prot · G50923 · 1981-12-31 00:00:00 — Det krävs ett ordentligt klargörandeav vad egentligen vill. Vill ni ta bort bostadssubventionerna,skall ni också ta del politiska ansvaret för det och redovisa konsekvenserna. 17LARS () replik: Jag konstaterar återigen att gör del svårare för sig med hänsyn till att hon nu i budgetarbetet blirtvungen att lägga fram förslag på neddragningar av boendesubventionerna. Komihåg, , att det här rör sig om en rundgång, som vi moderater harangripit . Man kan också kalla det för ett nollsummespel. Subventionerges till boendet, och de går till fattiga och rika. eftersom de endast ärberoende av årgången på bostaden. Men dessa pengar måste las någonstans ifrån.Vi kan inte fortsätta att låna dem utomlands, utan de måste tas ut via skatter.Minskade subventioner ger därmed utrymme för sänkta skatter. Därefter gäller detatt ha ett väl fungerande system med bostadsbidrag för de verkligt behövande. klagade över att jag inte besvarade hennesfrågor. bostadspolitik, sade hon, betyder att vi går mot ennedläggning av bostadsbyggandet. har vi redan haft en kraftig minskning avbostadsbyggandet i landet, och jag förutser att den minskningen kommer attfortsätta alldeles oavsett hur man gör med subventionerna. Där har onekligenden av skattehöjarpartierna föreslagna avdragsbegränsningen en effekt. Det harbudgetdeparlementet medgett. Man har sagt att ett prisfall på villor ärfördelaktigt, för då kan de som har hyreslägenheter och fårmarginalskattesänkningar komma över dessa villor. Problemet är emellertid återigen att det är fråga om ettslags nollsummespel. De som bor i hyreslägenheter får visserligenmarginalskattesänkningar, men de får betala sänkningen via proms, begränsadindexreglering och återhållsamhet i fråga om löneökningar. De kommer nog inteatt efterfråga så mänga villor. Det blir onekligen ett prisfall på villor, men det gällerinte i nyproduktionen. Priserna på dessa villor bestäms avproduktionskostnaden. Blir utvecklingen på bostadsmarknaden den jag förutser,då blir det mycket svårt att, efter genomförandet av skatteuppgörelsen, enshålla bostadsproduktionen uppe på de nivåer som har gällt . kritiserade mig för att jag inte läste upphela brev. Jag hinner inte göra det , men jag skall läsa uppvad han skriver som avslutning; "Sammanfattningsvis: Vimoderater håller våra vallöften. Därför kan del inte gärna vara vi som oroatvillaägarna. Det som oroat dem är de avdragsbegränsningar, som Ditt partitillsammans med och socialdemokraterna nu tycks föreslå." Både och jag är medvetna om atldel över huvud laget finns väldigt litet utrymme för realinkomstökningar denärmaste åren. Det är också mot den bakgrunden som dessa förslag skall ses. Del är lätt att tala om rundgång och nollsummespel. Delger en viss förankring hos människor når man använder sådana formuleringar. Mendet gäller att ta reda på de bakomliggande orsakerna till rådande situation pådetta område. Ett av de huvudsakliga syftena med räntesubventioneringen är attutjämna kostnader mellan olika årgångar av hus. Det gäller både hyreshus,bostadsrällshus och småhus. Detta faktum har totalt bortsett ifrånnär de går ut med sina hurtiga besked och krav om borttagande avräntesubventionerna. Det är också den effekten som är den allvarliga. Skulleman avskaffa räntesubventionerna, skulle det betyda totalt stopp förnyproduktion, inte bara av hyres- och bostadsrättslägenheter - vilketmoderaterna kanske kan uthärda - utan också av småhus i del här landet. Vad man talar om är endast att utjämna räntebidragetutifrån olika skatteregler för olika upplåtelseformer. Man har totalt bortsettfrån utjämningen mellan de olika årgångarna som har sin bakgrund i att videlvis måste ta bort inflationseffekter och kostnadsökningar ibyggproduktionen. Tar man bort räntebidragen i nyproduktionen - vilket jagmåste konstatera är en moderat målsättning - betyder det ett stopp förbostadsproduktionen. Jag skulle vilja upprepa de frågor som jag tidigareställde: Vad svarar ni byggarna och byggnadsarbetarna