prot · G50926 · 1981-12-31 00:00:00 — I sill svar på min interpellation analyserarförsvarsministern vårt bered-skapslåge då det gäller övervakningen av vårtterritorium. Försvarsministern nämner också svårigheterna alt upptäcka ubåtar iundervattensläge. Dår är det speciellt besvärliga förhållanden i . Underde har vidare en ökad aktivitet kunnat konstateras då delgäller intresset för vårt lands invasionsskydd, det skydd som vi så alt sågahar prioriterat i vår militiira satsning. Jag erinrar om jakten på en främmandeubåt som befann sig långt inne på svenskt territorium , enkränkning som har påtagliga likheter med den timade. Detta är händelser som har fåll slörre publicitet, men delär klart - och del framgår även av försvarsministerns svar - alt det också iövrigt har förekommit upprepade kränkningar, främst genom ubåtar, dår densvenska försvarsmakten har salts i beredskap fiir all upptäcka och avvisainkräktarna. Vad som ar oroande och som visar atl dessa kriinkningarhar en klar målinriktning är den ökade aktiviteten i samband med att vi iSverige prövar Nr 26 nya vapen och nya materiel och harslörre övningar. Delta gör all kravel på p 1. ip . all vi skall skiirpa vår beredskapmot den hår typen av kränkningar får ännu Vi har alltså i den svenska försvarsinriktningen myckel klart prioriterat Jag vill t. o. m. påstå atl vi hareftersatt det övervak- mot kränknins ningsförsvar som bör vara en viktigkombination lill delta invasionsförsvar. av svensktterri- '''S '" f''åg'' försvarsministern om han villta initiativet lill en omprövning mellandessa båda inriktningar, så alt vi får en kombination av stärktinvasionsförsvar och ökad beredskap för övervakning. Det är i alla fall så, attvårt invasionsförsvar inte kan uppnå den effektivitet som vi skulle önska, omvi inte också kan skydda vårt lands territorium mot intrång av den typ somskedde i . Del år självklart alt det också är viktigt förförsvarsviljan att vi gör denna lyp av satsningar. Den handläggning som Karlskronaincidenten har fått i depolitiska instanserna och den fasthet som både den politiska och den militåraledningen har visat har stärkt det internationella förtroendet för den svenskaneutraliteten och vårt oberoende. Del är myckel bra atl så har skett. Mensamtidigt har allmänheten salt stora frågetecken inför del faktum atl enfriimmande ubåt under många timmar kunde stå på grund långt inne i det svenskaskyddsområdet utan all upptäckas. Och jag vill här ställa ytterligare en frågatill försvarsministern: det inte anledning alt vi här i -som ellkomplement till de resurser som vi kan ställa till förfogande för övervakningdå det gäller sädana här kränkningar - startar en folkkampanj där vi uppmanarallmänheten, och då speciellt allmänheten i de känsliga områdena.att varavaksam och rapportera konstiga händelser som kan sällas i samband med denna typav verksamhet? Vi hade under andra världskrigelen kampanj som hette"En svensk tiger". Det betydde all vi skulle vara försiktiga medyttranden, om vi kände lill någonting om vårt försvar. Jag tror att det finnsskål att vi startar en kampanj för att göra människorna observanta på intrång,kränkningar av den svenska neutraliteten och ulspaningar av våra viktigamilitära områden. En sådan beredskap, med allmänheten som en hjälpandedelekliv. skulle vara myckel viktig. I det aktuella fallet kunde nog ubåten haupptäckts snabbare, om de civila månniskor som observerade ljudet från dennahade rapporterat delta till de militära myndigheterna. Jaghar här talat om värdet av alt vi också aktiverarallmänheten. Jag vill nu avsluta med atl säga alt det är av mycket storbetydelse för försvarsviljan atl vi kan freda oss mot att främmande krigsmakterostraffat kan komma in på vårt territorium, utspana våra militära mål. prövavåra spaningsresurser och eventuellt, genom minutkiggning och olika doldastyrsystem, förbereda en invasion av svenskt territorium. Del är viktigt alt vihar en militär beredskap - och en civil sådan - som gör det mycket svårt förfrämmande krigsmakter att utföra denna lyp av verksamhet. Slutligen skall jag såga några ord om nedrustningsarbetet.Del nämndes i den tidigare inlerpellationsdebatten. och jag vill här baranotera alt intermezzot med den sovjetiska ubåten naturligtvis har påverkatnedrusl- ningsarbetetpå ett myckel negativt och nedslående sätt. Bara del förhållandel all en ubåtav s. k. vvhiskytyp - en gammal ubåt från 1950-lalel - år utrustad medkärnvapen visar hur stor spridningen av kärnvapen verkligen har blivit, hurlångt ner i de olika krigsmakterna som denna spridning kvantitativt har kommit.