prot · G509134 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:134 Omförslaget om en s. k. hyreshusavgift Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollen för den 21 innevarande månad. 2 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelseom granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att IngeCarlsson, , utsetts fill ledamot av samt att ,, , , , , , , , , och ,, utsetts till ersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvid funnit, att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. Det skulle antecknas att () utsettsatt inträda som ledamot av kammaren i stället för () som avsagtsig riksdagsmannaupp-draget. 3§ Svar på fråga 1981/82:342 om förslaget om en s. k. hyreshusavgift Anf.1 Ekonomi- och budgetministern : Fru talman! har frågatmig om regeringen delar den syn på vissa effekter av bostadssubventioner m. m.som redovisas i avstämningen av Om förslaget om en s. k. hyreshusavgift 1980 årslångtidsutredning och - om så är fallet - hur regeringen kan lägga fram förslagom införande av en s. k. hyreshusavgift. Låt mig först erinra om att subventionerna inombostadssektorn är utomordentligt höga och har ökat kraffigt under senare år.Enligt regeringens uppfattning är det av bl. a. statsfinansiella skälnödvändigt att begränsa ökningstakten. har också flera förslagmed detta syfte lagts fram. Minskade räntebidrag påverkar de fastigheter som äruppförda med statliga lån . När räntebidragen minskar, leder dettill hyreshöjningar. Man kan utgå ifrån att dessa hyreshöjningar på grund avbruksvärdesprincipen sprider sig också till det äldre beståndet. Eftersomhyreshöjningarna där inte motsvaras av högre kostnader, skulle de, utansärskilda åtgärder, leda till ökade vinster för fastighetsägarna. Syftet med den föreslagna hyreshusavgiften är att undvikadenna icke avsedda effekt av de minskade räntesubvenfionerna, dvs. att uppnå enlikformig behandling av olika kategorier hyreshusägare. Vad långtidsutredningen konstaterar i det av Bo Lundgrenåtergivna citatet är att det är osäkert om det efterfrågebortfall som blirresultatet av minskade stibventioner i beståndet fullt ut kompenseras vid enlika stor ökning av subventionerna i nyproduktionen. Jag har ingen grund föratt ifrågasätta utredningens resonemang på den punkten. Det huvudsakliga syftet med de åtgärder regeringenföreslagit' här emellerfid inte varit att enbart omfördelasubvenfioner från det befintliga bostadsbeståndet till nyproduktionen, utan attminska ökningen av de totala bostadssubventionerna. Mina svar på frågor blir alltsåsammanfattningsvis dels att jag inte har några principiella invändningar motdet resonerhang som förs i de citerade delarna av den senastelångtidsutredningen, dels att jag inte kan finna att förslaget om en s, k.hyreshusavgift på något sätt skulle vara oförenligt med detta resonemang. 2 BO (): Jag ber först att få tacka ekonomi- ochbudgetministern för svaret på frågan. Det förslag om en s, k, hyreshusavgift som har lagts framav regeringen har kritiserats från många utgångspunkter. Kritiken har bl. a.gällt den omfattning förslaget har fått. Man träffar fastigheter som mansannolikt inte har avsett att träffa med denna avgift - eller skatt, som manbör kalla det. Kritikerna har också ifrågasatt om ett fillräckligt underlag föratt utforma ett förslag om en hyreshusavgift har tagits fram. Det har ocksåifrågasatts om remissbehandlingen har varit fillfredsställande. Detta kannaturligtvis diskuteras. Så kommer väl också att ske vid riksdagsbehandlingenav förslaget. Jag är inte riktigt nöjd med vad budgetministern säger isvaret. Det borde ha funnits anledning för regeringen att, innan den lade framett förslag om en hyreshusavgift, invänta vad som på denna punkt sades i denavstämning av långtidsutredningensom gjordes inom ekonomideparteméntet. Jag konstaterar att det på s. 237 iutredningen sägs att en omfördelning av kostnaderna riskerar att påskyndaomflyttningen inom beståndet med minskad efterfrågan på