på deras frågor omnedläggning av bostadsbyggandet i landet? Vad svarar ni dem som har sparat föratt kunna köpa sig småhus ? Och vad svarar ni ungdomarna som tänkerskaffa sig lägenhet ? tog på nytt upp avdragen och sade alt vadmoderaterna främst har kritiserat är att dessa får så förödande effekter. Jagupprepar: Avdragsreformen kostar - för vissa delar av svenska folket - 1,4miljarder. Den reformen skall genomföras från och med ,som vi genomför en marginalskattereform som sänker skatterna förmänniskorna. Era förslag innebär i en första etapp ökade kostnader förmänniskorna med 2,1 miljarder. Det finns sannerligen inga rimliga proportionerpå den debatt som förs i landet när det gäller de här frågorna! Jag hoppas atl jag kan få ett svar på de här frågorna. Fårjag det inte, så är det ju ändock så atl också tystnaden är talande. Talmannen anmälde att hade anhållit alt tillprotokollet få antecknat alt han inte ägde rätt till ytterligare replik. 19 (): Genom den av i samråd medregeringen genomförda devalveringen har industrins relativa konkurrenskraftnärmat sig det läge som rådde . Devalveringenblev nödvändig för all förhindra alt industrisektorn skulle krympa ytterligaregenom försämrad konkurrenskraft lill följd av utvecklingen på valutamarknaden.Under tolvmånadersperioden närmast före devalveringen hade kronan nämligenstigit gentemot D-marken. Läget för den svenska industrin förvärradesockså av all konjunkturuppgången på våra utlandsmarknader dröjde längre änväntat. Utvecklingen av arbetskostnaderna i har i stortsett följt utvecklingen inom . Devalveringen av den svenska kronan gerdärför svensk industri som helhet ett relativt kostnadsläge som börjar närmasig situationen . Enligt de beräkningar som gjorts av bl.a. skulle denna nya situation kunna innebära att sysselsättningenstiger med 30 000-35 000 personer. Jag vill understryka detta faktum, eftersomdel av och till hävdas - i synnerhet i dagens debatt - atl regeringen ingentinggjort för att minska arbetslösheten i . är mycket beroende av världsekonomins utveckling.Den internationella konjunkturen har därför mycket stor betydelse för hur vihär hemma skall lägga upp vårt ekonomiska handlande. Bedömningen som man i dagkan göra är alt vi kommer att fä en dålig draghjälp från andra länder underpraktiskt tagit . Det har talats om att viskulle komma in i en mindre högkonjunktur . Minbedömning är att dessa förväntningar bör skruvas ner en hel del. Jag grundarmin bedömning på den ekonomiska politik som förs i de länder som har störstbetydelse för vår egen ekonomi. Visserligen har räntan i och Västtysklandsänkts, men det finns fortfarande stor osäkerhet om hur den amerikanskaräntepolitiken kommer att utveckla sig i fortsättningen. Något som också ingerstora farhågor för den ekonomiska utvecklingen inom OECD-området är den storaarbetslösheten i dessa länder. väntas den genomsnittliga arbetslösheteninom OECD-slalerna stiga till och i den europeiska delen av lill igenomsnitt . Del är mot denna bakgrund rimligt att vi måste lita tillvåra egna åtgärder för att få i gång vår ekonomi. Hår kan man konstatera attdel finns möjligheter att inom en krympande marknad vinna marknadsandelar genomatt ha bättre relativpriser. Det har inte minst vårt grannland Finlandbevisat. För att den genomförda devalveringen skall lyckas måsteinflalionsfaran och flaskhalsproblemen bemästras. Den ekonomiska politikenmåste därför utformas så, att inflation och inflationsförväntningar dämpas,kapacitetstillväxten i den konkurrensutsatta sektorn främjas genom enförbättrad produktionförmåga och efterfrågan från offentlig och privatkonsumtion hålls tillbaka samt inflationen bekämpas genom att mervärdeskattensänks och genom alt ett prisstopp lill årets slut införs. Tidigareläggnigen avsparåtgärderna och värnandet om frihandeln innebär också en press påinflationen. Olika åtgärder föreslås också för alt förbättra näringslivets produktionsförmåga.Det gäller möjligheten till provanställning , ökad självrisk vidsjukförsäkring, ökat