prot · G509158 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:158 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollen för den 18 innevarande månad. 2 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1981/82:30 Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1981/82:26om krigsmaterielexport (prop. 1981/82:196). Anf.1 (): års begärde vi socialdemokrater att man skullestarta en utredning för att se över gällande bestämmelser för den svenskakrigsmaterielexporten. Utskottet var enigt, och beslutade också attså skulle ske. Av det betänkande som vi nu skall behandla, utrikesutskottetsbetänkande /82:26, framgår att regeringen, efter det att en utredninggjorts, lagt fram ett utökat förslag till förbud mot utförsel ay krigsmateriel. Detär ju allmänt bekant för denna kammare att den svenska vapenexporten i principär och skall vara förbjuden. Def är därför viktigt att den är underkastad enstrikt reglering. Vi anser att det också är viktigt att konstatera att exportenskall vara underordnad våra säkerhetspolitiska målsättningar. Demålsättningarna lägger vi ju fast i andra sammanhang. Förmodligen kommer detatt ske . Försvarskommitténhar nu avslutat sitt arbete, och man skriver att det ur försvarspolitisksynpunkt visserligen är en fördel om den svenska försvarsindustrin kanupprätthålla en viss export. Men vi har även klargjort i kommittén att det intefår vara på det viset att den svenska vapenexporten skall tillfredsställa defsvenska försvarets behov och önskemål när det gäller att få vapen till lägre kostnad genom en helt oregleradvapenexport. Nej, utgångspunkten för den svenska vapentillverkningenmåste alltid vara det svenska mihtära försvarets behov. Det är alltså förstsedan detta behov täckts som man får ta ställning till om en viss export skallske. Det är således det svenska försvarets behov som skall vara utgångspunktenför vapentillverkningen i vårt land. Att vi socialdemokrater 1979 ansåg det vara befogat med enny utredning, berodde på aft vi hade observerat att vapenförsäljningen i vårtland kraftigt utökats. Vi menade, att om vi här i villvisa omvärlden att vi aktivt arbetar med nedrustningsfrågor, måste vi ocksåundersöka om vi på något sätt bidrar till den internationella vapenhandeln ochom vi fortfarande har samma strikta värderingar när det gäller exporten. Vi anser att det var både naturligt och klokt avriksdagen att se över bestämmelserna, så att vi därmed kan konstatera vilkaorsakerna är till den kraftigt ökade vapenexporten. Vi har fått resultatetav den översynen, och vi kan konstatera att den skyhöga inflation somregeringen drivit fram naturligtvis på sitt sätt varit en av orsakerna. Ettannat skäl är att flertalet traditionella köparländer har köpt allt mera ochallt dyrare vapen från . Det är detta som har drivit upp den totalaexporten. Det är bra att det i stort råder allmän enighet mellanpartierna i utrikesutskot tet - jag hoppas att så är fallet även här i kammaren- om att vår vapenexport även framöver skall vara mycket restriktiv. Vi kan mc:d tillfredsställelse konstatera att regeringen iföreliggande förslag har byggt vidare på de exportiagar och rikthnjer sominfördes . En av nyheterna är att man nu även föreslår att militärtinriktad utbildning i av utländska medborgare också skall falla underlagens tillståndsprövning. Detta är, som alla förstår, en konsekvens av den s.k. Telubaffären, som ju sköttes på ett uruselt sätt av regeringen. Vi halsarmed tillfredsställelse att regeringen nu har förstått att även utbildning avmilitär art i fortsättningen skall underkastas tillståndsprövning. När det gäller begreppet krigsmateriel har vi i vår motion2490 gjort utskottet uppmärksamt på att regeringen i sitt förslag inte hartagit upp resonemanget om vapen av s. k. defensiv karaktär. Det är därför braatt utskottet på denna punkt har följt vår motion och framhållit attregeringen, den kommitté som har arbetat