prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — På vilket sätt - eller till vilken grad - anser utskottetatt innehållet i '' medborgarskapet har tunnats ut isamband med att invandrarna har fått rösträtt i kommunfullmäktige och landstingsval? För att här undvika Nr 29missförstånd vill jag påpeka att vårt förslag i denna motion icke innebärnågra den inskränkningar i gällande rösträtt men däremotutvidgningar av denna \s rösträtttill grupper som saknar demokratiskt inflytande. menarmed att medborgarskapet skulle komma att uttunnas om invandrarna Vissaiiriiiidlavs fickrösträtt är i allra högsta grad oklart. Till motivet om uttunningen av fråvor in iii medborgarskapetkan sägas följande. Naturligtvis blir ingen svensk mindre svensk avatt invandrare får delta i riksdagsval. Detta vet också regeringen och deborgerliga partierna. Borgerligheten och dess partier oroas av att derasmaktställning kan hotas, om rösträtten för invandrare utsträcks även till demsom inte har svenskt medborgarskap. Borgerligheten åberopar och använder i sin argumentationrösträttsbestämmelser som inte motsvarar de faktiska förhållandena i landetoch motverkar därmed för att slå vakt om sina klassintressen nu som tidigare degrundläggande demokratiska reformernas syfte och utveckling. Och de som inest högljutt och med alla medel hävdarmedborgarskapets och rösträttens oskiljaktiga förening som bevis förindividens samhörighetskänsla med landet är de som i kapitalexportens ochmultina-tionaliseringarnas tidevarv representerar de krafter i samhället sombekänner det enda fosterland de vet, nämligen Profiten, I det betänkande som vi diskuterar i det en socialdemokratisk reservation som, i likhet med vad som var falletföregående år, kräver en utredning, som dels skall göra en samlad bedömning avde erfarenheter och studier angående invandrarnas deltagande som finns fråntvå kommunalval och en folkomröstning, dels skall studera om rösträtten kan utvidgasytterligare och även omfatta riksdagsvalet. I samma reservation yrkarsocialdemokraterna avslag på vår motion med motiveringen att om våra kravgenomförs kan vissa invandrare få rösträtt och bli valbara både till hemlandetsparlament och till den svenska . Till det argumentet kan jag sägaföljande: För det första: Det finns i över 100 000människor med dubbelt medborgarskap. Kan socialdemokraternas representanter genågot exempel som visar att den dubbla valbarheten har utnyttjats? För det andra: Om ni ändå bedömer det så att detföreligger en teoretisk risk för en sådan dubbel valbarhet, kan man undanröjaden med en enkel lagstiftning. Men då borde ni ha krävt en utredning om hurinvandrarna skall få rösträtt och inte om de skall få rösträtt över huvudtaget. För det tredje: Vårt parti har genom vår representant igrundlagskommittén lagt fram förslag om att behandla frågorna om invandrarnasrösträtt i riksdagsval. Ni har tillsammans med de borgerliga partierna avvisatförslaget. Dessutom innebär ert förslag, om det förverkligas, att ställningstagandeti frågan uppskjuts plus den tid som den tänkta utredningen behöverför att mangla fram förslaget. Mot denna bakgrund anser vi att er reservation inte harsom syfte att underlätta och påskynda uppfyllandet av kravet på rösträtt förinvandrare i riksdagsval utan det är ett sätt att slippa ta ställning i dennafråga. Nr 29 inte stödja reservationen. fårni faktiskt bestämma er: Är ni för eller är ni Onsdagenden emot rösträtt för invandrare iriksdagsval? Där borde ni svara klart, 18november 1981 Herr talman! Jag yrkar bifall till vpk-motionen1980/81:867. Vissa grtindlag.s- /"f- 21 (): Frågan om rösträtt iriksdagsval för invandrare som inte är svenskamedborgare har aktualiserats . När vi nudiskuterar denna fråga för tredje gången under innevarande mandatperiod ärrisken stor för att det är samma argument som framförs som vid tidigaretillfällen. Det är kanske också naturligt, eftersom konstitutionsutskottetsskrivning med anledning av de två motioner - 1980/81:651 och 867 - somutskottet behandlat