virkesutbud, ny utforming av investeringsavdraget,insatser för forskning och utveckling samt inrättandet av uppfinnarkonton.Självfallet betyder också den presenterade skattereformen mycket föratt förstärka den konkurrensulsatta sektorn och premiera arbete och sparande. Socialdemokraterna har som sagt medverkat till den nyligengenomförda devalveringen. Devalveringen beräknades innebära en engångshöjningav prisnivån med . Reallönerna skulle följaktligen ha minskat imotsvarande mån. För att kompensera löntagarna för denna reallöneförsämringföreslog regeringen en momssänkning, som skulle ha inneburit en sänkning avnuvarande stoppriser på momsbelagda varor med . Förslaget lades framdärför att löneavtalets prisklausul i annat fall skulle komma att brytasigenom. Klausulen skulle ge ett extra lönepåslag på inte fullt , vilketskulle urholka den konkurrensförbättring devalveringen givit. Det har visatsig att genomslaget på priserna av devalveringen blivit lägre än vad somantagits tidigare. Detta tillsammans med förhållandet att diskontot sänkts med1 % gör att det är nödvändigt med en så stor momssänkning som denregeringen tidigare föreslagit. En sänkning av mervärdeskatten från nuvarandeskattesats om till är enligt min uppfattning tillräcklig för attavtalets indexklausul skall med viss marginal och för att ge en vissstimulans till efterfrågan inom landet. Minskningen av momssänkningen minskarriskerna för att stimulanseffekten skulle bli för kraftig. Socialdemokraterna har talat om attmomssänkningen skulle vara en manipulation. Är det en manipulation att viljaskydda löntagarnas reala standard? Jag bara undrar. I avtalskommentareri våras sade man så här; "är det klart att det är en fördel förhushållskassornas köpkraft om prisgarantin inte genombryts." Det är litesnårigt skrivet, men på svenska borde det betyda att det är bra om regeringenlyckas hålla nere inflationen. Vidare har man påstått att löntagarna 1982skulle drabbas av en ökad inflation på grund av momssänkningen. För min egendel är jag övertygad om att inflationen blir lägre än . Jagdelar därvid den bedömning som ekonomidepartementet gjort om en inflation på6-8 %. Men även om jag skulle ha fel, så finns det ju en prisgarantiregel ävenför 1982. Den är satt till . Denna gräns är utformad så, att ompristaket bryts igenom så höjs prisgränsen, utöver de , för nästa år.Det innebär att löntagarna kommer att stå som förlorare dubbelt upp omprisgarantin bryts igenom, dels på grund av ofullständig kompensation,dels på grund av höjd inflationsgräns. För att devalveringen skall bli framgångsrik krävs attinflation och därmed produktionskostnader hålls tillbaka, annars är den ju heltmeningslös. Är det den socialdemokratiska uppfattningen att devalveringen skallgöras meningslös? Det har från fackföreningshåll hävdats att det inte gör någotom prisklausulen bryts igenom, att det t. o. m. är bra om så sker. Delar ni denuppfattningen? Den inflalionsåterhållande effektsom momssänkningen åstadkommer innebär ju att reallönerna skyddas. Var det intedelta som var avsikten med att ta in prisklausulen i avtalet? Det viktiga isammanhanget måste ju vara att reallönerna skyddas, inte hur de skyddas. Det har även framförts i den allmänna debatten attmomssänkningen är ett försök att skjuta över inflationen , menäven då finns det en prisklausul, som kan leda till nya förhandlingar. Detfinns även då en inflationspress på regeringen. Vad skulle stå att vinna medatt prisklausulen bryter igenom i stället? Det är de facto så att omman vänjer människor vid en lägre prisnivå, kommer också frågan om ökadeinkomstförstärkningar att dämpas. Därmed dämpar man den största motorn iinflationen, nämligen pris- och inkomstförstärkningarna. Enligt min uppfattning skall inte bara löntagarkollektivetbära de svårigheter som vårt land brottas med. Löntagarna har underavtalsperioden redan accepterat en betydande nedgång i sin reala standard. Helaanpassningsbördan av devalveringen bör därför inte läggas pålöntagarkollektivet, utan