och fråga svenska folket i en folkomröstning, är jag övertygadom att en majoritet skulle ställa sig bakom min uppfattning. Det är Jämställdhet mel-vad jag får höra när jag pratar med människor. Sedan måMarie-Ann i kvinnor och säga vad hon vill om det. Vi måste se till de ekonomiska realiteterna. Vi måste hapengar till det nödvändiga, och det vi kan undvara skall vi spara på. Det ärden linje jag vill följa, och det är den linje som jag tycker att vi alla här ikammaren bör följa. Jag får väl hoppas på större förståelse , om jagdå fortfarande har möjlighet att väcka motioner här. 102 (vpk) replik; Jag tycker att det nu ganska klart framgåratt det ligger ideoligiska skäl bakom motion och inte någotsparsamhets-nit. Likadant är det f. ö. med många andra moderatmotioner. Mangömmer sig bakom sparsamheten när man vill komma åt företeelser som man intetyckerom. vill inte, har jag förstått, att kvinnan skall uppnåjämställdhet med mannen, och därför vill han inte lägga några pengar påjämställdhetsarbetet. håller jag inte med om att en majoritet av svenskafolket har samma uppfattning som . Desto tydligare blir det attdet inte är sparsamhetsnitet som driver , om man tittar på vilkaövriga motioner han har väckt här i . I en motion om Samhällsföretag är det fråga om sparsamhet,men han har också väckt motioner som går ut på att det skall satsas mer pengar.Exempelvis gäller det att se till att ledamöter har parkeringsplatsersä att de inte behöver ta ett eller två steg i onödan. Det är väldigt avslöjande. Det är inte sparsamhetsskälutan ideologiska skäl som gör att har skrivit den här motionen. 103 () replik: Jag förstår att inte trorpå vad jag säger. Det framgår av hennes yttranden. Om följer så väl som hon tycks göra demotioner jag har väckt i , skall hon finna att visammantaget skulle ha sparat åtskilliga hundra miljoner, kanske miljarder, omriksdagen hade bifallit de motionerna. Det är den nakna sanningen. Jag kan inte förstå att vpk iärende efter ärende vill anslå mera pengar. Har man så gott om pengar i detpartiet? 104MARIE-ANN (vpk) replik; Herr talman! I vilket fall som helst är dettydligt att parkeringsplatser för riksdagsledamöter är viktigare för AllanÅkerlind än jämställdheten. Jämställdhet mellan kvinnor och män Om kan fördjupa sig litet i våra motioner,finner han att vi vill spara på en hel del ställen. Vi vill exempelvis inte gåmed på marginalskattesänkningen. Vi har en hel del besparingar på försvaret. Vivill spara när det gäller säkerhetspolisens verksamhet, osv. Så vi har täckningför våra förslag här i kammaren. 105 (): I betänkande 1981/82:20, som är ganska kort,har vi behandlat två motioner. Bägge har rönt samma öde - de har blivitavstyrkta. Jag kunde ha nöjt mig med att hänvisa till betänkandet, om intemotionärerna hade tagit till orda. säger att han inte tänker begära omröstninghär i kammaren.