nyproduktionen somföljd. Ett alternafiv är då att öka subvendoner-ingen av nybyggandet och attminska subventioneringen i beståndet, och det är korrekt att man inte haravsett att göra det. Vi är överens om att subventioneringen måste minska. Mansäger att ett annat alternativ, som också kan skapa denna omfördelningseffekt,är att lägga pålagor på beståndet av äldre bostäder, vilket också riskerar attpåskynda omflyttningen inom beståndet. Detta utlåtande kommer alltså frånekonomidepartementets egna experter på detta område. Man säger vidare attkostnaderna i beståndet bör hållas nere. Det är dessutom så, fru talman, att det i samband medhyressättning förs förhandlingar, och man kan inte direkt utgå från attbruksvärdesprincipen leder till ökade vinster i de äldre fasdgheter som det rörsig om. Det är f. ö. fasdgheter som inte har fått del av de stora subventionersom nyprodukdo-nen fått. Jag vill ändå fråga ekonomi- och budgetministern: detinte, när det gäller vad som sägs i avstämningen av långtidsutredningen,rimligt att anta att den avgift som läggs på det äldre beståndet är ytterligareen pålaga, som leder dll de effekter som redovisas i just denna avstämning? Orh förslaget om en s. k. hyreshusavgift Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 3 Ekonomi- och budgetministern : Herrtalman! Själva sakfrågan får vi väl återkomma dll, som säger, isamband med att utskottet har behandlat proposidonen. Därför skall jag inte gemig in i någon diskussion om hur detta förslag träffar den ena eller andrakategorin av fastigheter. citerar ur avstämningen av 1980 årslångtidsutredning och konstaterar helt rikdgt att det blir en likartad effekt idet bestånd som finns, om man minskar subventionerna för de äldrefasfigheterna eller lägger på en ny avgift, som det här är fråga om. Det slåralltså ungefär lika mot nyproduktionen. Jag gör inte heller något annatkonstaterande. Vi är alla överens om detta. Men då måste också Bo Lundgrenkomma fill den slutsatsen, att om det parfi han företräder vill gå längre i nedtrappningenav bostadssubventionerna, blir ojämlikheten mellan de bidragsberättigadefastigheterna och de som finns vid sidan av dessa ännu större. Därför kommer ivarje fall inte den politik som företräder att leda till någotbättre resultat när det gäller det som han är ute efter, dvs. att hålla uppenyproduktionen av bostäder. Det kommer att slå hårdare med det förslag som BoLundgren själv företräder. Om åtgärder mot spioneri 4 BO (): Eftersom vi nu diskuterar omfördelningen avkostnader från en del av beståndet till en annan är det av stort intresse hurprofilen för besparingarna resp. för pålagorna på äldre fastigheter som regeringeni detta fall har föreslagit har utformats. Är det så - som är fallet - att detförslag som vi lägger fram har en profil som inte på samma sätt missgynnar detäldre beståndet, blir det inte samma omflyttningseffekter. Jag konstaterar attbudgetministern i sitt andra inlägg säger att det är korrekt. Om man får ensådan här omfördelning genom att exempelvis lägga hyreshusavgift på det äldrebeståndet, riskerar man att påskynda omflyttningseffekterna, och då blir detockså minskad efterfrågan på nyprodukfion. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:351 om åtgärder mot spioneri har frågat mig om jagöverväger att vidta några åtgärder som syftar fill att ge ökade möjligheter attingripa mot och beivra spionage och annan brottslig verksamhet riktad mot vårtförsvar och dess anläggningar. bestämmelser om spioneri och andra brott motrikets säkerhet har setts över av två offentligautredningar. I samband med de senaste ändringarna, som trädde i kraft , har gränserna för det straffbara området fått en ingåendebelysning. Vad gäller de nu berörda bestämmelserna anser jag inte att det finnsanledning att aktualisera ytterligare förändringar. Skyddet mot spioneri och andra brott mot rikets säkerhetär naturligtvis inte endast beroende av straffbestämmelsernas konstruktion utanäven av brottsbekämpningens