det är naturligt att fördela den nödvändigaåtstramning, som devalveringen medför, också på andra grupper i ekonomin. Delär detta som åstadkoms genom kombinationen av momssänkning och tidigarelagdabesparingar. När det gäller övriga motionsyrkanden frånsocialdemokraterna vill jag säga följande. Socialdemokraterna hemställer om envalutapolitisk utredning med uppgift att utreda en annan konstruktion om denvalutaindex som f. n. tillämpar. Enligt min och utskottsmajoriletensuppfattning är det mindre lämpligt att de valutatekniska övervägandena görsinom ramen för en offentlig utredning. Det bör här. enligt utskoltsmajoritetensuppfattning, i likhet med vad som gäller för valutapolitiken i övrigt ankommapå fullmäktige i att noggrant följa den här utvecklingen, och om manbedömer det önskvärt göra ändringar i del system som man tillämpar för attbestämma den svenska valutans värde. Jag vill här även erinra om det beslut somriksbanken fattade i samband med devalveringen av kronan i år.Man beslutade då att ange ett intervall inom vilket riktvärdet för index kommeratt ligga. Del ger möjlighet att låta kronans värde stigai förhållande till detta index med högst . Man får alltså ett utrymme föruppskrivning av den svenska kronan, om förhållandena så skulle medge. Därigenomkan man alltså begränsa den internationella prisutvecklingens genomslag påprisnivån här i landet. Jag kan inte finna någon anledning till att den härfrågan behöver tas upp i en stor utredning. Vidare har socialdemokraterna begärt ett återinförande avregeln om att kontohavare skall erlägga i amortering på varje månadskontoköp senast månaden efter inköpet. Jag anser inte att det nu längre är nödvändigtmed en sådan här regel. Försäljningen genom kontokortskrediter har minskatkraftigt . Den har minskat mer än vad den övriga försäljningen inomdetaljhandeln har gjort. Intresset av en konsumtionsbegränsning, vilket denhär specialregeln har haft i syfte att tillgodose, kan inte längre anses föreligga. Utskottet förutsätter atlregeringen-precis som f. n. - följer utvecklingen på det hår området. När del gäller frågan om räntekompensation till kommunernavill jag bara helt kort säga följande. I propositionen förutsattes all momssänkningenskulle ge kommunerna kompensation för de ökade räntekostnader kommunerna fårmed anledning av de ändrade utbetalningsrutinerna. Eftersom utskottet nuförordar en mindre sänkning av mervärdeskatten än vad regeringen föreslagit,finns det skäl alt något beröra frågan, huruvida en kompensation bör utgå i dethår läget. Det är dock viktigt att uppmärksamma atl diskontot sedanpropositionen lades fram har sänkts med en procentenhet. Vidare innebär detföreslagna systemet med ett invesleringsavdrag som kvittas mot mervärdeskattenall del konimunala skatteavdraget inte reduceras. Del finns därför enligt minuppfattning inte någon anledning för att rikta en direkt uppmaningtill regeringen, såsom har begärts i den socialdemokratiska motionen. Självfalletmåste regeringen framgent liksom tidigare ha löpande kontakter med de bådakommunförbunden. Frågan om löntagarfonder har nämnts tidigarei debatten. var inne på atl del inte förekommer någondiskussion om ett löntagarfondssystem i . Nej, det gör det inte, menman kan också konstatera att bland de system som diskuteras i övriga länderfinns det inget som har en sådan kollektiv utformning som del fondsystem somsocialdemokraterna nu föreslår. I stället har man gått ifrån system avliknande karaktär. Jag tänker då på det system som tidigare fanns i . Detvar det enda system som någorlunda liknade det som socialdemokraterna nu förfram. De fondsystem som införts i övrigt är uppbyggda på enskilda andelar med individuellanknytning till sparande i en eller annan form. Jag kan också konstatera att här medgav attmoderaterna har fått göra eftergifter i samband med överenskommelsen ifinansutskottet. Del kan man tacksamt notera. vill jag utförligarepoängtera vad uskoltet har skrivit. Del är angeläget atl man redovisar helameningen