prot · G50952 · 1981-12-31 00:00:00 — Utvecklingen har visat att näringslivet inte kanhandha forskningen på det sätt som man kunde kräva. 75 (): Jag bestrider uppgiften att det i första handär storföretagen som har nytta av avdraget. Det är - det visar all erfarenhet -de mindre och medelstora företagen, som också är mest utvecklingsintensiva, somhar störst nytta av det. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med304 röster mot 19 för motion 150 av m. fl. 1981/82:25om uppfinnarkonto (prop. 1981/82:79) 1981/82:16 om avgift för ekonomisktbistånd till svenska medborgare i utlandet m. m. 1981/82:35) Vad utskotten hemställt bifölls. 14 §Åtal mot ofTentliga funktionärer m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /82:17 om åtal rriot offentliga funktionärer m. m. (prop.1981/82:34). 76 (vpk): Försvaret av medborgerliga fri- ochrättigheter är i sin kärna alltid en fråga om handling. Man försvarar dem inteenbart genom proklamationer, infe heller genom poesi i talarstolarna. Försvaretkräver civilkurage och handlande. Och när man kritiserar förhållanden i andraländer får man akta sig för att inte vända ryggen åt det egna. Det särskilda skydd mot åtal och ansvar som några tusenhöga ämbetsmän i åtnjutit är en undantagslag. Den är enlag som strider mot den formella likhetsprincipen och begränsar den offentligainsynen. Den har visserligen rört ett avgränsat område av samhället, men denhar representerat tänkesätt och syften som är farliga, om de överförs tillandra områden. Det är därför med stor tillfredsställelse vpk nu noteraratt denna lag faller. Vi har varit motståndare till den. Ännu förstår vi inte varför den över huvud tagetinfördes. Inte heller förstår vi varför det var en socialdemokratisk regeringsom tog initiativet till den. För oss är den typen av lagar främmande förarbetarrörelsens tänkesätt och inställning. Det anmärkningsvärda är ju också att lagen faktiskt på sintid smögs på . Den var så väl instoppad i en proposition, som huvudsakligenomfattade andra ting, att ingen märkte den. Någon slump var dettahemlighetsmakeri knappast. Sådant är nämligen aldrig slump. Att lagen nu faller är framför allt ett resultat avopinionen. Tidningsdebattörer, fackliga företrädare, enskilda politiker - bl.a. åtskilliga från det socialdemokrafiska partiet - och jurister har varit medoch tolkat denna opinion. Man skall nog vara klar över att om tystnaden fåttregera, skulle någon regeringsproposition knappast ha kommit. Likväl är viberedda att ge det erkännandet åt de båda senaste justitieministrarna att detagit initiafiv. Deras bakgrunder som jurister och domare har nog därvid intevarit utan betydelse. Det har hela fiden funnits krafter som velat hindra attlagen kritiserades eller förändrades. Det tog innan aktivajournalister kunde övertala sina redaktionsledningar att ta upp saken. Och in i det sista gjorde tjänsteansvarighetskommittén,trots jusfitieminister inifiativ, försök att väja undan. Majoritetenföreslog att lagens avskaffande skulle åtföljas av nya tröskelbestämmelser, somskulle kunna försvåra att man väckte talan. Vpk:s representant i kommitténreserverade sig mot detta. Det är för oss glädjande, att regeringsförslagetstämmer överens med vårt ställningstagande i denna reservafion och inte medkommittémajoritetens. Vi haremellertid i en motion, nr 81, ställt en fråga om en sak som vi är Åtal mot offentliga funktionärer m. m. Nr 52 y:; ideri: ,'1981 Åtal rnot offent- . m. m. Justitieministern säger i,propositiorien, att man inte hm bör införa bestämmelser som genom förenklad process begränsar talemöj ligheterna för medborgare. Han hänvisar till att rättegångsutredningen skall ta upp denna fråga. Han säger att man inte bör ha sådana trösklar bara för en viss typ av mål -och det har han givetvis rätt i. Men då uppstår ju automatiskt frågan, ifall man över huvud taget bör ha dem. Man kan få det intrycket från de här formuleringarna att regeringen är beredd att ta sådana inskränkningar bara de avser alla typer