effektivitet. I det sammanhanget vill jag erinra omatt har varit föremål för enviss omorganisation i syfte bl. a. att effektiviteten och säkerhetsskyddetskall förbättras. Jag vill också nämna att överbefälhavaren i enskrivelse till regeringen har föreslagit en ändring i rättegångsreglerna föratt lagföring av brott mot rikets säkerhet skall underlättas i vissa fall.Bakgrunden är att försvarsmakten enligt överbefälhavaren ibland avsäkerhetsskäl kan se sig förhindrad att lämna ut handhngar som är av betydelseför att ett misstänkt brott skall kunna styrkas. Överbefälhavarens skrivelse ärnu föremål för remissbehandling. Frågan om lagföring för brott mot rikets säkerhet fickockså viss aktualitet i den allmänna debatten i samband med att den sovjetiskaubåten grundstötte på svenskt territorium. Problemet gällde här frågor omden straffrättsUga immuniteten. Jag har tidigare i sagt atträttsläget på det området bör belysas ytterligare och att det i samband därmedfår prövas omnågon ändrad lagstiftning behövs. Arbetet med de frågorna pågår f. n. inomjustitiedepartementet. Jagkan med hänsyn till det anförda inte se att det f. n. finns anledning för migatt ta några ytterligare initiativ på området. Anf.6 (): Jag vill tacka justitieministern för svaret. Det är i långa styckenpositivt, och där redovisas att en hel del arbete pågår. Jag vill emellerfidkommentera svaret något och också redogöra litet för anledningen fill minfråga. Detär oerhört vikfigt att vårt försvar kan klara sina uppgifter i framfiden, hkasåatt våra försvarsanläggningar är skyddade och säkra. Uppgiften att tryggafreden, vårt folks möjligheter att bevara oberoendet och utvecklingen av vårtland i frihet - som det är en stabiliserande faktor mellan öst ochväst när det gäller freden i och i vår övriga omvärld - är oerhörtviktig. Vårtförsvar utsätts ständigt för andra länders intresse. Under det senaste halvårethar vi kunnat konstatera att det vid upprepade tillfällen förelegat misstankarom spioneri mot vårt land. Ubåtsaffären är en av de mest flagrantaöverträdelser vi har upplevt, och den har också ökat intresset för de härfrågorna. Vi vet att det har förekommit överträdelser i Stockholmsskärgård och också på . Även fill lands hardet kunnat noteras fall av misstänkt spioneri mot vårt försvar och dessanläggningar. Inte minst i samband med militära övningar har man kunnatkonstatera att främmande fordon uppehållit sig inom områden där de inte haftanledning att hålla till. I ett uppmärksammat spionerimål i höstaskonstaterades att många hemliga vägar och punkter hade prickats ut. Mångainom försvaret sysselsatta känner en stark oro för den här utveckUngen. Det somär mest oroande är att man inte kunnat beivra sådana här brott enligt gällandelagstiftning. Därför är det med tillfredsställelse jag konstaterar attjustitieministern här har klargjort att man skall granska justbrottsbekämpningens effektivitet. Med tacksamhet noterar jag också attregeringen är beredd att närmare studera den skrivelse som överbefälhavarenhar ingivit. Med anledning av den skrivelsen och de svar som jusfitieministernhär har lämnat vill jag ställa frågan: När kan man tänka sig att denna översynskall leda till åtgärder i form av ändrad lagstiftning? Idet här sammanhanget vill jag också konstatera att många människor som ärsysselsatta inom det frivilliga försvaret känner stark oro. De frågar sig omderas arbete inom försvaret verkligen är meningsfullt, t. ex. de insatser somgörs när de anmäler händelser som verkar misstänkta. Jag vill frågajusfitieministern vilka åtgärder han kan tänka sig vidta för att stärka dennagrupps intresse för försvaret och dess framtid. Först vill jag naturligtvis än en gång understryka det angelägna i attspioneribrott blir uppdagade och att de skyldiga fälls. Om åtgärder mot spioneri måste jag säga att det på detta område som påalla andra måste förekomma fall där misstänkta inte kan fällas. Kan de intefällas bör de också på detta område hållas för