hänvisar till tidigare ställningstagande. Internationellt sett gäller följande: I de flesta länderär medborgarskapet en grundläggande förutsättning för val på den nationellanivån. Motiveringen härför är att rösträtt inte bör tillkomma dem som intekänner sådan samhörighet med landet att vederbörande vill förvärvamedborgarskap. Vidare anser utskottet att brytandet av sambandet mellanmedborgarskap, å ena sidan, och rösträtt och valbarhet, å andra sidan, skulleleda till att innehållet i medborgarskapet skulle tunnas ut i alltför hög grad.Detta är en internationell uppfattning och den tillämpas, såvitt jag förstår,konsekvent även i länder med socialdemokratisk eller kommunistisk politiskledning. Socialdemokraterna har också i sin motion pekat påytterligare problem, nämligen "att vissa invandrare kan få rösträtt ochbli valbara både till hemlandets parlament och till den svenskariksdagen". Vi har alltså förut diskuterat frågan om sambandet mellanmedborgarskap och rösträtt. Ställningstagandet på den punkten har inte förändrats. När beslutet om den kommunala rösträtten för invandrarefattades vägde betydelsen av att ge invandrarna lokalt politiskt inflytandetungt. Det vägde tyngre än frågan om samband mellan medborgarskap och rösträtt. Utskottet har hänvisat till beslutet om den avkortadekvalifikationstiden för att erhålla svenskt medborgarskap. Kvalifikationstidenavkortades dä från tre till för nordiska medborgare och från sju för övriga utländska medborgare. Detta är en väg att snabbare ge invandrarna rösträtt ochdärmed också valbarhet till . Huvudfrågan är hur invandrarna skall fårösträtt. Utskottsmajoriteten står fast vid att rösträtten skall vara anknutentill medborgarskapet. Att det också fungerar är och AlexanderChrisopoulos ett bevis för. Invandrarna har en möjlighet att vara med ochpåverka det politiska livet. Frågan om att utreda och utvärdera invandrarnas deltagandei den politiska beslutsprocessen har i detta sammanhang också aktualiserats avsocialdemokraterna. Beträffande de utredningar som f, n. arbetar med dessafrågor har utskottet hänvisat till det arbete som pågår inom invandrarverket,och expertgruppen för invandrarforskning. Vidare harutskottet hänvisat till den tillsatta utredning som skall seöver invandringspolitiken samt de villkor som gäller för invandrare Nr 29 och etniska minoriteter i . I direktiven sägs bl,a. "Detär angeläget att en samlad utvärdering görs av effekterna av de \j reformersom har införts i syfte att främja jämlikheten mellaninvandrare och den inhemska befolkningen, öka den kulturella Vissagntndlaes-valfriheten för invandrare och minoriteter, vidga invandrarnasmöjligheter fråmr rn ni. till politiskt inflytande och öka samverkanmellan invandrare och befolkningen i övrigt." Jag vill ytterligare understryka att det är utredningensuppgift att utvärdera effekterna av besluten att "vidgainvandrarnas möjligheter till politiskt inflytande". I sin motion säger socialdemokraterna attutredningsarbetet är splittrat och att det finns betydande risk för att fråganom vilka ytterligare åtgärder som behövs för att underlätta invandrarnasdeltagande i det politiska arbetet försummas. Att tillsätta ytterligare en utredning kan. som jag serdet, inte innebära annat än att utredningsarbetet splittras ytterligare.Dessutom frikopplas det från de övriga frågorna om jämlikhet, ökad kulturellvalfrihet och samverkan i övrigt, som måste vara viktiga i den totalabedömningen. Slutligen vill jag påpeka att argumenteringen i kammarenoch i tidigare debatter från socialdemokratisk sida inte helt överensstämmermed kraven i motionen och reservationen. Man kan av den debatten fåuppfattningen att socialdemokraterna ställer ett direkt krav på vidgadrösträtt. Men socialdemokraterna har inte tagit ställning till om invandrareutan svenskt medborgarskap skall ha rösträtt i riksdagsvalet. Enligtreservationen är det t. o. m. en vid-sidan-om-uppgift att studera om rösträttenkan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalet. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 22 (vpk) replik: Det är beklämmande att hörautskottsrepresentanterna år komma med samma argumentation - enargumentation som har slagits sönder i tidigare debatter - utan att på någotsätt ta hänsyn till vad som sagts i de debatter som tidigare förekommit iriksdagen. Enligt den argumentationen tillskrivs 300 000 människorhär i landet som inte är svenska medborgare generellt samma förhållningssätt,oavsett nationalitet, oavsett sociala förhållanden, oavsett styrkan av derasband i övrigt med landet. De stämplas som människor som inte känner tillräckligsamhörighet med landet. Och detta görs av representanter för partier som iövrigt slåss för individens säregenskapcr och rättigheter. Men problemet är allvarligare än så. När utskottet sägeratt de som inte känner så pass stor samhörighet med landet att de förvärvarsvenskt medborgarskap inte heller skall ha rösträtt, konstaterar man samtidigtatt 300 000 människor inte känner denna samhörighet med landet. Vilka blirkonsekvenserna av det konstaterandet? Kan man dra den slutsatsen att dessamänniskor betraktas som potentiella säkerhetsrisker i en krissituation? Nr 29 dessa människor tro att det redan har vidtagits åtgärder för att i en Onsdaeenden krissituation behandla dem på ettspeciellt sätt? 18november 1981 '*S upprepar de frågor som vi har ställt tillutskottets represen- tanter: utskottets representanter förklara på vilket sätt demokratin i Vissa ertiiidlass- landet skulle bli lidande ominvandrarna fick rösträtt? Kan utskottets fråsor ni in representanter förklara för de 300000 människorna och för de svenska medborgarnapå vilket sätt innehållet i begreppet medborgarskap skulle tunnas ut. förlorasin kvalitet, förlora sitt värde, om invandrarna fick rösträtt? Kan ni förklaraför de människor som ni säger inte känner tillräcklig samhörighet med landethur de kommer att behandlas i fortsättningen, om de skall betraktas sompotentiella säkerhetsrisker eller inte? 23 LAFIJA EXNER (s) replik: Helt klart och kort: Bl. a. höstenssocialderhokratiska partikongress har beslutat att partiet skall arbeta för attden här frågan skall utredas. Det är kutym i att en fråga först skallutredas. Det var likadant när man införde den kommunala rösträtten förinvandrarna. Då beslöt först att frågan skulle utredas. Om jag intehelt missminner mig togs beslutet om utredning . Beslutet om att införarösträtten togs och kunde gälla redan vid val. Vår målsättning är fullständiga politiska rättigheter förinvandrarna. Vi vet att denna fråga bland invandrarna betraktas som en av deviktigaste rättvisefrågorna. Det visar bl. a. det rösträttsprojekt som statensinvandrarverk genomförde val. I slutrapporten om det projektetsägs det att rösträtten i riksdagsval kan ha haft betydelse för invandrarnaslåga valdeltagande i kommunalvalet, och man fortsätter: "Invandrarnakänner sig diskriminerade när de inte har fullständiga politiska rättigheter. Ivarje fall visar SIVs intervjuundersökning att av deintervjuade hade upplevt denna fråga som viktig." 24 () replik: För den som har följt debatten visardet sig, , att inte heller argumenten från vpk:s sida ärsärskilt förnyade i det här sammanhanget. Jag pekade på i mitt förra inlägg, och jag kan återigenunderstryka det, att det på internationella planet råder i huvudsak detförhållandet att man har ett samband mellan rösträtt, medborgarskap ochvalbarhet till . I det sambandet ligger, som vi ser det, ett värde förmedborgarskapet. Talet om potentiella säkerhetsrisker osv. tycker jag överhuvud taget inte har med den här frågan att göra, eftersom vi har sagt att denrätta vägen till rösträtten är att gå via medborgarskapet. LahjaExner drog in höstens socialdemokratiska partikongress i debatten. Jagnoterar att utskottsbetänkandet och reservationen har skrivits efter Huvudpunkten i den socialdemokratiska reservationen är att manvill utvärdera de reformer som har skett och invandrarnas deltagande - i den politiska verksamheten. Vidsidan om detta bör också en utredning. somsocialdemokraterna föreslår, studera möjligheten att ge invandrarna Nr 29 rösträtt i riksdagsval. Socialdemokraternahar alltså inte tagit ställning iden här frågan, och det pQ.gphgp looi är dettajag har velat påpeka, för man får närmast intrycket av i debatten att här finnsett förslag från socialdemokraternas sida att invandrarna skall få w- . 