Även det konstaterandet gör alt del finns all anledning till en skärptövervakning av det svenska territoriet. 22 (vpk); Först vill jag säga att det inte var minmening att på något sätt trampa in på interpellation i mitttidigare inlägg. Men jag vill använda delta tillfälle till atl ytterligareutveckla det jag då var inne på. talar om vpk:s linje i försvarsfrågan, ochdet är myckel intressant att belysa detta. Vad vi nämligen har talat mycket omunder 197()-lalet och som mer och mer har visat sig vara sant, det är all detsom vi kallar "det sårbara samhället" har blivit ett allt större hotmot säkerhetspolitiska och försvarspolitiska läge. Det svenskasamhället har förändrats så fundamentalt , särskilt från1950-lalel och framåt, alt de bedö'mningar och erfarenheler vi har frånberedskapsliden, som man gärna talar om, är relevanta. Del görnaturligtvis atl vi riktar vår kritik mot den svenska försvarsdebalien som denförs av övriga partier, där man talar om försvaret och försvarskostnaderna. Mendet är egentligen inte del man diskuterar, utan det är militärorganisationenoch de militära kostnaderna. Om vi skall ge loialförsvarsbegreppel, som jag tycker ärbra, ett reellt innehåll måsle vi se ordentligt på detta. Det är ju heltmeningslöst att tala om en förstärkning av det svenska försvaret, om man barager den militära organisationen ytterligare några miljoner eller miljarder, somjag sade tidigare. Denna organisation kan inte bäras upp av ett samhälle sombrakar ihop, om livsmedelsförsörjningen, energiförsörjningen ellertransportväsendet inte fungerar - detta gäller på det ekonomiska försvaretsområde - eller om befolkningsskyddet, civilförsvaret, år helt otillräckligt,vilket det år . Hur tror man då att en stor militär organisation,visserligen tekniskt välutrustad och bra skött - jag har inga anmärkningar motdet - skall kunna fungera om samhället inte står pall? Det är detta som är det vikliga i vpk:s linje, och detvill jag säga till , som här vill framhäva all vpk skulle vara motett svenskt försvar. Vi är för ett starkt svenskt totalförsvar. Men vi anser -och del som har hänt visar det - att det inte hjälper all salsaytterligare miljoner på den militära organisationen, ulan vi måste stärka detcivila samhället. Det säger ju också längre fram i sittanförande. Detta är alltså viktigt. Jag vill återvända till detta med övervakningen, som jagvar inne på tidigare. Det är helt klart att marinen i det svenska militäraförsvaret har fått stryka på foten framför allt för flyget under de senasteåren. Man har fåll för litet pengar, och de pengar man har fåll har kanske inteanvänts på rätt sätt. Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium Nr 26 Det måste alltså bli en bättreövervakning. Men en militär övervakning kan Fredaeenden '"' ersätta allmänhetens övervakning,och det var också 13november 1981 '""" P' ' " '' "'" skaffar båttre radarulruslning lill våra skärgårdar.Men del hjälper inte - man kan inte s;itl:i ut sådan överallt. Omberedskapen '" måste göra omfördelningarinom den militära organisationen, och motkränknins ' '"°" marinen, på ettannat sått än man gör . av svensktterri- '"''" S° omfördelningar från det militära försvaretoch den militära torium organisationen lill det civilasamhället, som jag tidigare sade. sexbemannade fyrplatser på ostkusten, enligt en uppgift som jag har fåll -jag årinte säker på all siffran är exakt. Del finns alltså mycket få bemannadefyrplalser jämfört med . Del är en mycket olyckligutveckling. Vi skulle alltså behöva öka anslagen - kalla del gärnaförsvarsanslag - lill dessa civila delar av totalförsvaret. Det är ju ocksåsymtomatiskt, vilket har framhållits , alt den ryska ubåtenfaktiskt upptäcktes, i detta militära område, av en fiskare. Del ärcivilbefolkningen, del är de som jobbar i skärgårdarna som känner till ettområde bäst. Det är de som försl ser om del inträffar någonting där som ärokänt och oväntat, för de vet hur del skall se ul i området. Därför är delviktigt att de får ökade resurser. Inom marinen skall rnan se till att man föröver resurserna till sådana angelägna bevakningsuppdrag, så alt man kan sällain bevakning på larm från civilbefolkningen, efter larm på grund av eventuellaradarulslag och andra sådana saker. Det betyder inte atl de militiira kostnaderna skall öka.Vi har ett stort, dyrbart och förvuxet flygvapen, som ger allt mindre valutaför pengarna. skall man skaffa 200 J för en kostnadsom kanske kommer all uppgå lill 50 miljarder eller mera. Man talar om alt detskall förbättra säkerhetspolitiska och försvarspolitiska läge. Dettaår ju myter. Spola JAS-projektel och lägg i stället pengarna på totalförsvareti övrigt! Då får vi en båltre bevakning, en båltre kontroll både av våraskärgårdar och av våra gränser. Del blir dessutom billigare och mera effektivtför samhållet. Samhället blir uthålligare. och motståndskraften ökar. Då skaparvi ett avskräckande system, vilket vi däremot inte gör med 200 nyaJAS-flygplan. 23 Försvarsministern : Herr talman!Jag har i mitt tidigare anförande framhållit alt vi behöver ett båttreövervakningssystem, och jag har också sagt alt möjligheterna alt tidigareläggade åtgärder som kan vidtas bör undersökas. Delta innebår emellertid inte atl vi på något sätt skallstanna inför tanken, atl vi år väldigt dåliga på alt övervaka. Jag vill påpeka all del svenska försvaret ändå gör otroligt många insatser just i del här avseendet. Svenska insatser med militära beredskapsförband sker så gott som . Jag kan som exempel nämna att antalet beredskapsuppdrag med fartyg uppgick till 238 och med beredskapshelikoplrar eller andra helikoptrar till 123. Jaktflygplan-som var inne på och som han ansåg atl 11" vi inte behövde - utförde 421uppdrag, och spaningsflygplan sattes in 163 gånger.Beredskapslroppar från främst armén gjorde 59 insatser, varav 37 varbevakningsuppdrag, medan övriga i huvudsak innebar råddningsuppgif-ler m. m. isamarbete med polis och tull. log upp del faktum alt vi enligt 1977 årsförsvarsbeslut har prioriterat den långsiktiga beredskapen inom del militäraförsvaret och alt planeringsinriktningen också innebär atl vi främst skallkoncentrera oss på invasionsförsvar som försvarsmaktens viktigaste uppgift.Resurser för atl kunna avvisa kränkningar skall enligt denna syn tillgodosesutgående från invasionsförsvarets behov. Den försvarskommillé som arbetar har avgivit ettbetänkande betitlat Säkerhetspolitiken och totalförsvaret, dår den lämnatförslag om totalförsvarets uppgifter och inriktningen av de olikalolalförsvarsgrenarna. Det betänkandet har sedan enligt regeringens anvisningarlegat lill grund för den programplan för del militära försvaret somöverbefälhavaren har överlämnat. Niir försvarskommiltén inom korl harfärdigställt sitt slutbetänkande om totalförsvarets utveckling efter år 1982finns del ett allsidigt underlag för all samlat ta ställning lill mål.inriktning och resurser för totalförsvaret samt lill avvägningen mellanlolalförsvarsgrenarna och de olika funktionerna inom dessa. Jag kommer därförfram lill alt eventuella beslut om mer genomgripande åtgårder för ändringar böranstå lill dess. kan vi konstatera att försvarskommittén tidigarehar pekat på all verksamheten i fred inom det militära försvaret främst skallinriktas på utbildning, malerielanskaffning, planläggning m. m. för altförbereda krigsorganisationen men alt utbildningen dock. enligt vad kommitténansett, skall bedrivas så. all resurser kan avdelas för all upptäcka och beivrakränkning av svenskt territorium. kom också in på att vi skulle behöva någotav en folkkampanj för vaksamhet vid våra kuster och i våra skärgårdar. Del iirmöjligt att det skulle behövas. Alla tankar och uppslag som här framförtstycker jag att vi skall pröva. Men tror jag mig kunna konstatera, eftersomjag iir uppväxt i en sådan bygd. att just bland skärgårds- och kustbefolkningenfinns del en stark känsla för landet, fördess värn och för all iakttavaksamhet. Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium 24 (); Jag lackar försvarsministern fördelkompletterande tillägget tilldel första svaret. Jag tycker all det andas enpositiv inställning till atl vi får en viss omfördelning från den alltförensidiga satsningen på ett invasionsskydd lill ett övervakningsskydd. Beträffande flygel kan man säga atl vi har en relativtsett god beredskap. Del gör vål också all kränkningar med främmande flygvisserligen förekommer men inte får samma allvarliga karaktär som dekränkningar som sker sjövågen och då främst genom ubåtar. Del härskenen nedrustning av den svenska marinen, som jagtror har varit alltför "modeinriktad", om jag far använda deluttrycket. Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium specielltvåra möjligheter att ha ell sjöfartsskydd som just riktar sig motövervakningen. Då det gäller övervakningen av havsytan finns detfortfarande en del resurser. Vi har bl. a. spaningsflyg och radar. Vi har tiolunga helikoptrar som marinen disponerar. Sex av dessa är utrustade för justden lyp av ubålsspaningsom vi talarom i den här inlerpellalionsdebalten. Deandra fyra helikoptrarna skall, enligt vad jag vet, också få den typen avutrustning för ubåtsjakl. Det är att hälsa med tillfredsställelse. Den svenska marinen har alltså genom 1972 årsförsvarsbeslut uttryckligen fått invasionsskyddel som en så dominerande uppgiftatl man inte haft resurser för andra ändamål. Man kan säga att skyddet försjöfart har minskal starkt och i vissa fall helt utgått. Del gäller, herrförsvarsminister, inte minst övervakningen av sjöfarten lill Golland. som ocksåunder skärpta förhållanden är otillräcklig. Om vi tittar på andra länders mariner så finner vi alllägel där är annorlunda. Praktiskt laget alla utom Sverigehar fregatter och korvetter, alltså fartyg av storlekar som lämpar sig förubåtsjakl. Det är den typen av fartyg som har nybyggts . Definns också med i dessa mariners planer. Jag kan alltså sammanfatta det hela på det sättet, alt densvenska linjen atl helt avslå från den typen av fartyg i del närmaste är unik.trots atl vi har så långa kuster och trots all våra omgivande havsområdenbevisligen rymmer åtskilligt med ubåtar. Jag skall också med spänning avvakta del resultat somförsvarskommiltén kommer med, och jag hoppas att det finns förslag där, somkommer till politiskt avgörande och som gör alt fördelningen mellaninvasionsskydd och övervakningsskydd får rimligare proportioner än vad del harf. Sedan lill : Jag tycker atl talet om dettotala försvaret är i högsta grad vilseledande. säger all vi skall vara starkt rustadedå det gäller atl klara del ekonomiska försvaret, den civila beredskapen ochsjukvården i händelse av skärpt beredskap eller krig. Ja, del är självklart attsamhället i sin helhet måste stå starkt rustat. I det sammanhanget har vi heladen politiska beslutsapparaten i vår hand. och vi har en stark stråvan atl göraSverige ekonomiskt och beredskapsmässigt så starkt som möjligt. Men sedan säger all vi skall omfördelaresurserna, ta bort resurser från del militära försvaret och lägga dem på denhär typen av beredskap. De uppfattningarna rimmar rätt dåligt med varandra. Har viverkligen en stark försvarsvilja skall vi också se lill atl del fina samhällesom vi tillsammans har rustat upp också går alt försvara mot angripare. Att detfinns planer på sådana angrepp visar inte minst det ubåtsinlerniezzo som nysshar liniat. Men jag har aldrig hört att vpk i något sammanhang ställtupp för större satsningar då del gäller det frivilliga försvaret, som är byggtpå ideell grund. 