prot · G509162 · 1981-12-31 00:00:00 — Nåväl, det stora sveket är att inte alla pengar går tillkulturen, som ju en gång var avsikten med införandet av en sådan här skatt. Dettycker jag att man bör ta fasta på och inte i första hand självakonstruktionen. går bara en mindre del av kassetfskatfen till kulfuren.Resten far statskassan hand om. Även jag tvingas konstatera aft inte tog uppsjälva sakfrågorna, främst då folkbiblioteksfrågan. Hon känner väl till aftanslaget per invånare när det gäller kommunerna varierar med mer än 1 . För aft nå en utjämning och inte minst för att åstadkomma en förbättring ide kommuner som påstår sig värna om, nämligen glesbygdskommunerna,krävs ökade resurser från statens sida och en lag för att ge barn. ungdom och vuxna men ävenpensionärer - är ofta en social träffpunkt i dessa kommuner -möjlighet att vistas där. Def räcker inte med den halvtimme eller fimme omdagen eller som bokbussen kommer glidande. Enligt vår uppfattning ärdet helt orimligt att det skall fungera på detta sätt. Anf.24 () rephk: För det första vill jag klart säga ifrån att tolkningav och uppfattning i kulturutskottet är helt uppåtväggarna. Som jag har försökt illustrera under de minuter jag haft till mittförfogande, har alla prakfiska skäl talat för att , såsom nu sker , skulle få möjhghet att träffa avgörande i de här frågorna. Fördet andra vill jag - när man nu talar om decentrahsering, vilket jag hälsar medtillfredsställelse att man från övriga partier gör alltmer - ta upp vad sompåstås vara fallet, att det i centerstyrda kommuner skulle satsas litet påkulturområdet. Detta illustrerar i så fall närmast att behovet av ekonomiskaresurser är någonting uppenbart för de politiker som har att fatta beslut ominsatser på olika områden ute i kommunerna. Därförär det också viktigt atf statsmakterna genom sin allmänna polifik och genom attsatsa på det kulturpolitiska området kan underlätta insatser ute i glesbygd,kan decentralisera, kan medverka till att fler människor blir delaktiga i ettaktivt kulturliv. Sedan,herr talman, när det gäller frågan om folkbibliofeksutredningen och eneventuell lagstiftning på det området, konstaterar utskottet i sitt betänkandeatf utredningen har kommit i kontakt med det danska systemet. Jag anser för - jag är också ledamot i folkbiblioteksutredningen - att det finns godaskäl att hoppas på att utredningens arbete skall illustrera de här frågorna ochockså i vad mån den danska bibliotekslagstiftningen och de beslut som äraktuella i kan ge ytterligare belysning av frågorna. Denpropå som förts fram om att införa ett helt nytt rabattsystem påbiblioteksområdet är ett ganska omfattande förslag. 10 milj. kr. har framförtssom ett krav av socialdemokraterna och vpk. Vihar från vårt håll, med den inriktning som def statliga stödet till den lokalabiblioteksverksamheten har och med den kunskap som besitterpå området, inte sett någon anledning att förbigå möjligheten att ocksåfortsättningsvis kanalisera stödinsatser på detta sätt via . Detär värdefullt att nu ges friare möjligheter att hantera bidragen,och jag konstaterar att det stöd som skall utgå till den lokalabiblioteksverksamheten i utskottets betänkande föreslås bli 3 milj. kr. högreär det ursprungliga förslaget i budgetpropositionen. Anslagtill vissa kulturändamål, m. m. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att honinte ägde rätt till ytterligare replik. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. 