oskyldiga. Men vi skall naturligtvis - och det är jag övertygad omatt arbetar intensivt på - försöka fåen så effektiv brottsbekämpning på detta område som det över huvud taget ärmöjligt. Jag vill gärna säga att jag tycker att säkerhetsavdelningen har lagtned ett stort arbete på att ha en så effektiv brottsbekämpning som det går attha. På frågan om när ett förslag på grund av överbefälhavarensskrivelse kan föreläggas kan jag inte svara. RemissbehandUngen ärinte avslutad. Den frågan kan behandlas först när vi fått in synpunkter frånolika håll. sista fråga är så allmänt hållen att detnästan är omöjligt att ge något svar på den. Självfallet hoppas jag attfrivilliga organisationer och andra organisationer inom försvaret fortsätteratt arbeta oförtrutet. 8INGVAR (): Jag vill tacka justitieministern för detta svar. Det är klart att man känner oro inför dessa frågor, därföratt många människor upplevt det som meningslöst att anstränga sig. Vi vet attde som tjänstgör inom försvaret blir utsatta för en hård kontroll. Man frågarsig om just denna kontroll är meningsfylld den gången man inte lyckas beivrajust sådana brott som jag här påtalat. Det aktuella fall som jag talade om i mitt förra inlägggällde ett spionerimål i Hässleholmstrakten. När man inte kunde sätta fast demisstänkta utländska medborgarna, så blev reaktionen kraftig. a. har chefenför , general , sagt att han inte kan förstå sig på detsvenska rättsväsendet och att det är väldigt märkligt att man inte kunde fåfast just dessa. De anställda kan inte under hela sin anställningstid få se såmycket inom försvaret. Då tycker man att det är angeläget att handläggningenpåskyndas. Därför skulle jag vara mycket tacksam om justifieministern närremissomgången är klar ville ta mycket allvarhgt på detta och intensifieraarbetet så att ett snabbt beslut kommer fill stånd. När det gäller polisens och försvarets insatser i övrigtvill jag understryka vad jusfitieministern sade om att de gjort vad på demankommer. Det är mycket positivt. Jag hoppas följaktligen att denna fråga skallkunna få en lösning, så att vårt folk skall anse att vårt försvar ärmeningsfullt även framöver. Överiäggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1981/82:358 om information rörandeanledningen till minskade bostadstillägg i Kumla har frågat mig om jag avser vidta åtgärderför att pensionärerna skall få en sannfärdig information om anledningen tillminskat bostadstillägg. Statsbidragettill kommunernas kostnader för kommunalt bostadstillägg till folkpension har ienlighet med beslut ändrats fr. o. m. . a. att statsbidrag inte utgår för bostadskostnader fill den del deligger . Till bilden hör att den övre hyresgränsen förstatsbidrag höjdes med . förensamstående pensionär och med . Detankommer på varje kommun att besluta efter vilka grunder bostadstillägg skallutgå. Flertalet kommuner har beslutat ändra reglerna i huvudsak enligt de nyastatsbidragsvillkoren fr. o. m. april månad. Ett tjugotal kommuner har dockbehållit de tidigare bidragsreglerna. Informafionentill de försäkrade i samband med genomförande av förändringar i förmånsreglernaankommer på och försäkringskassorna. Införpensionsutbetalningarna utfärdade ett pressmeddelandeom de nya statsbidragsreglerna samt de av kommunerna beslutade nya grundernaför utgående bostadstillägg. Vidare lämnade många försäkringskassorkompletterande uppgifter fill lokalpressen om förhållandet i de enskildakommunerna. Frågan om de ändrade bidragsreglerna ägnades också ett betydandeintresse i pressen. Vidutbetalningen till de enskilda pensionärerna lämnades en information påutbetalningshandlingen om anledningen fill att bostadsstödet minskat ellerdragits in. Denna text, som av tekniska skäl måste vara kortfattad, angav attändringen i regel berodde på att kommunernas bestämmelser om kommunaltbostadsfillägg ändrats. Enligtmin mening finns det inte anledning för regeringen att vidta några ytterligaresärskilda informafionsåtgärder med anledning av de nya