av mål. , ; ,. Men omdet skulle vara så, då är det ju egentligen bara ett sätt att bakvägen införa de begränsningar av talerätten som man i propositionen avstår från. Och om det är så, vill vpk att skall uttala sig för att man inteskall återinföra bakvägen det som man nu inte är beredd att ta. Vi vill detta desto rrier som vi där har samma uppfattning som juridiska fakulteten i och flera andra juridiska instanser. . , Viförstår inte riktigt heller, varför inte utskottet kan tala klartext på denpunkten. Det har varit så mycket undanglidningar under tidernas lopp när dethar gällt denna lagstiftning, att man nu borde bemöda sig om att skapa klarhetinför opinionen. Och vårt parti tillhör inte dem som någon ytterligare gångvill låta lura sig av några kringgående rörelser, vilka har syften som interedovisas. Därför vidhåller vi vårt yrkande, att skall göra ettklarläggande uttalande. Vi gör inte detta, herr talman, av misstänksamhet menväl av erfarenhet. Med dettayrkar jag bifall till motion 81. 77BERTIL (): Jag missunnar inte hans glädjeåt att det han kallar för undantagslagen avskaffas genom det beslut somriksdagen om kommer att fatta. Möjligtvis kan jag tycka attglädjen är litet överdriven och litet väl tilltagen med tanke på den ringafaktiska betydelse som detta ärende har haft och kommer att ha . Mendet får vara hur som helst med detta. är det klart att den lagstiftningenskall bort. Det råder inget tvivel om den saken. Det viktiga i detta sammanhang är att yrkarbifall till den kommunistmotion där man vill att , innan saken ärutredd, skall tala om för rättegångsutredningen, som gör denna undersökning,vad som skall bli resultatet av dess verksamhet. Det är ju någonting som viinte brukar göra här i . Vi väntar på utredningens resultat, påyttranden över utredningarna och på regeringens förslag, och sedan tar viställning. Inom justitieutskottet har vi inte funnit någon anledningatt gå ifrån den regeln. Det är därför som vi är så anmärkningsvärt tysta påden punkten, som säger. Vi vill ha materialet. Vi vill hapusselbitarna på plats, och sedan skall vi ta ställning fill frågan. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 78JÖRN SVENSSOl (vpk); Nr 52 I vanliga fall skulle jag ha nöjt mig med denmotivering som den kom med och inte drivit saken såhårt. Men det finns en ig Det var nämligen så, att när tjänsteansvarighetskommit- Åtal mot offentliga funktionärer m. m. tén, därvi var företrädda av riksdagsledamoten , diskuterade frågan, hademajoriteten den uppfattningen att sådana här tröskelbestämmelser bordeinföras. Detta motsatte sig vår representant. Dii var motiveringen bakomtjänsteansvarighetskommitténs majoritetsförslag just att kommittén sade sig hainhämtat hos rättegångsutredningen, att utredningen skulle komma att lägga framett sådant förslag. Vi kan därför lika gärna ta det , menade kommittén. Sågick resonemanget enligt de informationer som jag har fått av vår representant.Då må förstå att vi ställer oss frågan vad som egentligen är pågång och vad syftena är. Därför är vi inte benägna att utan vidare tro på vadBertil nu säger om att det bara är fråga om att vi skall ha allapusselbitar och att man inte har tagit ställning. Det fanns en förhandsinställning inomtjänsteansvarighetskommittén, och om den är representativ för attityden påofficiellt håll, då var det faktiskt motiverat att vi ställde vårt yrkande. Underalla omständigheter är det högst motiverat att ställa frågan, och jag villställa den till : Är uppfattningen i officiella kretsar iregeringskansliet den att rättegångsutredningen är programmerad för att kommamed sådana här tröskelbestämmelser? Skall alltså det, som en rad tungajuridiska instanser har avvisat, med ett visst dröjsmål på det här sättetinföras bakvägen? Jag villgärna ha ett svar på den frågan. 79 (): Som välvet rör jag mig inte i regeringskretsarna, så jag kan inte tala om vad man harför tankar där. Den tanken jag och utskottets övriga ledamöter har är att viskall vara fria att ta ställning på grundval av ett fullständigt material närdet läggs en proposition i detta ärende - om det nu läggs någon proposition. 