25CATARINA RÖNNUNG (s): "Socialt sett är det en fattig värid som ger sina barn.Det hygieniska och välstädade livet med sina fasta rutiner är ensidigtoch torftigt i allt som gäller mänskliga relationer och stimulans för Bara vuxna som infe har barn omkring sig kan planeraoch bygga ett så barnfientligf och därmed människofientligt samhälle som detmoderna betongramplandskapet, med sina enorma bedövande köplador, sinaunderjordiska kommunikationsarmar, sin främmandegörande anonymitet." Så skriver i Barn och Kultur 1980. Det ären svidande vidräkning med alla samhällsplanerare, som inte räknat in barnennär de byggt upp den moderna samhällsstrukturen. Barn och ungdom protesterar med vandalisering - som maninte får uppfatta som enbart förstörelselusta utan som ett desperat rop påhjälp: Se oss, upptäck oss, låt oss få bli delaktiga och få vara till nytta! Barns fritid ägnas alltmer åt passiviserande konsumtion,åt ett färdigpro-ducerat, färdigtuggat gods. Nio av tio barn läserserietidningar. Endast fyra av tjugo pojkar i en söderförort läste någonsin enbok. Barn i nio- till fjortonårsåldern ägnar ca åt ohkatekniska bild- och ljudmedier: TV, video, kassetter, grammofon och radio. Vartfemte skolbarn ser på TV . Genomsnittstiffandet för alla nio- till fjortonåringarligger en vanlig dag. Denna åldersgrupp låter sigpraktiskt taget bara attrahera av vuxenutbudet. av tittandet går till attse vuxenprogram. Hulken, Baretta och , för aft bara fa några exempel,är barns idoler och läromästare. Vilka värderingar förmedlar dessavuxenprogram? Jo, våld som nöje och underhållning. Man måste ställa frågan: Är detlämpligt att i en slapp låt-gå-hberal anda fillåta människor att för sitt snödavinningsintresses skull indoktrinera barn och ungdom i våld? Man är lyckad och man lyckas, om man är stark, rik, ung,vit. Den starke har rätt. Rent fascistoida fördomar om människors ohka värdefinns inbyggda i våldsunderhållningen. Allt som förmedlas av massmedierna är inte undermåligt,men vi.skall ha klart för oss atf skräpkulturen har mutat in en mycket bredsektor av våra barns tid och - def är det allvarliga - en mycket stor del avvåra barns känslomässiga uppfostran. Frifidsaktiviteterna skiljer sig avsevärt när det gällersocialgruppstillhörighet. Barn från socialgrupp 1 ägnar sig i mycket störreutsträckning åt idrott, föreningsliv och kulfur. En utredning gjord på uppdrag av harkartlagt de mest utsatta ungdomsmiljöerna. Klart olämphga är givetvis sådanadär brottslighet, missbruk av droger och prosfitution förekommer, typflipper-hallar, eller miljöer som är extremt kommersialiserade. Centralen, Gallerianoch flera inomhuscentra i förorterna är sådana. En stor grupp ungdomar somvistas där har redan svåra sociala problem. De går inte i skolan, de arbetar infe.Däremot är de storkonsumenter av ett kommersialiserat fritidsuf-bud. Unga Örnar genomförde ett seminarium på tematVilsna barn i välfärden. Även på detta anfördes att def är barnen fill de sämstlottade inom arbetarklassen som drabbas av kontaktlöshet, historielöshet ochkulturlös-het. , forskare från , pekade på att den materiellavälfärden infe ensam är tillräcklig. Vi har försummat mänskliga behov, sadehon, som har med omsorgsarbefef att göra, vi har försummat de socialarelationerna och det kulturella arvet. Den kompensation som samhället trots allt kunnat erbjudavia den gemensamma sektorn i form av utbildning, jobb och alternativ till denkommersiella skräpkulturen dras nu ner av den borgerliga regeringens speciellti detta avseende meningslösa och orättfärdiga sparpolitik. Socialdemokraterna har liksom förra åreti en partimotion föreslagit atf anta ett samlat åtgärdsprogram föratf förbättra barns och ungdomars livsvillkor. Vi pekar på atf arbetslöshetenbland ungdomar ligger kvar på en besvärande hög nivå och att undervisningenförsämrats genom resursnedskärningar. Vi konstaterar atf den socialaiitslagningen bland ungdomar och den tomma kommersiella fritiden är kvarståendeallvarliga problem som de borgerhga regeringarna visat alltför låg ambition attkomma till rätta med. I vårt budgetalternativ, som är starkare än regeringens,har vi avsatt medel. Jag vill därför yrka bifall till reservafion 3, där vipekar på att resurserna till barnkultur är otillräckliga. Jag hade tänkt ställa en direkt fråga tillutbildningsministern, men han väljer atf lämna kammaren under behandlingen avkulturutskottets viktigaste ärende, där han själv är ansvarig för regeringensfögderi. Det är minst sagt att visa nonchalans för arbetet i denna kammare. Hanpåstod i sitt inledningsanförande atf kulturen