prot · G509121 · 1981-12-31 00:00:00 — Slutligen förstår jag inte det som säger omhyresgäströrelsen i . Hon säger att man där skulle vara nöjd medlagstiftningen och att en ändring inte behöver göras. Det är en helthäpnadsväckande uppgift. Jag kan tala om för att vi har haftmycket nära kontakt med hyresgäströrelsen i västra i den här frågan.Man ansluter sig helt till de krav som vi har ställt i de motioner som nudiskuteras i kammaren. Jag vet inte vilka kontakter har medhyresgäströrelsen. De uppgifter hon har lämnat här om sina kontakter därvidlagoch om de uppfattningar man har är helt grundlösa. Förvärv av hyresfastighet, m. m. 133 (): Vi klämmer inte på några hemligheter. Det jaghar sagt och det sade i svaret i en interpellationsdebatt medOskar är ju att man gör en översyn och att man bl. a. seröver bestämmelserna om tillståndspliktiga aktier, om andelsförvärv osv. Vidarehar jag sagt att det vore underligt om inte de erfarenheter och de kunskapersom bl. a. har inte skulle finnas också inom departementet, somalltså gör en översyn. Erfarenheterna härav tas till vara. Sedan läggs de tillgrund för ett ställningstagande. Jag har inte sagt att jag har haft kontakt medHyresgästföreningen. Men jag har sagt att kommunen har lärt av det som hände iGöta Finans-affären. Enligt vad man säger från kommunen förekommer samarbetemed , och det klarar man inom ramen för den lag som finns. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(översyn av lagen om förvärv av hyresfastighet m. Vid votering genom rösträkning avgavs 136 röster förutskottets hemställan och 136 röster för reservation 1 av Per m. fl. 2ledamöter avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 136 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet, 136 röster avgavs för att mom, 1skulle avgöras genom lottning, 2 ledamöter avstod från att rösta. 1981/82:19Planväsendet (prop, 1981/82:100) Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs civilutskottets betänkande 1981/82:20 omfastighetsbeteckningsreformen. 134BERTIL (): I civilutskottets betänkande nr 20 behandlastvå motioner om fastighetsbeteckningsreformen, Det är inte första gången behandlar denna fråga.Bl, a, har den kulturella utarmning som ett slopande av ett mycket stort antalnamn på fastigheter innebär engagerat många ledamöter av denna kammare vidåtskilliga tillfällen. Så sent som avstyrkte ett enigt utskott förslagom omprövning av fastighetsbeteckningsreformen. Motiveringen var att man inomregeringens kansli övervägde lämpligheten och möjligheten att görabudgetmässiga besparingar inom fastighetsregisterreformen, är utskottet oenigt. Skälen är följande.Utskottsmajoriteten anför att det inte finns tillräckligt underiag för, som mansäger, "ett så ingripande beslut som att avbrytabeteckningsreformen". Man menar att sådant underlagsmaterial kan kommafram genom pågående remissbehandling av lantmäteriverkets utredning ommöjligheterna att ändra reglerna för fastighetsbeteckningsreformen och attriksdagen bör avvakta förslag från regeringen. Redan tillgängligt material visar vilka stora fördelar somkan uppnås genom en förändring av beteckningsreformen. Detta understryks avSvenska kommunförbundets förslag till remissvar på lantmäteriverkets utredning.Kommunförbundet har exempelvis mycket noga analyserat statens och kommunernaskostnader för beteckningsreformen och anger dessa till minst 120 milj, kr,,varav 90 miljoner inom de län där arbetet ännu inte påbörjats. Till dessakostnader skall läggas de kostnader som reformen medför för enskildafastighetsägare, kreditinstitut, försäkringsbolag m, fl. Förändringar i beteckningsreformen skulle alltså kunnaresultera i mycket stora besparingar för alla berörda parter, I exempelvis uppskattas den kommunalafastighetsregistermyndighetens direkta kostnader fill drygt 700 000 kr.Därtill kommer alla indirekta kostnader. Exploateringschefen i Söderhamnuppskattar att dessa indirekta kostnader för kommunens del uppgår till 12:90per fastighet eller sammantaget . Det är enligt vår uppfattning hög tid att förändra inriktningen Det är inte min avsikt att nu diskutera de olikaförändringar som bör företas. Jag vill dock markera att jag har stor sympafiför förslag, som innebär återgång till socken/stad somregisterområde i de 30 av landets 279 kommuner som är intagna i det nyafastighetsregistret. De nykonstruerade dubbelnamnen blir då, om kommunen såönskar, åter enkla namn. I övrigt rubbas inte de redan genornfördabeteckningsändringarna. Detta överensstämmer med kravet i motionen av IvanSvanström m. fl. men också med de krav som förs fram i motionen av . Vad vi reservanter i första hand vill åstadkommaär att beteckningsreformen enligt gällande regler tillfälligt stoppas iavvaktan på förslag från regeringen om förändrad inriktning. Det kan inte vararätt att föra in nya områden i systemet när en översyn är i sitt slutskede. Mot den här bakgrunden vill jag sammanfattningsvis yrkabifall till den moderata reservafionen i civilutskottets betänkande nr 20. 135SVEN (): Det är alldeles riktigt, som , att det här är en fråga som har diskuterats . Jag tror attden har varit uppe till debatt praktiskt taget under min riksdagstid,som har omfattat och litet till. När vi 1974 fattade beslutet -den s.k. kompromissen om fastighetsbeteckningsreformen - trodde jag att viskulle få lugn för framtiden. Men de motioner som har väckts och förraåret visar att så inte blev fallet. Det är i och för sig förvånande att det inte blev lugnefter det beslutet. Visserligen hade det legat känslomässiga överväganden - sommed allt sitt patos varit värda all respekt - bakom vissa av framstötarna. Menjag trodde att inte minst det faktum att en av motionärerna på ett avgörandesätt bidrog till den kompromiss som dä gjordes skulle vara en garanti för attdet blev ett bestående beslut. Så är emellertid inte fallet. Till yttermera visso annonserade regeringen i sitt sparnitförra året att det kanske fanns någonting att spara här. Detta har tydligeninspirerat motionärerna att yrka på ett stopp för genomförandet avreformen och en återgång till tidigare förhållanden, främst när det gällerregisterområdet. Man skall vara medveten om att ett sådant stopp och enåtergång till de gamla registerområdena innebär ett totalt reformstopp ~ undertiden måste man nämligen bygga om nuvarande driftsystem I, så att det klararden saken. Det är visserligen möjligt, men då drar man på sig ytterligarekostnader för systemombyggnad - det skall man också vara medveten om. I den promemoria som lantmäteriverket på uppmaning avregeringen presenterat om möjligheterna att spara på den här delen avfastighetsdatareformen har skisserats ett antal alternativ som innebär olikagrader av besparingar på de 30 miljoner som man beräknar att namnreformenkostar. Om man väljer det mest ingripande alternativet, nämligenåtergår till de gamla registerområdena, inte gör någon namnöversyn, inte görnågon tätortsreform och inte heller gör någon namninventering,sparar man bara hälften av dessa 30 miljoner. 15 miljoner går alltså ändå åttill kringkostnader. Den del av reformen som är mest omstridd är, som jagantydde, registerområdesreformen, dvs. frågan om man skall ha kommunen ellersocknen som fastighetsregisterområde. Det momentet i reformen har avlantmäteriverket beräknats omfatta . Utslaget på de återståendefastigheterna i landet skulle detta innebära en kostnad av . per fastighet.Hela namnreformen med alla dess fyra moment skulle, utslaget på samma sätt,kosta . per fastighet för lantmäteriverket och andra inblandade organ,såsom länsstyrelser och . Ett annat argument som har framförts är de storaföljdkostnader som skulle krävas, utöver dessa 30 miljoner. Det har figureratolika siffror. Jag vill minnas att i motionerna belopp omkring 100 milj. kr,inte varit ovanUga. hör jag av att Kommunförbundetberäknar ett ännu större antal miljoner. Det är tydligt att uppgift här stårmot uppgift. beräknar utifrån sin kompetens på området attdet skulle bli omkring 25 