80JÖRN (vpk): Jag vet att f. n. inte rör sigi regeringskretsarna. Där går ju folk ut och in och byts om ganska snabbt, detär jag underrättad om. Men han är dock den som i justitieutskottet har svaratför denna fråga under en lång följd av år, och han bör väl vaia någorlundaunderrättad om hur tänkandet går på s. k. officiellt håll och i olika kretsar. Vi är ju genom vår representant underrättade om hurresonemangen förts i tjänsteansvarighetskommittén, där man åberopade sig pårättegångsutredningen, som också åberopar sig på. Jag konstaterar att jag inte får något svar på frågan omman har för avsikt att införa dessa tröskelbestämmelser. Så länge jag inte fårdet kommer jag att vidhålla mitt yrkande om bifall till motion 81. 13 protokoll1981/82:51-52 Ändringar i rättshjälpslagen m. m. 81 (): Jag vill bara konstatera att Svenssonbegär ett helt omöjligt svar av mig. Det har inte fattats något beslut av någotslag i denna fråga. Alltså kan jag ingenting säga - jag kan ju inte veta någontingom det. 82 (vpk): Jag tycker det är ett synnerligen rimligtkrav att man som vanlig riksdagsman så att säga nerifrån får begära ettresonemang om eller en redovisning av hur man på officiellt håll tänker i en såpass principiellt viktig fråga. 83 (): Jag vet av erfarenhet att man aldrig fårsista ordet i en debatt med . Men återkommer tillatt jag skulle kunna veta vad regeringen planerar i detta sammanhang. Det ärväl ändå absurt. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (en förenklad processordning) Utskottets hemställan bifölls med 303 röster mot 18 förmotion 81 av m. fl. 1981/82:18om åtalsreglerna vid misshandel (prop. 1981/82:43) Utskottets hemställan bifölls. 16 § Ändringar i rättshjälpslagen m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande 1981/82:19 omändringar i rättshjälpslagen m. m. 1981/82:28 delvis). 84ARNE (): De skäl som låg bakom reform omrättshjälp uttryckte dåvarande justitieministern så här iproposition nr 4 1972: "För att den enskildes rättsskyddsbehov skall varatillgodosett krävs också att han har ekonomiska förutsättningar att utnyttjadetta förfarande. Det stora flertalet medborgare är inte i en sådan ekonomisksituation att dessa förutsättningarföreligger för dem. Samhällelig rättshjälp är därför ett vikfigt inslag irättssamhället." Det var den dåvarande socialdemokratiska regeringens motivför rättshjälpsreform. Samma motiv har också vi socialdemokrater ijustitieutskottet för att säga nej till de förslag till ändringar ilagen som den nuvarande borgerliga regeringen vill genomföra. Det finns ingenting av målsättningen i det nuaktuella regeringsförslaget. Det enda motivet för förslaget till ändring är vill göra några märkliga ingrepp i rättshjälpen i avsikt att spara 25 milj.kr. De som kommer att drabbas av ändringarna är i hög grad de ekonomiskt svaga,de som är i störst behov av rättshjälp. Visst är vi socialdemokrater medvetna om att det kanfinnas skäl att göra förändringar reform. Men deförändringarna skall inte vara av det slag som regeringen föreslår iproposition 28. Regeringens förslag är ett hastverk. Förslaget har inteens remissbehandlats. Regeringens förslag har också fått stark kritik avlagrådet. Trots detta ställer , folkparfisterna ochcenterpartisterna i justitieutskottet lydigt upp för propositionen. Bara i ettavsnitt, när det gäller den försiktiga skrivningen om arvoden till biträden ochoffentliga försvarare, har de funnit anledning att vara litet kritiska. Och ettavsnitt i regeringens förslag har sänts på remiss. Men när det gäller besparingarna, som främst drabbar deinkomstsvaga, har den borgerliga utskottsmajoriteten inga betänkligheter. Mantillstyrker över lag. Inte ens det varnande pekfinger som lagrådet höjer- somnormalt brukar få i utskottet att reagera - har kunnat rubbasammanhållningen mellan de tre partierna om prutningarna. Lagrådet kritiserar och säger att förslagen i vissa fallfår ingripande betydelse för bl. a. enskildas rättsskydd. Detta borde, anserlagrådet, ha varit skäl för en remissbehandling. Lagrådet är också kritiskt motdet knapphändiga materialet och anser det svårt att bedöma vilken effektlagändringarna får. Vi anser att det finns goda skäl för lagrådets kritik.