är så betydelsefull aft den harställts vid sidan av sparandet - det gäller i vilket fall som helst intebarnkulturen. Tvärtom är vi rädda för att den borgerliga regeringens satsning1979 på barnkultur bara skall bli en engångssatsning. Även i åretsbudgetproposition har barnkulturen försummats, trots att behovet avförstärkningar inom defta område särskilt har framhållits av organisationer ochinsfitutioner i deras anslagsframställningar. Vi vill anvisa ett nytt anslag på 18 milj. kr. tillstatens kulturråd under rubriken . Vi vill stödja de positiva ochaktiverande kulturalternativen och ge dem möjligheter att utvecklas.Organisationernas verksamhet, barn- och ungdomsorganisationernas kulturellaverksamhet. Folkets park, Folkets hus och centrumbildningarna, folkbiblioteken,Riksutställningar, Konstfrämjandet, , de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna samt kommunernas barnkulturinsatser, som vi vill ge ytterligaremedel, är alla viktiga instrument för att få barn att upptäcka och lära kännagod kultur. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. 26GUNNEL (): I samband med proposition 128 om vissamusikfrågor m. m. har kulturutskottet också behandlat två moderata motioner, enkommitté-motion och en enskild mofion av . De väcktes underallmänna motionstiden. Ett gemensamt krav är aft Rikskonserters fonogrambolagCaprice bör få konkurrera på lika villkor med andra fonogramproducen-fer. Det är styrkt - med avskräckande siffror - atfRikskonserters fonogram-verksamhet är utomordenthgt dyr räknat per inspelningoch räknat i förhållandet kostnader-intäkter, om man jämför med de inspelningarsom görs av andra, icke skattesubventionerade, producenter. Det skall gärnaerkännas att Rikskonserters skivor är högklassiga, men generellt är de knappastöverlägsna vare sig de stora jättarnas eller de små ideella bolagensinspelningar. Det skall också erkännas atf Caprice kompletterar den"säljande" repertoaren i enlighet med sin målsättning, men det gör påalldeles eget initiativ också andra fonogramföretag. Enligt vår mening finns det inte fog för den storasubvenfion som kommit Rikskonserter till del för försöksverksamhet.Om man vill stödja "svensk musik som är ofullständigt representerad ellersvenska arfister vilkas konstnärskap är ofillräckligf dokumenterat" - föraft citera Caprices målsättning - skulle defta kunna göras också via företagsom står fria gentemot staten. Det är bl. a. med den utgångspunkten som imotion 572 föreslår aft Caprice bryts ut ur Rikskonserters verksamhetsområdeoch får fungera som fristående bolag. Motionen är i denna del knappast kommenteradav utskottet - och förvisso saknar den inte aktualitet, som utskottet skriver.Vad beträffar en ökning av exporten av svenska fonogram - ett annat avmotionskraven - anser utskottet en sådan önskvärd men far inte heller härställning till förslagen i mofionen eller till eventuella andra åtgärder. I vissa delar har utskottet alltså behandlat motion 572summariskt, men andra delar av betänkandet är musik för moderata öron, och vihar anledning att känna tillfredsställelse med den absoluta kursändring somstatsrådet gör i fråga om fonogramstödet i proposifion 128 jämfört medårets budgetproposition. I budgetpropositionen skrev statsrådet aft smärrestödbelopp till enskilda fonogramproducenter borde kunna delas ut avRikskonserter under /83. De smärre stödbelopp som det tidigarevarit fråga om har varit allmosor, och vi efterlyste i vår kommitté-motion enannan fördelning och är glada över aft ha fått gehör för våra förslag. Visseriigen föreslår i sin rapport överförsöksverksamheten med fonogram vid Rikskonserter atf den skall byggas ut ochinte längre vara endast repertoarkompletterande. Inspirerade avremissyttrandena till föreslår däremot statsrådet ochutskottet aft Rikskonserter inte längre som skall vara ensam mottagareav statligt stöd till fonogramproduktion utan skall söka produktionsstöd på iprincip samma sätt som andra fonogramproducenter, dvs. Därmed har vi moderater fått vårt huvudförslag