med dessa frågor och vi ärfullständigt eniga i vår uppfattning. Även vid prövning av utförseltillstånd för defensivmateriel bör självfallet en totalbedörnning göras i den restriktiva anda som gälleri övrigt. I varje exportärende måste man pröva köparlandets inrikespolitiskaförhållanden, den utrikespolitiska situation som landet lever i, materielensbeskaffenhet samt det sätt på vilket materielen kan förväntas bh använd. Dennaskrivning från utskottets sida överensstämmer med den första att-satsen i vårtmotionsyrkande. Vi har på två punkter skrivit reservationer tillföreliggande lagförslag. Den första reservationen gäller det samrådsforum meden bred politisk förankring som vi eftersträvar. Vi menar att det är angeläget attregeringen i den här ofta ömtåliga prövningen av export av krigsmateriel tillenskilda länder har ullgång till ett forum med en bred politisk förankring.Utrikesnämnden har kunnat användas för denna uppgift, men vi tror attdet med denna nya och utökade lagstiftning om vapenexport otvivelaktigt kommeratt bh många fler ärenden som måste underställas regeringensprövning. Det är alltså mot den bakgrunden som vi vill ifrågasättaom utrikesnämnden även i fortsättningen är det mest lämpliga forum för dennatyp av uppgifter. Vi får inte glömma att utrikesnämnden har sin alldelesspeciella ställning. Den sammanträder inte heller så ofta att man kan åläggaden att behandla de många frågor som kan bli aktuella. Därför börriksdagen uttala att .man bör låta någon form av lekmannanämnd med företrädareför de politiska partierna sörja för de uppgifter som enligt regeringens förslagskall anförtros åt utrikesnämnden. Denna fråga bör närmare utredas, för att viskall få klarhet i vad detta skulle kunna få för konsekvenser och vilkaalternativ till utrikesnämnden som finns. I samband med denna utredning bör man också pröva om inteutrikesutskottet i framfiden skulle kunna spela en mer framträdande roll närdet gäller insynen i tillståndsgivningen. Vi menar aft utrikesutskottet kanvara ett lämpligt riksdagsorgan för att ytterligare öka insynen i de svenskavapenexportaffärerna. I reservafion 2, som handlar om informafion om den svenskakrigsmaterielexporten, anser vi att man posifivt bör pröva det förslag somstatistiska centralbyrån har lagt fram om hur man skall kunna få en bättreoffentiig information till stånd. Vidare menar vi, att om man upprättaren förteckning över de länder som köpt krigsmateriel från och enförteckning över de företag i som har exporterat, skulle detta varaytterligare ett steg i riktning mot att få en ökad öppenhet om den svenska krigsmaterielexporten.Vi anser att detta bör vara möjligt, utan att man därmed kommer i konflikt medde enskilda avtalens innehåll eller köparländernas speciella önskemål. Men i stort, herr talman, föreligger det inga avvikandeåsikter när det gäller de andra delarna av denna lagstiftning, och vad jag härhar försökt ta fram gäller själva informationen och frågan om samrådet, för attvi därmed skall kunna få en ökad öppenhet till stånd. Med dessa motiveringar ber jag, herr talman, att få yrkabifall till reservationerna 1 och 2 i föreliggande betänkande. 2 (vpk): Den senaste utredningen omkrigsmaterielexporten/vapen-e.xporten med åtföljande proposition och lagförslagändrar inte nämnvärt förutsättningarna för den svenska krigsmaterielexporten.Fortfarande lämnas det öppet för en massa tolkningar, som innebär, enligt mittoch mitt partis bedömande, att det också i fortsättningen kommer att görassådana här pinsamma affärer, som har pågått när detgäller den svenska vapenexporten. Man har inte på ett kraftfullt sätt velat taupp den viktiga fiågan om köparländernas inre system, dessaregimers sätt att behandla sina medborgare. Man har inte velat ta bort denoerhört viktiga gränsdragningen mellan defensiva och offensiva vapen, vilketkommer att bädda för fortsatta affärer, där man kan urskulda sig med att vapnenhar