25OSWALD (vpk); Jag skulle försl vilja säga tillförsvarsministern all jag aldrig har sagt att vi inte skall ha ett flygvapen iviss utsträckning. Vi bör ha några plan för att utföra spaning, avvärjagränskränkningar o. d. Men vi skall inte satsa en massa miljarder på att byggaett , lika litet som vi borde ha satsat en massa miljarder underårens lopp på atl bygga Viggar. De pengarna hade kunnat användas myckel bättrelill att stärka det svenska totalförsvaret. Vi bör ha ett mindre flygvapen, som , Schweizeller andra jämförbara stater har. Men vi skall inte ha en stor och dyrbarflygplansindustri i . Det vore myckel bättre atl satsa pengarna på attbygga ul vår civila industri. Det finns - som jag påpekat förut i dennakammare -undersökningar från FN, från och senast från som tydligtoch klart visar att alla satsningar på civil industri ger mycket större effekti samhället i övrigt än satsningar på militär industri. Därför skall vi undvikaatt satsa på militär industri, om det inte är nödvändigt. Vi kan köpa del fåtal plan som anses nödvändiga för atlupprätthålla spaning och bevakning. Men de kommer aldrig atl spela någon störreroll för att verka avskräckande, för vi kan aldrig ersätta dem och vi har ingenunderhållsmöjlighel. Det produceras 20 Viggar i , tror jag. Menhur stora är förlusterna i ett modernt luftkrig? Jo, kanske 30, 40 eller 50plan . Del tar alltså inte så förrän våra stolta Viggar ocheventuella JAS-ar ligger som skrot, och vad skall vi sedan försvara oss med? Sedan skulle jag vilja ta upp frågan om totalförsvaret.Rune talar som om del verkligen skulle finnas ett totalförsvar och enberedskap. Sanningen är ju att det råder katastrof inom det svenskatotalförsvaret. Tala med folk på överstyrelsen för ekonomiskt försvar och hörefter vad de säger! Jag har arbetat inom det svenska totalförsvaret i hela mittliv. Jag har varit i armén, jag har arbetat i slabsljänst och iunderhållstjänst, och arbetar jag inom civilförsvar och ekonomiskt försvarpå i . Jag måste säga att det säger faktisktvittnar om myckel stor och djup okunnighet. Hur mycket pengar får det ekonomiska försvaret? Del härbudgetåret knappt en miljard. Vill gå upp i talarstolen och påfullt allvar säga att detta på något sätt skulle garantera folkförsörjningeneller försörjningen av viktiga förnödenheter i ? Det skulle inte räckaens i kris, ännu mycket mindre i krig. Det ekonomiska försvaret får 800 milj. kr., civilförsvaretfår ungefär 400 milj. Det militära försvaret får över 17 miljarder, det är påväg upp mot ännu högre siffror. Detta är horribelt och inte ett balanserattotalförsvar. Det är en koloss på lerfötter, som kommer att rasa ihop med ettbrak den gång den utsätts för verkliga påfrestningar och vi kommer in iverkligheten från de idealistiska förhållanden som talar om. Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium 8 protokoll 1981/82:25-28 Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium Såvitt jag förslår är och jag iston sett överens i vår syn på de frågor vi här diskuterar. Jag har bara ensynpunkt, och del gäller marinen. Jag tror atl vi är på rätt väg med dennuvarande inriktningen. Enligt min mening är det riktigt med tanke på hur vårhavsyta och vår skärgård är beskaffad att vi skaffar oss båtar - vilket vi görnu - som har stor rörlighet men ändå bibehållen eldkraft. Jag vill också säga att del finns en medvetenhet om att vimåsle öka våra bevakningsresurser. De beställningar som lagts ul så sent somunder våren visar ändå att den nuvarande regeringen har delta klart för sig. Vihar lagt ut beställningar, men det är klart att det tar tid. Ändå kan vi sefram emot att få en bättre beredskap även när det gäller marinen. Vi skall naturligtvis inte, , ha någonJAS-debatt . Den har vi att se fram emot när allt underlagoch alla förslag ligger på bordet. Jag tycker alt anförandeandas en väldigt stor pessimism när det gäller möjligheten alt kunna användaflygplanet som försvarsmedel. Vi skall ändå komma ihåg att vårt land har en ytamotsvarande