statsbidragsreglernaoch därav följande kommunala beslut om kommunalt bostadstillägg tillfolkpensionärer. information röraride anledningen till minskade bostadstillägg 10 (): Jag får tacka socialministern för svaret på i Kumlafråga, som hon tyvärr är förhindrad att själv ta emot. Socialministernssvar är negafivt - regeringen tänker inte göra någonfing för att rätta till denmissvisande informationen till pensionärerna om vad som är den egendiga orsakentill att deras bostadstillägg har sänkts. och har intekurage nog att öppet säga till pensionärerna att de i tillsammans medmoderaterna har bestämt att bostadstilläggen skall sänkas. I ställer kryper manbakom ryggen på kommunerna. Det är lätt att föreställasig hur ansvariga kommunalmän känner det när de Om information rörandeanledningen till minskade bostadstillägg på det härmissvisande sättet oförskyllt görs till syndabockar för regeringens socialanedrustning. Troligen finns det också åtskilliga borgerliga kommunalmän somunder i samtal med undrande pensionärer måste ge beskedetatt det är deras partivänner i som har dragit in dessa pengar. Det kan inte heller vara alltför lustigt för de ansvarigahandläggarna i och i att på detta sätt fåställa upp för en missvisande borgerlig information inför valet. Det är beklämmande att de borgerliga partierna - med sinaöverlägsna propagandaresurser och sina många och stora ddningar - nu ocksåansett det nödvändigt att utnyttja folkpensionsavierna för sin valpropaganda. Jag tror att sådana här ojusta metoder skadarupphovsmännen mer än några andra. Om nu inte regeringen vågar gå ut med enärlig redovisning till pensionärerna, får väl vi socialdemokrater under denkommande valrörelsen ta med oss pensionsavier och berätta vilka det är som harbeslutat om att bostadstilläggen skall minskas. Jag skulle viljasäga dll attdet är han själv som skall ha kurage nog att erkänna att den teknik som använtsför att meddela på pensionsavierna varför förändringar har ägt rum är exakt denteknik som använts i liknande situationer tidigare. Det har varit på detta sättockså när statsbidragen ökat och kommunerna därför kunnat höja bostadsbidragen-då har samma formuleringar använts. Det är också, , kommunerna somförfattningsenligt bestämmer de kommunala bostadstilläggen med utgångspunkt isina egna ekonomiska resurser och de statsbidragsförändringar som ägt rum iden ena eller den andra riktningen. Jag tycker vidare att det är mycket anmärkningsvärt att StureEricson påstår att med de här bestämmelserna skulle utövanågon sorts valpropaganda. Vad fakfiskt säger här är attmyndigheten skulle blanda sig i valpropaganda och alltså inte använda en tekniksom är förenlig med det uppdrag myndigheten har. Detta tycker jag är detallvarligaste i inlägg. I övrigt vill jag säga: När jag är ute och talarunderlåter jag aldrig att tala om - och ibland kommer det också in i pressen -varför vi har förändrat statsbidragen på det sätt som vi har gjort, varför vihar tvingats göra det. Jag använder absolut inga ojusta metoder, och det göringen annan i regeringen heller. Vi säger sanningen, nämhgen att vi måstespara. I det avseendet skall vi hjälpas åt. Men jag talar också om - vilket jaginte är säker på att socialdemokraterna gör - att vi har höjt den övre nivån,samfidigt som vi satte in en form av låt oss kalla det självrisk i botten närdet gäller de kommunala bostadstilläggen. 12STURE (): Socialministern säger att det är kommunernasom bestämmer. Ja, det är just detta ~ man kryper bakom ryggen på kommunerna.Här i har ju fattats ett borgerligt majoritetsbeslut om indragningnär det gäller de här pengarna. Det är det som är det beklagliga i sammanhanget. Pensionsavin når ju alla pensionärer, som då självfalletkan ta del av informationen på denna. Annan information når naturligtvis baraminoriteter. Men i det här fallet är informationen på pensionsavin klartmissvisande. Att enbart skriva att kommunerna bestämmer när det kommandebostadsfillägget ändrats är klart missvisande. Felakfig