milj. kr. Den uppskattningengrundar sig på - visserligen ett fåtal - enkäter i de kommuner som har berörtsav reformen. majoritet menar, liksomdepartementschefen, att det är vällovligt att spara på allt, inkl.namnreformen, men underlaget är ännu alltför bräckligt för att ta ettslutgiltigt beslut om i vad mån och på vilket sätt man skall spara. Det jagnyss sade om den stora diskrepansen i fråga om det antal miljoner som uppgeskunna sparas styrker ju att underlaget inte är tillräckligt. Därför harcivilutskottets majoritet stannat för att föreslå att kammaren avslårmotionerna. Jag vill avsluta detta inlägg med att yrkabifall till utskottets hemställan. 136RUNE (): Som det har sagts är detsäkerligen få enskilda reformer av administrativ och teknisk karaktär som hardiskuterats så ofta och så länge som fastighetsbeteckningsreformerna. Riksdagenhar behandlat dessa frågor vid ett stort antal tillfällen, medanledning av förslag från regeringen och med anledning av enskilda motioner. Under förra t. ex, var jag en av författarnatill en motion som föreslog att beteckningsreformen skulle ses över ochomprövas. Mofionen avslogs med hänvisning till att man inom regeringskanslietövervägde lämpligheten och möjUgheten att utreda om det fanns ytterligarebudgetmässiga besparingsmöjligheter inom denna sektor. I årets budgetproposition redovisas översiktligt detutredningsarbete som bedrivs av lantmäteriverket för att söka besparingar genomatt se över reglerna för beteckningsreformen. 16, s. 120 konstateras:"Den korta tid som har stått till verkets förfogande har inte medgett enså grundlig översyn att frågan om att upphöra med eller ändra förutsättningarnaför beteckningsreformen har kunnat belysas i hela sin vidd." Föredraganden anser att detutredningsmaterial som lantmäteriverket redovisat inte ger tillräckligtunderlag för regeringen att nu ta ställning och att frågan därför bör beredasvidare. På mig verkar detta som den obotfärdiges förhinder. Jag vill påminna om att när 1968beslutade att fastighetsregistreringen skulle reformeras skedde dethuvudsakligen med följande fyra målsättningar: för det första att ett enhetligtfastighetsregister skulle införas, för det andra att enhetligafastighetsbeteckningar skulle användas, för det tredje att kommun i stället försocken skulle utgöra registerområde samt för det fjärde att ADB skulle användasför att föra registret. Erfarenheter och uppgifter som kommit fram undergenomförandet visar att de grunder på vilka det ursprungliga beslutet fattadesvar, lindrigt sagt, otillfredsställande. Man kan utan tvekan säga att hela beteckningsreformenframstår såsom onödig. Användningen av ADB-teknik förutsätter i vart fall intenumera ett enhetligt beteckningssystem. Beteckningssystemet är inte hellerenhetligt enligt nu gällande bestämmelser. Några egentliga kostnadskalkyler för reformensgenomförande, där man redovisar samtliga kostnader för samtliga inblandadeparter, har heller aldrig resulterats för . Nuvarande erfarenhetervisar enligt min mening klart att kostnaderna för landet är betydande och attde vida överstiger de uppskattningar som gjordes av t. ex. 1976 årsfastighetskommitté. En dominerande andel av genomförandearbetet och kostnadernadrabbar kommunerna, om man betraktar följdverkningarna hos t, ex, byggnadsnämnder,fastighetskontor, gatukontor, stadsingenjörskontor m, fl. Utöver kostnaderna kvarstår de principiella och praktiskainvändningarna, och kritiken mot beteckningsreformen finns kvar i mycket storutsträckning. Många tusen fastigheter kommer att få sina namn ändrade, vilketorsakar fastighetsägare, brukare, hyresgäster, inteckningshavare, kommunala ochstatliga myndigheter samt banker och andra inrättningar såväl besvär som ettavsevärt merarbete. Forskning om hembygden och släkten och f. ö. all forskningdär fastighetsnamnen spelar någon roll försvåras och i vissa fall nästanomöjliggörs. De nya beteckningarna blir, som har sagts här tidigare, oftamycket långa, klumpiga och ologiska och kommer att