i utskottets uttalande på den här punkten: "Som framgått av redogörelsen i del föregåendepåverkas kalkylerna för statsbudgetens utveckling under ett budgetår av en radfrån tid till annan skiftande omständigheter, bl. a. ändringar ikonjunkturläget som ger utslag i förändrade kalkyler för statsinkomsterna.Också utgifterna kan komma att påverkas av tillfälliga faktorer som exempelvisutgifter för sysselsättningspolitiken." Jag tycker det är viktigt att poänglera detta uttalande.Utskottet fortsätter;"Kvar slår atl besparingsarbelel kraftfullt ochmålmedvetet måste inriktas mot alt begränsa statsutgifterna genom faktiskabesparingar löpande utgifter. Dessa besparingar skall -inberäknat dem som tidigareläggs - vara budgetåret1982/83, i enlighet med vad som tidigare uttalats." Därvid hänvisas lillkomplelteringspropositionen . Så , herr talman! Del förförelseförsök av svenskafolket som och socialdemokraterna ägnar sig åt är djuptotillständigt. vi imittenpartierna har träffat överenskommelse med socialdemokraterna 23 blir delenligt socialistisk politik. När vi träffar överenskom- Onsdapen H melse medden andra sidan blir det enligt socialdemokraterna högerpolitik. Har nimoderater och socialdemokrater ingen förmåga atl se lill sakfrågorna? Eller vill ni inte göra det? Hur kanen skattesänkning som för en 200 000-kronorsinkomsttaaare blir /, , .. , kallas för socialistisk skattepolitik? Hur kan en politik som syftar till atl skydda lönlagarnasreallön kallas för högerpolitik? Jag tyckeratt det borde finnas bättre nyanser i den här debatten. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till finansutskottets hemställan. 20 () replik: På två punkter vill jag ställa några frågortill . Jag antar atl han lyssnade fill bataljen mellanbosladsminisler och om bostadssubventionerna. RolfRämgård är ju en av männen bakom uppgörelsen med om den ekonomiskapolitiken och nedskärningen av statsutgifterna med fr. o.m. Vi har fått veta att regeringen totalt motsätter sig enväsentlig post i en sådan nedskärningsoperation, nämligen den att man skulleröra bostadssubventionerna. Det är utmärkt. Jag måste fråga ; Vad kom ni egentligenöverens med om? Gjorde t. ex. helt klart för LarsTobisson att någon ändring av räntesubventionerna inte kan komma i fråga? Vadär det i så fall som ni skall göra? Hur skall del här nedskärningsmålet uppnås?2.5 miljarder kronor på år nästan en tredjedel av den vägsom måste lillryggaläggas för alt man skall nå fram till den överenskomnabegränsningen av statsutgifterna. Vad skall ni då göra i stället? Vad kvarstårav detta sparpaket? Vet ni över huvud taget vad det är ni har kommit överens om- vilka löften ni har gett och vilka åtaganden ni har gått med på? Jag blir meroch mer fundersam över om mittenpartierna egentligen har en aning om vad de gersig in på . Sedan gäller det löntagarfonderna. Jag vill först uppmanaRolf Rämgård att något fördjupa sig i den internationella debatten omlöntagarfonder. Kollektiva löntagarfonder diskuteras och tas upp t. o. m. iform av lagförslag i , och . Kollektiva löntagarfonderkommer också att finnas i eller två. partiledare talar om att man måste hållagränslinjen mot socialismen. Vad menar med det år inte heltklart. Måhända har han lika svårt som sin försvarsminister alt hålla reda påvar gränser går mellan olika företeelser i tillvaron. Men kanske skapa klarhet. är ju ett parti som har framställt sig som ettsmåfolkets parti mot maktkoncentration och för decentralisering. Men vad är detman håller på med, när man försöker dra gränslinjer? Är det ett försvar för dentyp av kapitalism och den maktkoncentration som vi har i Lät mig ta ett exempel, så får vi höra om försvara del. Det har funnits ett rederibolag vid namn . Delombildades till ett fastighetsbolag, som bara skall syssla medfastighetsförvaltning och köp och försäljning av fasligheter, någonting somdjupt upprörde den ursprunglige grundaren till det, som han säger, gamlahederliga . Vilka fattade beslut om detta? Ja, de som avgjorde det helavar, om man ser till fördelningen av röster i rederi - det är intenågot storföretag - följande. Johnson-gruppen , Hufvudstaden, ett annatfastighetsbolag, , , en stor livsmedelskoncern, . Allmänheten, dedär små, hade av rösterna. Vill försvara detta som ettuttryck för en decentraliserad marknadsekonomi, värd att försvara?Konsekvenserna blir ju dessutom att hederlig rederiverksamhet, som grundarensade, nu förvandlas till fastighetsförvaltning och litet spekulation vid sidanom. 