den sammanlagda storleken av . , ,och - eftersom gjorde en jämförelse, jag trordet var med . Del är alltså en stor yla, som gör att det behövsrörlighet i vårt försvarssystem. Därmed menar jag för min del atl flygvapnethar sin givna plats i det svenska försvaret. När det gäller det sårbara samhället måste jag säga attdel finns ett parti i som ständigt har påpekat riskerna med den ökadesårbarheten till följd av befolkningsomflyttningarna och koncentrationen isamhället. Jag instämmer med i alt vi har fått en ökadsårbarhet. Jag vill dock säga att vi i vissutsträckning har lyckats vända utvecklingen. Min förhoppning är i varje fallatl vi skall kunna gå vidare på den vägen. 27RUNE (): sade i sill inlägg här allvi skulle ha "några flygplan". Jag tycker atl det sammanfattar i ettnötskal den typ av försvarsdebatt som vpk för. Vad skulle de flygplanen vara till för? Skulle de skötanågon typ av övervakning av det svenska territoriet? Skulle de avvärja eninvasion mot svenskt territorium? Vad skulle uppgiften för dessa "någraflygplan" vara? Det kunde också vara intressant att få veta var vi skulleköpa dessa flygplan. kanske har adressen. Skall vi köpa någrautrangerade MIG-plan, som i fråga om prestanda ligger på 1940- till1950-talsnivå? Eller skall vi köpa gamla flygplan från NATO-länderna, som deländerna har utrangerat? Vi bryter väl enligt uppfattningmot vår neutralitet, om vi går ut och köper några moderna USA-ellerNATQ-tillverkade flygplan. Frågetecknet kvarstår fortfarande. Vad skall vianvända "några flygplan" lill? Del skulle väl i högsta grad bli bortkastadepengar, om vi skulle ha den typen av flygvapen. Totalförsvaret har brister, , det villjag inte bestrida. Men jag vill inte gå med på att vi har del kalaslrofläge somOswald beskriver. Vi syftar till att ha en viss uthållighet på allade områden som utsätts för påfrestningar i händelse av ett krigstillstånd.Undan för undan försöker vi bygga upp den apparaten. För att klara våramilitära insatser som blir nödvändiga i händelse av ell anfall - det är ju helatiden fråga om ell anfall mot - behöver vi också ha en militärkrigsmakt. Hur den militära krigsmakten skall vara utrustad och hur stor del avdel svenska folkhushållets resurser som den skall disponera har de politiskapartierna i i stort sett varit ense om. När det gäller desatsningarna ärdet bara i fråga om nyanser som man har haft skildauppfattningar. Men i den debatten - det påpekar jag än en gång - har vpkslån vid sidan om och intagit en särställning. Del tycker jag att denna debattklart har fastslagit . Om beredskapen mot kränkning av svenskt territorium 28OSWALD (vpk): Nej, jag är inte pessimistisk - det vill jagsäga till försvarsministern. Jag tror att har myckel goda möjligheteratt bygga upp ett väldigt bra nationellt försvar - och ett nationellttotalförsvar. Det är del viktigaste för mig och mitt parti. Jag skulle vilja återknyta till det som sadesist i sitt inlägg. Vi har haft denna inställning under mycket lång tid.Verkligheten och den utveckling som pågår har visat alt det är vi som har rätt. Del är inte jag som beskriver det svenska samhälletsberedskapssiluation som en katastrof, utan det är de som har ansvaret förfolkförsörjningen som säger alt läget är katastrofalt. Det får man ju inteklart för sig, om man inte tar till sig och drar några slutsatser av derapporter och de uppgifter som kommer från t. ex. jordbruksnämnden och frånhela det stora nätverk av organisationer som verkligen känner till hur lägetär för folkförsörjningen utan fortfarande bara nostalgiskt talar omberedskapstiden och och om all vi måste ha en starkmilitärorganisation. Vadskall den vila på? Det ärdet som är det viktiga, RuneÅngström. Man kan inte bara skylla ifrån sig och säga att vi hållerpå alt bygga upp och stärka värt totalförsvar. Det gör vi ju inte. Detekonomiska försvaret får ju så oerhört litet pengar att det inte ens klarar avatt hålla i gång den beredskap som det skall ha enligt nuvarande organisation.Det är det som är det katastrofala.