få mycket svårt att slåigenom ute i bygderna. Dessa invändningar är enligt min mening, fru talman, merän tillräckliga skäl för att nu ompröva beteckningsreformen. Jag yrkar därförbifall till den moderata reservationen. sade att det skulle kosta väldigtmycket pengar att bygga om driftsystem I. Jag menar att det finns storaförutsättningar att helt enkelt stoppa den reform som pågår och börja omfrån början. Vi är faktiskt med den reform som f, n, pågår låsta i ett gammaltsystem, som är präglat av 1960-taiets datautveckling och det - skall vi kalladet så -likriktningsraseri som då präglade samhällsarbetet. Det finns inga som helst tekniska ellerdatamässiga svårigheter att bygga upp ett system, där man inte behöver göranågra som helst förändringar av fastighetsförteckningarna men ändå uppnår sammaeffektivitet i själva databearbetningen. Det finns modern, billig och effektivdatateknik för detta . Låt oss gå över till den tekniken, 137 () replik: Om man ser till den redovisade kostnadsbilden,är det givetvis lätt att kritisera en sådan här reform, som har haft dennautveckling av kostnadsbilden , Men alla reformer görs inte för attåstadkomma kostnader, utan man vill också ha intäkter. Det är helt givet attdenna reform också åstadkommer intäkter, även om det inte i dagens läge harredovisats så utförligt. Men det är ostridigt att intäkter finns. Debatten blirlitet sned, om man inte tar hänsyn även till detta. Reducerar man de angivnakostnaderna med bara någon form av intäkter, blir kostnaderna genast mycket merhanterliga och förefaller inte så avskräckande. När vi skall behandla dendataproposition som är avlämnad till , finns det anledning attnärmare gå in på vilka positiva effekter vi kan få av dagens system och detsystem som därför föreslås på något . säger att de gamla beteckningarna mycketväl kan användas med dagens datateknik. Visst kan de det, men i dagens läge ochpå kort sikt får vi arbeta med det driftsystem som vi har, nämligen driftsystemI. Där passar beteckningarna inte lika bra in, även om man har gjortmodifieringar som skulle kunna göra detta möjligt. Storamodifieringar har gjorts även när det gäller själva beteckningsreformen. Men vi skall komma ihåg att helafastighetsregisteromläggningen inte bara är en beteckningsreform. Det finnsockså många andra moment i detta som måste bedömas . Slutligen säger att de nya, krångliga namnenkommer att få mycket svårare att slå igenom, som han säger att degamla beteckningarna kommer att glömmas bort och få svårt att leva vidare ochatt det blir svårt för släktforskare. Den argumenteringen tycker jag interiktigt går ihop. Men bortsett från det: Det är väl ingen risk att sådananamn som har hävd inte kommer att leva vidare. Det finns möjligheter att få demantecknade som särskilt namn i det nya registret, och de kommer att leva kvarpå kartor. Och i folkmun kommer de naturligtvis att leva betydligt längre ännågon av oss debattörer. 138RUNE () replik: kallade mig för HåkanRydén. Men min bror är inte tillräckligt gammal för att komma in i riksdagenännu, fast kanske kommer. tog upp detta med kostnaderna och sadeatt om man kan visa på intäkter så blir bilden helt annorlunda och betydligtmer positiv. Ja, det får vi innerligt hoppas. Men man bör väl väga kostnadernaoch intäkterna mot varandra, och om man gör det visar det sig i det här falletatt man får en sned balans, där kostnaderna klart överväger.Som har visats av bl. a. är det mycket stora summor som denhär reformen kostar - kostnader som enligt min och andras uppfattning är heltonödiga. Det finns mycket stora möjligheter att använda nya,billigare system som gör det möjligt att använda de nuvarandefastighetsbeteckningarna. Det nuvarande systemet plockar ju bort en delfastighetsbeteckningar och konstruerar nya och svåra namn. Använder man de nyasystemen behöver man ju inte heller hänge sig åt förhoppningen att de gamlanamnen får leva kvar i folkmun, som uttryckte det - att denmuntliga traditionen lever kvar ute i församlingarna och kommunerna. Är det pådet viset vi skall registrera fastigheter? Nej, låt oss i stället stoppa den här reformen och användaden nya teknik som finns, fill båtnad både för folkhushållet och för deenskilda individer som detta reformarbete drabbar. 