Ändringar i rättshjälpssystemet på det sätt som regeringen har föreslagit berörsådana väsentliga värden som allas likhet inför lagen och allas möjlighet attoberoende av ekonomiska resurser kunna göra sina intressen gällande irättsskipningen. Förändringar i rättshjälpen bör inte ske utan mycketgrundlig prövning och ingående eftertanke. Det är vår mening. Och lagrådet harockså sagt att ändringar av det slag det här är fråga om bör påkallaförsiktighet vid genomförandet. I ett avseende blev regeringens proposition för magstarkför den borgeriiga utskottsmajoriteten. Det var förslaget att rättshjälp inteskall beviljas, om något "pilotfall" är aktuellt för prövning. Mot detförslaget har många oroliga reaktioner kommit, och utskottets majoritetutnyttjade sin enda majoritetsröst till att besluta att sända den delen avpropositionen på remiss. Den frågan avgörs alltså inte . Ändringar i rättshjälpslagen m. m. Ändringar i rättshjälpslagen m. m. Jag skall nu snabbt redovisa motiven för de femsocialdemokratiska reservationerna. I den första tar vi upp de förändringar i den enskildesrättshjälpsavgifter som regeringen vill göra. Förändringarna innebär att mindrebemedlade får ökade avgifter, medan folk med högre inkomster relativt sett fårlättnader. Mönstret känns igen - de svaga kläms åt! Något alternativ till denna förändring av avgiften harinte presenterats i propositionen. Vi har också i reservation 1 pekat på att statsverketskostnader enligt 31 kap. 1 § i brottmål höjs från 230 till 340kr. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen inte har berört den betydelsedetta har när det gäller att beräkna besparingseffekterna avregeringsförslaget. I vår andra reservation tar vi upp den föreslagnaåtergången till det system för ansökningsavgifter som gällde t. o. m. Dåbefriades de rättssökande från dessa avgifter genom ett enhälligt beslut här ikammaren. Avgifterna bedömdes då som administrativt besvärliga. villregeringen återinföra ansökningsavgifter. Det kommer att medföra ett betydandemerarbete för myndigheterna - något som inte alls har tagits upp i regeringensförslag. Den miljon som regeringen tror sig kunna spara med det förslaget tordekomma att ätas upp av ökade administrativa omkostnader, 3 milj .kr. tror sig regeringen kunna spara på atträttshjälp inte längre skall beviljas för boskillnad, äktenskapsförord ochtestamenten. Det är rättshandlingar som ett stort antal människor haranledning att upprätta. De som särskilt drabbas av denna besparing är de mindrebemedlade. Vi har sagt att det kan leda till att de frestas söka den hjälp debehöver hos oseriösa och kanske rent av ohederliga utövare, som kommer att gesig ut för att vara specialister på dessa frågor. I reservation 3 har vipåpekat den stora risken i det avseendet för personer som har kommittill vårt land. Deras medborgarskap i tidigare hemland kan i sådana frågormedföra mycket komplicerade ärenden, och det är mycket kostnadskrävande fall.Vi har också i reservationen påmint om att familjelagssakkunniga inom kortkommer att lägga fram förslag som gäller regler för äkta makars arvsrätt, somkan komma att kräva att många fler än f. n. vill upprätta testamenten. Deinkomstsvaga kommer då att få känna av det beslut som moderater, folkpartisteroch centerpartister torde komma att fatta nu om . Det allra torftigaste beslutsunderlaget har regeringensförslag i den del av avsnittet om arvodesprövning som man nu vill att riksdagenskall besluta om. När det däremot gäller kostnadsräkningar kan troligtvis endel besparingar åstadkommas. Ett genomtänkt och genomarbetat förslag borde haförelegat, men det gör det inte. Det kommer senare, meddelar departementschefen. Vi