21 () replik: Jag vill konstatera, , attdet sparmål som satts upp och de överenskommelser som träffals ifinansutskottet står det att läsa om i det betänkande som finansutskottet haravgivit. Jag har tidigare citerat vad som anförts i finansutskottetsbetänkande, nämligen att 12-miljardersmålel fortfarande gäller- det som sattesupp i kompletteringspropositionen . kan jag konstatera att genomkonjunkturförändringar som exempelvis sysselsättningsläget medför, kanutgiftssidan komma att påverkas. Den jämfört med tidigare förslag mindreneddragningen av momsen har medfört en förstärkning av budgeten, som ocksåinnebär vissa möjligheteratt vidta sysselsättningsstimulerande åtgärder på ettannat sätt . Hur skall besparingsarbetet gåtill? Hur skall vi nå till de 12 miljarderna? Det ärett arbete som pågår i kanslihuset, där man på område efter område skallförsöka att effektivisera verksamheten, minska byråkratin - för att därigenomåstadkomma sparande. Det är ett arbete som kommer att ligga till grund för denbudgetproposition som skall läggas fram och som därefterfår ta ställning till. I det sammanhanget kommer naturligtvis ocksåbostadssituationen att gås igenom. Därmed inte sagt att förslaget påbostadsdepartementets område får den utformning som diskuteras debatt,att räntesubventionerna helt skall bort, utan det pågår en diskussion ikanslihuset om vilka omfördelningar man kan göra på det bostadsekonomiskaområdet totalt sett. Vi får återkomma till detta i den debatt som följer dåpropositionen lagts fram . 22KJELL-OLOF () replik: Jag vet inteom det vårluften eller tiden somtogslut för . Löntagarfonderna hann han inte in på. Han kanskeåterkommer till dem i nästa replik, men jag har tyvärr ingen möjlighet attbemöta vad han då kan hitta på att säga. Vad sparmålet innebär står att läsa i betänkandet, sägerRolf Rämgård. Ja, men hur skall det uppnås? Det är detta rimligenborde få något begrepp om , när vi skall fatta beslut om atl låsaoss vid att skära ned statsutgifterna med . Jag kan inteförslå alt det finns något som helst förbehåll för sysselsättningslägel, av hänsyn lill sysselsättningsläget skall kunna avvika frän målet 12miljarder. Och lyssnade man till fick man helt klart för sig atthans förhandlingar med lett till ett helt entydigt resultat. Jag talade tidigare om en viss hållningslöshet hosmittenpartisterna, och skall ni börja vingla också här bör ni vingla redan i dag.Redan nu bör ni bestämma er för att göra de förbehåll ni vill göra avseendesparmålets innebörd - innan fattar beslut. Ni kan dra löje över eraegna partier - det gör inte så mycket. Men dra inte löje över , så attden i högtidlig ordning tar beslut som ni redan innan det tas börjar springaifrån. Det är inte alls sagt, säger , attsparåtgärderna sätts in på del sätt som moderatmotionerna föreslår. Men vadinnebär det då? Del kanske går atl få besked, mot förmodan. Är del så att delinte skall sparas några 2.5 miljarder på område, attbostadsministern är fredad? vill plocka 5,5 miljarder frånKarin Söder, partivän till . Är också hon fredad? villdra ned livsmedelssubventionerna med ytterligare 400 milj. kr. Vad sägercenterpartiet där då? Kan vi fä ett avståndstagande också på den punkten? Det går inte att säga, herr talman, att vi skall återkommatill innebörden och syftet i det nu aktuella beslutet , , när skall fatta beslut om nedskärningsprogrammet. företrätt regeringen i förhandlingar, och del är faktiskt hans ansvar attge - och också regeringen, vars företrädare sitter här och lyssnar-besked om vad ni kom överens om.