i motion1771 tillgodosett, låt vara än vi avsett. Den nya ordningen skalltillämpas /84, och Caprices verksamhet kommer därmed att permanentas.Def vilar ett stort ansvar på för aft medelsfördelningen görs medall objektivitet, så att konkurrensen inte stannar på papperet. Särskilt storaförhoppningar vill jag också fästa vid def rationaliseringskrav som ställs påCaprices verksamhet. Dessa vinster borde enligt min mening kunna användas tillkonsolidering av den basorganisation som varje fonogrambolag måste ha. Vi kannämligen infe godta att Rikskonserter erhåller ett så rundligt tilltaget stödtill sin basorganisation som propositionen och utskottet föreslår, dvs. 3,9milj. En sådan ordning snedvrider fortfarandekonkurrensförhållandena. Den mest rättvisa stödformen - för tonsättare, musikeroch andra artister och för producenter - hade utan tvivel varit enupphovsrättslig avgift i den utformning som föreslagits i den moderatapartimotionen och som utförligt redovisade. Genom den ökade och ökande hemkopieringen brottas denseriösa fonogrambranschen med stora lönsamhetsproblem. Infe ens de storaföretagen kan längre ta igen på gungorna vad de förlorar på karusellen, ochmånga små kvalitetsföretag har så att säga bara en karusell. De ändrade riktlinjerna för bidraget till Rikskonserfersfonogramverk-samhet är ett steg i rätt riktning, men det är inte tillräckligt.I vår reservation 11 yrkar vi på en översyn av Caprices uppgifter ochfinansiering och i anknytning härtill en prövning av hur exporten av fonogramoch distribution av de små fonogrambolagens inspelningar skall kunnaunderlätfas. Detta anser vi att som sin mening bör ge regeringen fillkänna. Under punkt 19, stöd fill fonogramverksamhet, upptas bl.a. . som stöd till utgivning av en musikhistorisk fonogramantologi.Det rör sig här om ett projekt som har utretts av enarbetsgrupp i anslutning till och som äntligen skallkunna påbörjas. Antologin är efterlängtad, och vi tillstyrker såväl anslagetsom den uppläggning som utredningen, statsrådet och utskottet är ense om. Iövrigt vill jag yrka avslag på punkt 19, enligt vår reservation 18, med demotiveringar som fidigare har redovisats av de moderata företrädarna för skatteutskottetresp. kulturutskottet, och . Jag yrkar alltså bifall till de moderata reservationernarörande stöd till fonogramproduktion, nr 11 och nr 18, och avslag på utskottetshemställan i motsvarande delar. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. 27BERTIL (): Den som har lyssnat på den nu sedan två ochen halv timme pågående kulturdebatten kan få två missuppfattningar omkulturpolitiken i dagens samhälle förstärkta. Den ena missuppfattningen är den atf, som någon sade härute på torget , kulturlivet lever på svältgränseneller, för aft citera kulturutskottets ordförande, att vi är mitt inne i enkulturell nedrustning där Anslag till vissa kulturändamål, m. m. man ifrånregeringspartiernas sida försöker tona ner de kulturpohtiska målen eller, såsomCatarina Rönnung sade, att barnkulturen är försummad -alltsåsammanfattningsvis den missuppfattningen aft def är bedrövligt ställt påkulturpolitikens område. Den andra missuppfattning som möjligen kan komma fram somen sammanfattning av def som sagts och av def som skrivits i kulturutskottetsbetänkande är den aft de politiska partierna befinner sig på kollisionskurs ochatf det är splittring och oenighet som karakteriserar vår hantering avkulturfrågorna. Den sistnämnda missuppfattningen kan få ett visst stöd omman bara helt okritiskt räknar samman hur många reservationer somkulturutskottets betänkande innehåller. Def är rekordartat många, inte mindreän 29 stycken, och för 19 av dem står . Visserligen är 11 av dessamoderatreservationer beroende av om deras reservation nr 2 vinner stöd ellerinte - den reservation där far avstånd från hela deninkomstförstärkning på kulturområdet som den föreslagna kassetfskatfen ger. Jag beklagar atf på detta sätt placerar sigliksom på åskådarplats när det gäller det kulturpolitiska skeende som kanäga rum