sålts i försvarssyfte. Jag spår att vi inom en ganska kort tidrymd kommeratt få höra om nya sådana här affärer, där man har sålt svenska vapen, medhänvisning fill deras defensiva syfte, till stater där de enhgt riktiinjernaoch i övrigt absolut inte skulle dyka upp. Hela denna senaste utredning och det nya lagförslagetinnebär alltså inte någon större förändring. Jag ser inte något speciellt nytti vare sig skrivningarna i utredningen eller lagförslaget. Det finns någraposifiva skrivningar, och det är att man trots allt inte har kunnat undgå attnämna vikten av att bedöma just staternas inre sysfem. Frågan fanns med redan1971, men lyftes den aldrig fram på det sätt som hadevarit motiverat. Om vi skall ha en militär komponent i totalförsvaret iSverige - och alla är överens om aft vi skall ha det och att det skall vara såstarkt och effektivt som vi har råd. och tekniska möjligheter till - är detockså ganska naturligt att vi behöver ha en viss vapenexport. Därom råder inteheller några delade meningar. Men denna export skall hållas på en mycket lågnivå, och det är helt självklart att det under senare delen av 1970-taletskedde en mycket kraftig ökning av vapenexporten. Jämfört med tidigare periodervar ökningen i och för sig inte alarmerande - var procentsiffrornaför vapenexporten mycket högre. Det skedde en kraftig ökning framför allt ochframåt. Det var alarmerande. Det var därför som bl. a. den här utredningen komtill. redovisar regeringen förtjänstfullt - de senaste siffrorna har vi fåtti dag - att man har lyckats pressa ner ökningen . Detåterstår att se om det blir en bestående trend eller om det bara är ett brott ien gammal trend som går . Vi har alltså myckethöga tal, av totalexporten. Det var ett väldigt avsteg från tidigareförsäljningar och senare delen av . Vi får se vad som händer. Om man lyckas pressa försäljningssiffranytterligare är det ju bra. Men i och för sig tycker jag inte att det härpendlandet kring - 95 %c ena året, osv. - är särdelesviktigt, utan det viktiga är var vapnen hamnar. Där är jag fortfarande väldigtkrifisk. Jag tior inte att de här nya riktlinjerna och bestämmelserna, som jagsade fidigare, kommer att medföra några större förbättringar. Det är ett ]5ar saker som vi har tagit upp i vår mofion.Vi har där pekat på risken att knyts upp i samarbete på vapenområdet påett sätt som inte är bra för alliansfria politik och neutrala hållningi händelse av konflikter. Vi skall inte debattera JAS - det får vi göranästa vecka. Men där har vi ett typiskt exempel,.och det gäller f. ö. också detidigare svenska militärflygplanen, t. ex. . Det är på det sättet attSverige helt och hållet är indraget i och beroende av samarbete medvästalliansen. skulle över huvud taget inte ha kunnat lyfta, omman inte hade ett långt gånget samarbete medUSA. När det gäller JAS vet vi att det helt och hållet bygger på ettinternationellt samarbete med västeuropeiska länder och . Vihar den stora skandalaffären med DIVAD-systemet, där har gått in ochfått klartecken av regeringen att medverka i ett förstahandskon-frakt för attdelta i moderniserandet av luftvärnssystem. Det är också en mycketanmärkningsvärd bindning. Man måste naturligtvis konstatera att detta har enverkan på inriktningen av den svenska produktionen. Utskottetavvisar de tankar som vi har fört fram. Det är ganska märkligt, tycker jag, attsocialdemokraternas representant inte har någonting alls attsäga om bindningen i flygplansindustrin, t. ex. när det gäller.JAS-projektet,utan bara talar i största allmänhet om formaliteterna i detta sammanhang'. Detär ju mycket viktiga saker som inträffar när man går in i ett sådant härinternationellt samarbete. Dådet gäller DIVAD-systemet får vi se om regeringen ger slutligt klartecken. Detfinns ju ingenting i de här nya bestämmelserna som hindrar det. Det harhandelsministern sagt upprepade gånger här i kammaren. Jag ställde en frågaredan för