25 (vpk) replik: Det är sant att vår argumentation inte harblivit kvalitativt annorlunda i det här ärendet, men det berorpå att vi aldrig har fått några svar på våra frågor. Frågorna är berättigade,och jag hade väl hoppats att diskussionen skulle bli annorlunda ijämförelse med tidigare debatter, men det visar sig att så inte är fallet. Vi får fortfarande inga svar på de frågor som rör denargumentation utskottet använder sig av. Utskottet hänvisar tillinternationella förhållanden och bedömningar osv., som jag är mindreintresserad av. Det som jag är intresserad av är att från utskottets sida fåett svar på den konkreta frågan: På vilket sätt skulle demokratin i -jag talar om och inte om förhållanden i andra länder - bli lidande ominvandrarna skulle få rösträtt i riksdagsvalen? Det är en elementär fråga. Allade hundratusentals människor som berövas denna rösträtt kräver att ni svararpå den frågan. Ännu mera allvarligt är det när utskottet säger att de människorsom inte vill förvärva svenskt medborgarskap inte känner tillräckligsamhörighet med landet. 300 000 människor, som inte är svenska medborgare, boroch lever och verkar här. När ni har konstaterat att de människorna inte kännertillräcklig samhörighet med landet, måste ni i rimlighetens namn dra vissakonsekvenser av det. Alla de här människorna frågar sig: Om regeringen ochutskottet uppfattar oss på det sättet, vad tänker då utskottet dra förslutsatser av detta? Hur tänker ni behandla oss i en krissituation, när vienligt deras uppfattning inte har tillräcklig samhörighet med landet? Betraktas dessa människor i en krissituation sompotentiella säkerhetsrisker på grund av bristande känsla för samhörighet medlandet? Ni borde verkligen svara på frågorna. Ni är moraliskt skyldiga tilldet. Dessutom borde ni förklara för de svenska medborgarna påvilket sätt innehållet i begreppet medborgarskap kommer att tunnas ut, ominvandrarna får rösträtt i riksdagsvalen. På vilket sätt kommer en svensk attbli mindre svensk, om invandrarna också får rösträtt? 26 () replik: Vi känner igen de här argumenten som användsäven i dagens debatt, men det finns faktiskt vissa andra faktorer som man ocksåbör tänka på innan man tar ställning. Det finns tusentals människor i det här landet - exakt hurmånga vet jag inte - som har dubbla medborgarskap. Dessa människor är faktiskt både 35 Nr 29 röstberättigade och valbara till den här kammaren,och ingen ifrågasätter den ''"''' "''' "någonting konstigt i det. 18november 1981 " ' gäller alt utreda fråganom att införa rösträtt även vid riksdagsval har vi ju också den sedvänjan, att när man ändrar pålagstiftning, försöker Vissa arundloQS- '''"§°''' '' ' samarbete eller åtminstone i samråd med de övriga nordiska /..»-,. , , länderna. Därför är det ocksårimligt att denna fråga utreds. Utskottets majoritet hänvisar här till deninvandrarpolitiska utredningen, men ledamöterna bör veta att den utredningeninte kommer med sitt andra delbetänkande . Vi menar att det i underlag som bör sammanställas möjligt. Man bör också ta framfaktorer som inte har berörts i någon enda undersökning. Hur upplever t. ex,invandrarna själva sin möjlighet att påverka de politiska besluten? Vad sägerinvandrarna själva? Därför menar vi socialdemokrater att den här frågan börutredas möjligt. 