säger i reservation 4 att vi inte kan - utan en närmarebelysning av effekterna av den av departementschefen förordade regleringen -säga ja till en reglering. Frågan om arvodesprövningen bör, liksom hela fråganom justeringar av rättshjälpen, prövas av den parlamentariska kommitté somdepartementschefen säger att han har för avsikt att tillkalla. Låt mig erinra om att deti år är den dåvarande socialdemokratiska regeringen presenteradeförslaget till der stora rättshjälpsreformen 1972. Att integillade den reformen förvånade säkert ingen. De begärde en överarbetning avhela förslaget på samtliga punkter. Men tycktes ändå folkpartisteroch centerpartister slå vakt om rättshjälpen och de målsättningar för den somjag nämnde inledningsvis. Folkparfisterna nöjde sig med ett yrkande, där mankrävde garanti för fri konkurrens mellan advokater i enskild och allmän tjänst.I övrigt var det en bred uppslutning bakom reformen. Reformen genomfördes och har kommit att betyda mycketför enskilda och framför allt för de ekonomiskt svaga i samhället. Men är centerpartister och folkpartister eniga medmoderaterna om att slita och riva i reformen, på ett sätt som direkt stridermot målsättningarna för rättshjälpen 1972. Och behöver inte ensagera. Det gör folkparti-center-regeringen med ett förslag, och här i kammarenagerar en folkpartist. Det är en förändring värd att notera inför det beslutsom vi skall fatta. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall till de femsocialdemokratiska reservationer som har fogats till justitieutskottetsbetänkande. Ändringar i rättshjälpslagen m. m. 85MARIE-ANN (vpk): Det är nu inom loppet av ungefärett år som regeringen ändrar i rättshjälpslagen med syftet att åstadkommabesparingar. , liksom förra gången, görs förändringen bl. a. genomatt grundavgiften höjs. Vpk kan lika litet nu som då acceptera denna typ avbesparing. yrkade vi avslag på förslaget om höjning, som då innebaren höjning av grundavgiften från av basbeloppet fill . a. av det skälet inte nöja oss med att yrka avslag, eftersomgrundavgiften redan är för hög. Vid en närmare granskning av konstruktionen avrättshjälpsavgiften finner man också att den har som effekt att avgiften förpersoner med låga inkomster stiger i takt med att basbeloppet höjs, specielltdå för dem som betalar grundavgiften. För högre inkomsttagare däremot sjunkeravgiften relativt sett. Att den här effekten uppstår framgår av vår motion, menredovisas också i utskottets betänkande. Detta är för oss en helt oacceptabel konstruktion. Viföreslår därför inte en återgång fill det som gällde ,nämligen en grundavgift om av basbeloppet, utan vill i stället föreslå attgrundbeloppet sätts till av inkomsten. Då får det inte den effekten, attgrundavgiften sfiger i takt med basbeloppet, medan avgifterna vid högreinkomster sjunker. Vi har i motionen angett detta som en konstrukfion som böigälla till dess avgifterna setts över i den utredning som aviseras ipropositionen. Vi menar att denna utredning bör få i uppdrag att se överkonstruktionen av avgiften, så att inte dessa orimliga effekter uppstår. Ingenmänniska kan ju tycka att det är rättvist att rättshjälpsavgiften för en somtjänar . stiger i takt med att basbeloppet stiger, medan den sjunkerför en som tjänar . Ändringar i rättshjälpslagen m. m. Det är tydligt att rättshjälpsavgiftens progressivitetbehöver skärpas ytterligare när det gäller högre inkomstlägen. Vi anser också att utredningen bör pröva avgiftsfrirättshjälp upp till viss inkomst. Vi säger i vår motion att besparingar pådetta område skulle kunna uppnås genom att gränsen för att erhålla rättshjälpsänks. Allt detta är dock sådant som måste utredas, och vi har också ettyrkande i vår motion som går ut på att utredningen skall se överavgiftskonstruktionen på detta sätt. Utskottet säger i sin kommentar till detta yrkande att manförutsätter att utredningen kommer att behandla de här frågorna. Frågan omavgiftskonstruktionen kommer alltså att behandlas av utredningen, men