ett år sedan första gången. Det var den första fråga handelsministernfick om Boforsaffären med . Handelsministern tyckte inte att det enligt dågällande bestämmelser förelåg något hinder. Det kommer han naturligtvis inteatt göra nu heller, även om vi inte skall sälja vapen till stater som ärinblandade i konflikter eller kanske råkar vara nära att bli inblandade isådana. Dit måste man räkna . Ändå ställer vi upp och säljer delar avBoforssystemet till . Dettaär alltså allvarliga saker, som borde tas upp till diskussion på ett merabestämt sätt och som naturligtvis har med det svenska försvarets organisationatt göra. Vi skall återkomma till det när frågan skall debatteras. Utskottet skriver - enmärklig skrivning, tycker jag: "Förekommandesamarbete behöver inte nödvändigtvis medföra en ökning av krigsmaterielexport. "Nej, det är klart - inte "nödvändigtvis". Men om vi tittar litetgrand på ur den här aspekfen, alltså med tanke påkrigsmaterielexporten, och beaktar att projektet skall genomföras i samarbetemed fyra väststater, så får vi väl räkna med att någon av dessa stater,exempelvis , som är en av världens mest skrupelfria vapenexportörer,kanske vill sälja delar av eller komponenter i J AS-systemet till någon statsom vi absolut inte vill sälja några vapen till. Eftersom det finns svenskadelar eller svenska komponenter i JAS-systemet, bhr vi då indragna i enkrigsmaterielexport som vi kanske över huvud taget inte skulle vilja ta i medtång. Detta är allvarliga aspekter när det gäller samarbetet på detta område,som kan få konsekvenser i allt större omfattning. Jagkonstaterade förut att utskottet har en positiv skrivning om just detta att manskall observera staters inre system. Vi vill att man skall ta fram detta som enförstahandsfråga och trycka just på den punkten, för det är enda sättet att fåbestämmelserna på området användbara. Det har utskottet inte velat gå med på,utan utskottet säger att de fyra kriterier som vi alla känner vältill är likvärdiga. Man vill inte överordna kravet att i första hand granskaköparländernas inre system och huruvida de använder vapnen mot sina egnamedborgare. Vi tycker utskottets ställningstagande är beklagligt och vidhållervån: yrkande att just detta skulle vara absolut avgörande. En stat som har ettsystem av antytt slag skall inte få förekomma som köpare av svenska vapen. Dåskulle man få en restriktiv användning av bestämmelserna för vår vapenexport,och man skulle därigenom skärpa dem betydligt. Vadsedan gäller bestämmelsen om försäljning av defensiva vapen tycker vi att manskall ta bort denna bestämmelse. Under alla möjliga regeringar, bådesocialdemokratiska och andra, har vi haft alltför många exempel på vapenexport,där man pratat om att man sålt defensiva vapen. Det är löjligt att prata omsådana saker, därför att det är inte vapnet som sådant utan det sammanhang ivilket det används som är det vikfiga. luftvärnskanoner kan man ju sägaär defensiva vapen, men det går alldeles utmärkt att använda dem vid anfall ochi offensiva syften. Det går alldeles utmärkt att använda dem mot t. ex.marktrupp eller mot enheter. De är inga uttalat defensiva vapen, utandet beror på i vilket sammanhang de sätts in - i ett anfall eller i försvar.Detta är en löjlig glidning, som gör att man här har öppnat möjligheter förskumraskaffärer. Man kan peka på den aktuella punkten och sedan sälja vapenunder förespegling att de inte används i offensivt syfte. Den punkten ibestämmelserna borde tas bort. Vihar i våra motioner också krävt att övervakningen av vapenexporten skallskärpas genom tillsättandet av en särskild nämnd. Motionerna har avstyrkts, menvi vidhåller detta krav, därför att vi anser att det är viktigt att man får enbiiftre insyn. Just DIVAD-affären är ett bra exempel på detta. Man fick heltplötsligt läsa i tidningarna att AB tagit hem världens jätteorder förraåret. Den svenska allmänheten och pohtikerna iallmänhet