27 () replik: tar upp problemet att det finns personer med dubbelt medborgarskap som har rösträtt i två länder. Dengruppen blir ju ännu större, om ett socialdemokratiskt utredningskrav skullevara att vidga rösträtten. Det har socialdemokraterna själva pekat på som ettproblem, och det är därför vi vidhåller sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt. Utredningstiden tas upp som ett hinder för attinvandrarutredningen skulle arbeta med de här frågorna. Men en utredning somtillsätts skulle knappast kunna verka snabbare än inom den tidsram somLahja Exner här angav. Dessutom tappar man då den helhet som utredningen skallsyssla med. säger att han inte har fått någrasvar. Vi har svarat likadant i de tidigare debatterna. Skillnaden ligger väldäri att svaren inte accepteras. Jag har förut understrukit här i attdet inte finns någon skillnad i de rättigheter och skyldigheter som gäller. Vad beträffar demokratin är bestämmelserna iregeringsformen, som är grundläggande för vår demokrati, sådana att svensktmedborgarskap är ett villkor för rösträtten och för valbarheten till . Talmannen anmälde att AlexanderChrisopoulos och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 28 (): Jag skall mycket kort sammanfattafolkpartiets uppfattning i den här frågan. Vi har för det första en positiv grundsyn när det gällerinvandrarnas deltagande i svensk samhällsdebatt och svensk politik. Det ärvärdefullt att de tar full del i det svenska politiska livet. Vi har på olikasätt försökt främja det målet. Vi har varit med om att vidga stödet tillinvandrarorganisationer. bygga upp stödet till invandrartidningar och utöka informationen till Nr 29 invandrare i olika sammanhang. Vi har också bidragit tillatt det har blivit fler Qp-j.,,pp a, invandrarprogram i radio och TV. För detandra har vi en positiv syn på att invandrarna får rösträtt. att den naturliga vägen till det, liksom , är attallt fler invandrare väljer ,/ ., att tasvenskt medborgarskap. Också det målet har vi på olika sätt försökt r . f f frågor in. Vihar medverkat till att kvalifikationstiden för medborgarskap har sänkts samt iriksdagen föreslagit en ytterligare sänkning för utomnordiska invandrare frånfem till . Det förslaget har vi dock inte fått gehör för hos de övrigapartierna. För det tredje avvisar vi socialdemokraternas krav på enny utredning om invandrarnas deltagande i den svenska politiken. Det gör vidärför att det redan finns två ämbetsverk och tre utredningar som är engageradei den frågan. Att tillsätta en fjärde utredning tycker vi då vore enöverloppsgärning. Det har enligt min mening varit värdefullt att bådeAlexander Chrisopoulos och i den här debatten har belyst detdubbelspel som socialdemokraterna bedriver. De driver en linje i sina motioneroch reservationer, där man är obestämd och yrkar på utredning. Men från dennatalarstol driver man en helt annan linje. Detta svajande fram och tillbakamellan två olika positioner har pågått och har ytterligareillustrerats. Jag tycker däremot inte det är bra att vi återigen harfått höra vad som tycks vara ett traditionellt inslag i den här debatten frånAlexander Chrisopoulos, nämligen ett svepande omdöme om de svenskar som arbetarutomlands. De tycks enligt vara mer eller mindrekriminella element. Jag tycker att med sin erfarenhetoch sina insikter om gruppfördomar skulle hälla sig för god för att komma medså svepande kollektiva omdömen. 29 (vpk) replik: Beträffande påstående islutet av det senaste anförandet vill jag säga att han bör lyssna noggrannaretill mina anföranden. Jag har aldrig avsett att angripa utlandssvenskarna somgrupp. Däremot har jag angripit de handlingar som vissa av dem har gjort sigskyldiga till. Jag vill ställa en fråga, som det vore intressant att fåsvar av på i hans egenskap av statsvetare. Rösträttsreformenssyfte är ju att ge alla människor möjlighet att påverka det politiska skeendetoch samhällslivet i det land där de bor och arbetar. är reformen engaranti för att den politiska ledningens beslut, som ju bestämmer landets utveckling,skall motsvara folkmajoritetens intressen och vilja. Rösträtten och desskoppling till medborgarskapet ger möjligheter åt de människor som bor i ettland, oavsett kön, egendomsförhållanden och bildning, att delta i den politiskabeslutsprocessen. Om man nu utgår ifrån att befolkningssammansättningen iett land är