konsumentupplysning avdetta slag skulle när det gäller kommersiella förhållanden klart brännmärkas.Nu gäller det något mycket allvarligare. Det gäller det förtroendefullaförhållandet mellan samhällets myndigheter och våra pensionärer. Därför tyckerjag att det är ytterst pinsamt att regeringen inte tänker försöka göra etttillrättaläggande då det gäller denna felaktiga information. För min del trorjag inte att dagens pensionärer särskilt lätt faller för den typen avcenterpartistiskt bondfångeri. Om information rörandeanledningen till minskade bostadstillägg Vi känner alla till vokabulär.Den behöver man inte orda så mycket om. Vad som är allvarligare är emellertidatt blandar ihop myndighetsutövning och politiska besked som ges. Denna information har alltså gått ut frånriksförsäkringsverket. Varken jag eller någon annan i regeringen har påverkatutformningen av texten på avierna. Detta förhållande hoppas jag existeradeockså på den socialdemokratiska regeringens tid. Det var alltså myndighetensjälv som formulerade beskeden på avierna, och så är det även . Sedan vill jag framhålla att vi gårut med raka politiska besked. Det har jag gjort, och det kommer jagatt göra. Jag har sagt sanningen, även när vi tvingats göra beskärningar. Jaghar inte dolt någonfing i det avseendet. Men faktum i det här fallet är ocksåatt den övre nivån har höjts. Även då gavs samma besked, att det sist ochslutligen var de kommunala bostadstilläggen, sådana de bestämts i kommunerna,som var utslagsgivande. Ett tjugotal kommuner har faktiskt oförändrade bidrag.Det är ju ett bevis för att det är kommunens beslut som bliravgörande när det gäller det kommunala bostadstillägget. 14STURE (): Socialministern kryper bakom ryggen påriksförsäkringsverket och säger att det är som har gjortformuleringen. Hon säger att hon inte har påverkat skrivningen. Men samfidigtfår vi här höra att hon inte anser att det finns anledning för regeringen attvidta några särskilda åtgärder för att rätta till den här felaktiga informationen. Jag skall inte försöka reda ut vad som hänt påriksförsäkringsverket. Socialministern har säkert bättre möjligheter än jag attgöra det. Om beredskapsarbete i form av slyröjning beklagligaär att det har gått ut information som av flertalet pensionärer måste uppfattassom något av en medvetet felaktig information - och regeringen tänker inte göranågonting åt den saken! Jag upprepar vad jag sagt här,. Jag kommer i all information att åter och åter tala om exakt vadsom har hänt. Däremot tänker jag inte påverka i dessmyndighetsutövning, när man fillämpar samma princip som . Ett sådantagerande brukar ju kallas för ministerstyre. Men i det politiska arbetet kommer jag att hederligtredovisa exakt vad vi har gjort. Det tycker jag är det bästa, när vi lever i endemokrati. Det är det bästa sättet att agera, att sätta in den aktuellaåtgärden i dess rätta sammanhang. 16 (): Jag är helt övertygad om att socialministerninte kommer att utsättas för någon kritik för ministerstyre om hon försöker setill att pensionsavierna i fortsättningen lämnar en korrekt beskrivning av vadsom skett. I det här fallet är det fråga om en missvisande information.Beklagligtvis tänker regeringen inte göra något åt denna missvisandeinformation till landets pensionärer. Det är så enligt de lagar ochförfattningar som gäller i vårt land att det är kommunen som sist och sludigenbestämmer hur de kommunala bostadstilläggen skall utformas. Det är den informafionensom står på avin. 18 (): Att texten på avin måste vara kortfattadförstår jag, men jag kan inte begripa att den måste vara missvisande. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1981/82:341 om beredskapsarbete slyröjning 19Arbetsmarknadsministern : Herr talman! harfrågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att även andra änskogsvårdsstyrelsen kan utföra slyröjning som beredskapsarbete. Skogsvårdande arbete som beredskapsarbete kan utföras iskogsvårdsstyrelsernas och domänverkets regi.