under det kommande budgetåret, inte bara genom att de går emot deninkomstförstärkning som kassettavgiften ger utan också genom att de begär ennedskärning av ett så viktigt och känsligt anslag som stödet till de regionalateater-, dans- och musikinstitutionerna. Båda missuppfattningarna, som kan grundas på ett meraytligt studium av betänkandet och . ett dåligt lyssnande på debatten här,förtjänar atf tillbakavisas. De klagovisor som rests ifrån både moderat ochsocialdemokrafiskt håll beträffande procedurordningen för hanteringen avfrågorna i kulturutskottet och skatfeutskottet förtjänar infe mer uppmärksamhetän vad vi från regeringsparfiernas sida kort och gott har redovisat ikulturutskottets betänkande som reservafion nr 1. Def hade varit önskvärt meden tidsmässig samordning av de båda propositionerna, men vi menar att glädjenöver att kulturen nu återigen - liksom fallet har varit under de föregåendeåren, medan haft ansvaret på regeringsnivå förkulturpolitiken - får friska pengar, som behövs för atf ge kulfuren den platssom den har rätt aft ha i vårt samhälle. När säger att den ökning i siffror somutbildningsministern i sitt anförande kunde redovisa och som var och en kanläsa sig till i de tidigare och nuvarande budgetpropositionerna är resultatetmera av inflationen än av reella satsningar, måste det från denna talarstolmed kraft sägas atf konsumentprisindex har ökat medungefär , medan den totala kulturbudgeten, som nyssnämnde, under samma fid har mer än fördubblats. Det är två siffror som ställdavid sidan av varandra totalt vederlägger uppfattning om attdet är inflafionen som har åstadkommit den totala ökningen av kulturbudgeten. Det finnsinom kulfurbudgefen en rad anslag som har inte bara fördubblats utan bådetre- och fyrdubblats. Hit hör de ansträngningar som totalt gäller bokens platsi kulturlivet. Vi har i lagt sistahanden vid ett kulturpolitiskt handlingsprogram, som sveper över hela defkulturella fältet. Där väljer vi emellertid ut någonfing söm vi utan tvekanbetraktar som det viktigaste inslaget i samhällets kulturpolifik, nämligenvärnet om och förstärkandet av bokens ställning som kulturförmedlare. Boken haren särställning som kulfurförmedlare. Det är vårt mest demokratiska kulturmedium,med unika egenskaper - ett arv atf vårda och förvalta. Boken är den viktigastegrundförutsättningen för att vi skall kunna ta del av det arv som vi hargemensamt, nämligen pä det sättet att den är en oundviklig förutsättning föratt barn får fillgång till ett språk. Detta är def viktigaste kulturpohtiskaproblemet och den viktigaste kulturpolitiska frågan, och därför har vi saft enära i att värna om boken som kulfurförmedlare. Och jag kanförsäkra att det också blir ambition under den tidsom ligger framför oss. Bokens ställning i det svenska kulturlivet handlar om merän anslagen till folkbiblioteken. Totalt är det fråga om samfiigabilbioteksanslag, författar-ersättningen, litteraturstödet och hur samhälletkan hjälpa till med bokdistributionen. Sammanfattningsvis har def för bokens del blivit en tredubbling av det samhälleliga stödet i pengar räknat.Under den fid - jag upprepar det - då den allmänna kostnadsfördyringen harvarit och då kulturbudgeten mer än fördubblats har alltså det samhälleligastödet till boken, till biblioteken och allt annat som hör boken till,tredubblats. Det vederlägger en del av de hotbilder och svartmålningar somGeorg liksom har späckat sitt anförande med. För är frihet, mångfald ochkvahtet de tre ledorden för samhällets kulturpolitik. Friheten - det är varjeenskild människas rätt att välja sin kulturaktivitet. För det krävs detsamhälleliga insatser - det är vi klart medvetna om. Mångfalden är enkonsekvens av friheten. Kulturlivet måste ge rum för både det professionellaoch def amatörmässiga, för både det inåtvända och det samhällskritiska, förbåde det vackra och det omskakande. Kulturen svarar för den dimension i välfärdensom gör det möjligt för människor att möta växande problem. Med den ambitionen levande har vi från regeringspartiernassida- jag talar nu i första hand för - varit med om atf arbeta framdet kulfurbetänkande som är resultatet av gemensamma ansträngningar ikulturutskottet. Det är ansträngningar som - det vill jag betona - trots detsom skiljer är resultatet av mångas samfällda strävanden. Jag vill där för gärna ge en eloge åt utskottets ordförande för det sätt varpå han har lettdet ofta invecklade arbetet, liksom jag vill ge en kraffig eloge åt kanshef ochdess ledare, kanslichefen , för det slutresultat som ligger påkammarens bord. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. Anslag tih vissa kuhurändamål, m. m. 28GEORG () replik: Jag beskylls för atf ha målat i svart, att hamålat hotbilder. Jag har i huvudsak försökt återge vad jag har erfarit vid minakontakter med olika sektorer. Jag var för någon tid sedan påTeatrarnas riksförbunds årsmöte och hörde där vilka bekymmer man har. Jagträffade företrädare för de fria grupperna, för centrumbildningarna, för KLYS.De är bekymrade över situationen. Utbildningsministern, och i viss mån ocksåAnna försöker måla upp en bild av näst intill kulturell välmåga, ochde rabblar siffror. Jag har inte sagt att def inte har skett förstärkningar påkultursektorn som har gått sedan kom in iutbildningsdepartementet. Men jag har sagt att i huvudsak är dessa ökningarinflafionspengar. talade om en fördubbling av anslagen, enökning med ca 700 milj. kr. Men sade han att den reella ökningenligger på 130-135 milj. kr. Det visar ju klart att huvudparten av ökningen ärinflationspengar. För biblioteken innebär budgetpropositionen otvetydigt enkraftig minskning av anslaget. Det reparerar vi litet grand i kulturutskottettack vare insatser, vill jag hävda, från socialdemokratiskt håll och delvis medstöd av - sedan har anslufit sig. Vi vill dessutom satsaytterligare 10 milj. kr. på ett särskilt rabattsystem för atf hålla uppe nivåni biblioteksverksamheten. Det finns ekonomiskt utrymme för detta genom denkassettskatt som trohgen kommer atf beslutas. Då är frågan: Varför avfärdar mandet här förslaget utan kommentarer? På barnkulturen gjordes en blygsam satsning 1979, mensedan blev det ingenting mer. Vi har föreslagit rejälainsatser, vilket har redogjort för. Också def yrkar ni nuavslag på, trots att ni har gått med på dén provisoriska lösning av frågan omkassetfskatfen som ger samhället väsentligt ökade intäkter. 29CATARINA RÖNNUNG (s) replik: Jag vill bara konstatera att det skiljer 18milj. mellan regeringens och socialdemokraternas ambitionsnivå vad gällerbarnkulturen. Arbetarrörelsen tänker inte svika barnen öch ungdomen. Vianklagar de borgerliga regeringarna för att vara alltför njugga på treväsentliga punkter: arbete, utbildning och kultur för barn och ungdom. Def ären snålhet som vi redan har sett förödande konsekvenser av i form av socialutslagning och förlorade chanser fill ett meningsfullt liv. God barn- och ungdomskultur är viktig. Kommer man infe ikontakt med kultur i tidig ålder riskerar man att mista den för hela livet. Påså sätt bhr tillvaron gråare, fatfigare och torftigare. vill jag konstatera - och här är jag djuptallvarlig - atf ett samhälle som infe anser sig ha råd atf satsa på barn ochungdom kommer def att gå mycket galet för. 30LARS () replik: talade om missuppfattningar,men han försökte själv ge spridning åf en sådan. Han sade att vi från moderathåll skulle vara mindre posifiva fill kultursektorn än regeringen. I självaverket är def så att den upphovsrätfsliga avgift som vi föreslår som ettalternativ till kassettskatten är ett bättre stöd för kulturlivet än vadskatten kan vara. Skatten är i praktiken negativ fill sin karaktär. Med denupphovsrätfsliga avgiften tillförs kultursektorn de medel som man via avgiftentar in: Skaften däremot innebär ett överuttag som går direkt till statskassan.80-90 milj. kr. lyfts bort från kulturområdet och tillförs statskassan. Endast40 milj. kr. går tillbaka till kultursektorn. skildring avsituationen är alltså helt felaktig. Anslag till vissa kulturändamål, m. m.