enhetlig, dvs. att alla är medborgare, så sammanfaller rösträttsreformens ' Nr 29 syfte med bestämmelserna. Men nuförhåller det sig inte så. , I har det skett enarbetskraftsinvandring, I bor 300 000 människor som Onsdagenden " '' Vissa grundlagsfrågor in. o I iqjl inte är svenskamedborgare. Rösträttsbestämmelserna, såsom de är utformade, hindrar dessa 300 000 människor från att delta ibeslutsproces sen. Och vid de rösträttsbestämmelserna klamrar ni er alltså fast och slår vakt om dem i första hand. Vad är ni egentligen intresserade av: demokratins innehåll och syfte eller bestämmelsernas oinskränkbarhet? Det borde ni kunna svara på. 30 () replik: Det verkar som om inte harhört vad jag har sagt, och därför upprepar jag det: Det är fullständigt klartatt vi socialdemokrater arbetar för fullständiga politiska rättigheter för allainvånare i , både de svenska och de utländska medborgare som är bosattahär. Det fanns faktiskt en och annan bland oss invandrare som , närfolkpartiet skaffade sig en ny symbol - eller förnyade sin gamla symbol, denblåa blomman, som i början av det här århundradet använde somrösträttssymbol - trodde att den rösträttssymbolen kanske skulle kunna omfattaäven invandrarna som bor i det här landet. 31 () replik; Jo då, jag har lyssnat till vad . Hon säger precis samma sak nu som hon sade tidigare. Men vad jag påpekarär att det är ganska stor skillnad mellan vad här säger och vadsocialdemokraterna skriver i sina motioner och reservationer. Läser manreservationen, finner man att det där står att en utredning bör få "iuppdrag att studera frågan, om rösträtten kan utvidgas ytterligare", men italarstolen har redan bestämt sig för att rösträtten skall utvidgas.Det finns här, herr talman, en betydande skillnad mellan vad socialdemokraternasäger och vad de skriver. Det är där skiljelinjen går. Sedan vill jag till säga att jag ärense med honom om att invandrarna bör få rösträtt, men att vi har olikauppfattningar om tekniken. Vår uppfattning är den att man bör få rösträtt genomatt fä svenskt medborgarskap, och vi är positiva till att så många invandraresom möjligt skaffar sig svenskt medborgarskap. Vi är beredda att underlätta denprocessen genom att sänka kraven för att få svenskt medborgarskap. Vi tyckerdet ligger ett värde i att man håller samman skyldigheter och rättigheter i ettknippe, och detta knippe kallas för medborgarskapet. 32 () replik: När jag lyssnar på alla gamla argument frånde borgerliga ledamöterna, kommer jag att tänka på en del debatter gällandevalinformation till utlandssvenskarna och deras möjligheter till delaktighet iden svenska politiken. Tänk vilket engagemang och vilken vältalighet somutvecklas vid dessa debatter! Tänk om kammarens borgerliga ledamöter kundeanvända en tiondel av denna känsla och vältalighet för att de i bosatta,arbetande och skattebetalande utländska medborgarna skulle fä sin Nr 29 möjlighet till ökat politiskt inflytande utredd! 33 (vpk) replik: För att ytterligareförtydliga vad jag menade när jag talade Vissa Qriindlaiis-om vissa svenskarsom visserligen är svenska medborgare men arbetar emot fråaor ni ni landetsintressen, upprepar jag nu vad jag sade i mitt tidigare anförande och säger attde personer som av skatteskäl valt att bosätta sig i ett annat land eller som smugglarvaluta ur landet anses ha samhörighet med landet så länge de behåller sittsvenska medborgarskap. Otvivelaktigt finns det sådana personer, men detinnebär inte att alla som är utomlands kan betraktas som sådana. Detta var ettförtydligande av vad jag tidigare sade. Det ärledsamt, men man måste betrakta innehållet i . . . Den medgivna repliken får endast avse . 35 (vpk) replik; Jag syftar på replik, där hanberörde anförande. Jag vill säga att det är ledsamt att gör att och jag är överens på den här punkten. Mendet fritar inte från dess ansvar. Det är bra att att har en positiv uppfattning om rösträtt förinvandrare, och jag hoppas att han fullföljer detta och i konsekvens med sinuppfattning röstar för vårt förslag.