vilkeninriktning för arbetet man kommer att ha är inte alls givet. Det finnsingenting i propositionen eller i utskottets betänkande som tyder på att mantycker att det förhållande jag påtalat är orimligt. Det är dock enligt minmening viktigt att uttalar en viljeinriktning, som går ut på att manskall åstadkomma ett system som är rättvist och som gör att bördorna läggs pådem som kan bära dem. Därför hemställer jag om bifall fill motionens yrkande 3,som rör inriktningen på den kommande utredningen, som alltså då bör få iuppdrag att se över konstruktionen så att de här effekterna undviks. Jag hemställer också om bifall till vårt yrkande 2, somrör konstruktionen av rättshjälpsavgiften och således 12 §, som jag talade omtidigare. Jag anser inte alls som utskottet, att förslagen i propositionen ärväl avvägda. Tvärtom lägger de bördorna och höjningarna på låginkomsttagarna.Men det är väl det som enligt utskottets borgerliga ledamöter är så väl avvägt- de egna väljarna drabbas kanske inte. Vi kommer naturligtvis att i andra hand stödja densocialdemokratiska reservafionen, som är bättre än utskottets förslag på denhär punkten. Övriga förslag i propositionen har vi inte samma stora,principiella invändningar emot som när det gäller avgiftskonstruktionen. Men vianser Hksom flera motionärer att det är märkligt att man inte, som brukHgt är,skickar ut förslagen på remiss före beslut. Beslutsunderlaget för riksdagenskulle bli betydligt bättre på det sättet. Det är dock tillfredsställande attutskottet tagit initiativ till remissbehandling vad gäller en fråga, nämligende s. k. pilotfallen. Den frågan kommer, om jag förstått det rätt, attbehandlas senare här i . För vår del är det naturligtvis beklagligtatt denna remiss kommer fill stånd på det sättet, i en utskottsbehandling. Vpk,som inte sitter i utskottet, kommer inte att få möjlighet att efter en remissutforma sitt ställningstagande. Det hade alltså varit betydligt bättre, omremissförfarandet kunnat efterföljas av möjlighet att väcka motion. Jag vill också beklaga att inte heller övriga förslag ipropositionen kommer att remissbehandlas. Vi har yrkat avslag på så gott somsamtliga övriga förslag, framför allt därför att vi anser att de brister ibeslutsunderlaget. Våra motionsyrkanden sammanfaller med de socialdemokratiskareservationerna 2, 3 och 5, och jag vill alltså instämma i yrkandena om bifalltill dessa reservationer. Däremothar vi godtagit den skärpning i lagens skrivningar som gäller Vi anser inte att detta förslag har sammakaraktär som de övriga. Vi kan också godta den förändring som utskottetföreslår. Vi ställde oss positiva till denna typ av åtgärd redan när man iförra årets sparproposition aviserade att arvodesprövningen skulle ses över.Det är rimligt, anser vi, att prövning av advokatarvoden sker omsorgsfullt,inte minst, såsom utskottet anför, med tanke på dem som uppbär rättshjälp ochskall bidra till kostnaderna genom avgift. Det bör inte innebära någon ändringi sak för advokaterna, om det inte är så att man orättmätigt har skottsig genom att ta ut för höga arvoden. Vi förutsätter givetvis att dennalagändring följs upp, så att den inte kommer att drabba de rättssökande.Sammanfattningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-motion 86, yrkandena2 och 3, samt instämmer i yrkandet om bifall till de socialdemokratiskareservationerna 2, 3 och 5. Ändringar i rättshjälpslagen m. m. 86BONNIE (): Bakgrunden till den proposition som nubehandlas i kammaren är, som departementschefen anför, att åstadkommabesparingar och ingenting annat. Ur rättvisesynpunkt och av sociala skäl borderättshjälpen egentligen utvidgas och inte inskränkas. Men det ekonomiska lägetär så kärvt att det i sig är ett större hot mot just rättvisa och socialtrygghet. De besparingsåtgärder som föreslås här är marginella. Förinnevarande budgetår har anvisat 210 milj. kr. Dåskall också framhävas att rättshjälpen byggts ut kraftigt . De föreslagna besparingsåtgärderna beräknas ge omkring 25milj.