utanför den trängre kretsen hade ingen aning om det hela. Detta visartydligt att kravet på bättre insyn är väl mofiverat och befogat. Slutligenvill jag säga att också vi i likhet med socialdemokraterna tagit fasta på SCB:skritik i remissyttrandet. SCB:s förslag till en bättre uppföljning avvapenexportaffärerna tycker vi är riktigt och vettigt. Enligt vår uppfattningborde också utskottet ha tagit fasta på det vid behandlingen av detta ärende.Så har inte skett, och det är att beklaga. Men vi kanske kan återkomma och fåen bättre redovisning, så att man lättare kan följa upp de olika affärerna,vilket nu ibland kan vara ganska snårigt och svårt. Med detta, herr talman,vill jag yrka bifall till vpk:s motioner. Anf.3 () replik: På ett par punkter finner jag anledning att ta upp diffusa resonemang. Hantar upp frågan vad det skulle få för konsekvenser för bindningarna om vistartar ett svenskt JAS-projekt eller andra vapensystem. Jag tycker aft dettainnebär att går runt själva problemet. Även ju veta att är ett land som verkar för ett arbetsbyte Vissa varor-alltifrån konsumtionsvarorfill råvaror-måste vi köpa från andra länder. I konsekvens därmed måste viockså kunna exportera det vi är bra på, för att därmed delta i detinternationella arbetsutbytet. Om vi inte har teknik, kunskaper eller råvaror på allaområden, är det självklart att vi måste vända oss till andra länder för att seom man där kan hitta någon form av avtal. När blandar in i dettasammanhang vill jag i korthet säga att det självfallet är på det viset att justörre del av ett kommande flygplan vi själva kan fillverka desto bättre ärdet. Riskerna blir då mindre för att man skall hamna i bindningar med andra länder.Men jag är övertygad om att vilket plan man än tänker skaffa sig för framtiden,så kommer det att bygga på att man i större eller mindre utsträckning köperteknik och kunskap från andra länder. Den andra punkten i anförande som jag villberöra gäller hans resonemang om att det är de mänskliga rättigheterna somskall vara punkt nr 1 när det gäller att bedöma frågan om man skall exporteraett vapen till ett visst land. Jag vill här ställa en fråga. Det har alltså förkommunisterna inte någon som helst betydelse om detta land befinner sig i enväpnad konflikt, om det är invecklat i ett internafionellt sammanhang som kanleda till en väpnad konflikt eller om det i det här landet pågår väpnadeoroligheter. Tycker verkligen att det har mindre betydelse?Huvudsaken är att man inte trampar på de mänskliga rättigheterna. Till slut frågan om defensiva vapen. Vi hartagit upp denna punkt och påpekat att regeringen inte observerat detta. Men viär nöjda när man själv gjort klart att det är helt naturligt att man vid exportäven av defensiva vapen skall pröva de här olika kriterierna. Til syvende ogsidst handlar det om att man får en markering av den grundläggande principen,att vapnen skall användas fill försvar av det egna landet. Det är det vi menarmed defensiva vapen. 4 (vpk) replik: Jag tycker inte att det är jag som är diffus,utan det är väl snarare som är det. Om man skall bygga en invecklad vapenplattform som ettmilitärflygplan, är det självklart att man är tvungen att köpa komponenter därman kan få dem bäst och billigast. Det råder på vapenhandelns ochkrigsmaterielpro-dukfionens område en köparens marknad. Det utnyttjar vi jusjälva i stor omfattning. Det finns väldigt många länder som vill sälja, ochman kan tillskansa sig mycket goda villkor, mycket goda motprestationer ochandra sådana saker när man går in i en stor vapenaffär, t. ex. när det. Det skall man naturiigtvis utnyttja om man anser att man skallbygga egna flygplan - det anser vi inte i det här fallet, men det hör inte tilldenna fråga. Det är enväldig skillnad att gå in i ett organiserat milifärindustriellt samarbete med andra stater, där man, som i fallet JAS,helt och hållet gör en samproduktion. Oroar det inte att vi kan råka