139 () replik: När det gäller frågan om registerområden, somhar varit central i diskussionen, får vi inte glömma bort att det finns rentprakfiska fördelar med att ha kommunen som registerområde, främst detta attfastighetsnamnen blir lokaliserande på ett helt annat sätt. Det är fill denänden som vi i reformen har gjort dubbelkonstrukfioner av namn. Vi skall väl intekasta ut barnet med badvattnet innan vi vet vilka ändringar vi kan göra ireformen. Slutligen ber jag om ursäkt att jag i debattenshetta förväxlade honom med en , som likaledes är mycket sympatisk. 140 () replik; Man behöver faktiskt inte ha kommunen som basi den här registeromläggningen. Det är klart att har rätt iatt det leder till en del praktiska fördelar, men det leder enligt minuppfattning till klart fler och mer besvärliga nackdelar. Och när det med dennya datatekniken inte kostar någonting att använda socknen som bas - där mansedan kan gå upp i en högre nivå med kommunen som bas- så varför låta heladetta dyra och besvärliga arbete fortgå? Jag kan inte se något som helst motivför det mer än en låsning vid det gamla beslutet . Här kan vi i stället sparahundratals miljoner och låta människor behålla de fastighetsbeteckningar som dei många fall är fästa vid och som det orsakar dem mycket besvär att få ändradetill nya. 141IVAN (); Det har sagts i debatten att det på 1970-taletförekom många känslomässigt underbyggda uttryck. Detta har företrädare förcivilutskottet sagt. Eftersom jag i högsta grad var invecklad idessa s. k. känslomässiga uttryck, vill jag verifiera att det låg mycket känslabakom de framställningar som ledde till att dettvärsigenom alla partier i denna församling blev en så stark opinion att inteens civilutskottet kunde bortse från den. Ute i landet sköttes dennaopinionsbildning i hög grad av folk från olika läger. Jag kunde konstatera samma vecka skrev artiklar emot denna beteckningsreform i såvälkonsumenttidningen som Lantbrukarnas riksförbunds tidning , Det tar jagsom intäkt för att här fanns en stark och bred opinion - kalla den gärnakänslomässigt betingad. Jag har aldrig i min politiska verksamhet varit oroadöver att man också lägger in sådana bedömningar i de politiska avgöranden vi ärtvungna att fatta, har sagt att han hade hoppats att 1974års kompromiss skulle stå sig. Jag var i hög grad ansvarig för denkompromissen. Vi skriver i vår motion - jag vill anföra det här - , den samlade hembygdsrörelsens riksorganisationsom jag är ordförande i, har lojalt följt den kompromiss somträffades 1974, Men har kunnat konstateras dels att denbeteckningsreform som är nödvändig när kommunen blir områdesenhet i stället försocknen har medfört många icke särskilt lätthanterliga dubbelnamn och en delandra bekymmer, dels att det visat sig att den datatekniska utvecklingen numöjliggör ett bibehållande av socknen som registerområde. Man har alltså intelängre som 1968 eller som 1974 behov av att göra ett för stad och landsbygd s,k, enhetligt registersystem. Det är då enligt vår uppfattning angeläget att man nustoppar den pågående reformen i väntan på ytterligare utredningar beträffandekostnader och annat som kan behövas. Här har diskuterats kostnader. Jag är övertygad om attkostnaderna kommer att bli ännu större om man inte nu avbryter denna reform.Det har sagts att man från början - och jag minns beloppen - räknade med attkostnaden skulle bli 50 000 milj, kr, för staten. bedöms kostnaden förstaten bli snarare över än under 500 j, kr. Det kallar jag en betydandeförändring. Kommunernas tillkommande kostnader har , som här anförts tidigare, uppskattat till över 100 000 milj,kr. Vad kostnaderna blir för enskilda, för banker osv, är svårare att bedöma.Eftersom det är möjligt att nu bibehålla socknen som registerområde och ändåutnyttja den nya datatekniken, finns det enligt min mening ingen anledning atticke utnyttja tillfället och avbryta reformen. Jag vill påstå att den motion i detta ärende som jag ochytterligare tre centerpartister har inlämnat till årets riksdag har förts upptillsammans med den andra motionen i den reservation som är fogad tillutskottets betänkande. Jag ber, fru talman, att med dessa ord få yrka bifalltill den reservationen. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 199 röster mot 69 förreservationen av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. 21 § Anslag för landskapsinformation Föredrogs civilutskottetsbetänkande /82:21 om lantmäteri- och kartväsendet (prop, 1981/82:100), 142 (): Det är ett allmänt önskemål att vi skall ökavirkesuttaget i skogarna. En förutsättning för det är att skogsbruket hartillgång till bra kartmaterial. Det gäller både kartor över skogsvägar ochinformation om hur skogsbeståndet ser ut. Det bästa material som man kan fåfram för detta ändamål är s, k, ortofotokartor, som görs genomflygfotografering. För att kunna framställa dessa kartor har lantmäteriverketi år i sin petita begärt 1 milj. kr, av regeringen. Regeringen har ansett attden icke kan få fram dessa pengar, I en motion till detta har jag och någramedmotionärer framfört att det vore riktigt att ge lantmäteriverket dessa medelför att det skall kunna tillgodose det behov av sådant här kartmaterial somskogsbruket har. Utskottsmajoriteten säger dock nej till detta med hänvisningtill det statsfinansiella läget. får klara sig med de medelverket har, säger utskottsmajoriteten. Vi har inte kunnat nöja oss med det. Vitycker att det är en ganska kortsiktig bedömning som majoriteten gör.Lantmäteriverket tar ju betalt för dessa tjänster, varför verket så småningomfår in pengarna. gör alltså verket skogsbruket en stor tjänst, som pådetta sätt får möjlighet att snabbt öka virkesuttaget i skogarna. Med det anförda vill jag, fru talman, yrka bifall till denreservation som är fogad till civilutskottets betänkande nr 21. 143 (): Jag vill gärna instämma med närdet gäller nödvändigheten av att vi avverkar skog där det så går att göra föratt få fram skogsråvara. Men jag är inte lika övertygad om att just dennamiljon erfordras för att man skall åstadkomma det resultatet. Redan nu görs det betydande insatser när det gällerkartläggning som finansieras med statsmedel. Jag tror att dessa insatser ärmycket bra prioriterade. De sker nämligen i form av de strukturåtgärder -fastighetsbildningsåtgärderna - som sätts in i främst , menäven i andra län i landet. Där finns det verkligen behov av en kartläggning förvägdragning i sådana områden där det finns stora kubikmassor att ta ut. Statensinsatser får här formen av förrättningsbidrag. Det tror jag är ett mycket brasätt att använda pengarna på. Vi i utskottsmajoriteten menar att man - i god samverkanmed näringen -inom ramen för ett anslag på ca 92 milj, kr. bör kunna få fram 1milj, kr, för detta ändamål. Det har varit motivet för att utskottsmajoriteteninte har tillstyrkt kravet på ytterligare pengar till denna verksamhet. Nr 121 naturligtvis för den moderatagruppens välvilja mot skogsbruket, Torsdaeen den E. ykar bifall till utskottets hemställan, Överläggningen var härmed avslutad, riksvapen och flag- om. ,,g Utskottets hemställan, som ställdesmot reservationen av m, fl,, bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 22 § riksvapen och flagga Föredrogs betänkande 1981/82:26 omSveriges riksvapen och flagga m. m, (prop, 1981/82:109), 144NILS (): I anslutning till propositionen om Sverigesriksvapen och flagga har jag väckt tre motioner, I motionen 2182 föreslårjag att den flerhundraåriga traditionen med den tretungade flaggan somstatsflagga återinförs och att den nu vanliga tvärskurna flaggan används somnational-flagga. Jag nämner i min motion att hissadeden tretungade flaggan. har dock den tungade flaggan enbart varitförbehållen försvarsmakten.