in i denutveckhng som jag här förespått, nämligen att det i detta JAS-projekt kan blifråga om att t. ex. , som inte har några som helst bestämmelser ellerrestriktioner för vapenexport, en vacker dag säljer komponenter, ett heltJAS-system eller någonting annat sådant till en stat, med vilken vi över huvudtaget inte vill ha att göra när det gäller vapenexport. Vi kan inte hindra det.Eller tror att det kan vara möjligt? Det är detta som är mycketviktigt när man binder upp vårt land i ett sådant här samarbete. Det tycks inteett dugg -bekymra . Sedan beträffande frågan om mänskliga rättigheter:Självfallet är det vikfigt att lyft.ä fram den. Men om en stat är angripen -som säger i nästa andetag - då skall vi ställa upp och säljadefensiva vapen. Om landet bygger upp ett försvar, är det egalt, om man säljerdefensiva vapen. Men då kommer landet att kunna använda dessa defensiva vapen,om det blir anfallet året därpå. Och skulle det alltså inte vara i sinordning. Bestämmelserna om risk för indragning i konflikt hindrar ju inte attvi, som jag påpekade , är beredda till världens stororder när det gällerUSA. Det är här som motsättningarna, kontradiktionerna, i desvenska vapenexportbestämmelserna kommer fram. Vi kan alltså infe bara tala omkonflikt eller icke konflikt, utan vi måste se fill hur landet använder sinavapen. Och håller jag gärna med om att det kanske kan vara rikfigt, att omvi tycker att en stat har rätt att köpa defensiva vapen - en stat som vi tyckerhar ett bra system och som vi är vilhga att ha affärer med för att landet skallkunna försvara sig -, bör vi också kunna fortsätta att sälja vapen dit just idet ögonblick då landet verkligen behöver dem. Men då skall vi sluta att säljavapen. Det är en kontradiktion av allra största ordningen, ochdet är där som luften finns i de svenska vapenexportbestämmelserna. 5OLLE () replik: Vi har väl anledning att , närvi skall diskutera utformningen av det framtida svenska försvaret, gå in litetnärmare på vilket flygplanssystem vi skall ha . Men jag ville redannu konstatera att det måste finnas en viss enighet i den här kammaren om aft jumer vi själva kan fillverka för eget behov, desto bättre är det - i stället föratt vända sig fill andra länder. Men om man står för den opportunistiska tankesom vpk tar fram i sin mofion när det gäller ett nytt flygplan - att viegentligen inte behöver något - då är detta mycket svårt att diskutera. För osssom har försökt att ha en realistisk syn på behovet av ett nytt flygsystem på1990-falet, efter , kommer man däremot in på andra skärningspunkter.Härvidlag menar jag att ju mer vi själva rår över, desto mindre beroende avandra länder blir vi. beträffande defensiva vapen: Självfallet skalldet finnas klara bestämmelser också om fill vilka länder vi exporterar. någonosäkerhet, utan def statsråd eller den regering som godtar exporten skall varahelt på det klara med att materielen skall användas för köparlandets försvaroch inte för några andra länder. Även om vi infe kan få garantier som räckerhuf länge som helst, måste vi bygga på att det skall finnas god kunskap ocherfarenhet om stabiliteten i det aktuella landet. Anf.6 (vpk) replik: Jag håller helt och hållet med om att vi själva skalltillverka så mycket som möjligt för våra egna behov. Jag håller också med honomi resonemanget att vi är tvungna att ha en viss begränsad vapenexport för attkunna tillverka de vapensystem som vi behöver. På de punkterna är det ingenskillnad mellan oss. Menjag oroar mig för - och jag tycker inte det är fel att ta upp iden härkrigsmaterielexportdebatten, eftersom den hör hit-de bindningar somdetta innebär för som stat. Detta är något ganska nytt. Vi har haftmånga stora delar i , Draken, Tunnan, Lansen osv., men här är det frågaom ett organiserat militärt industriellt samarbete på en stor och vikfigvapenplattform, en stor affär - den största i . Sådana bindningar böroroa alla. Det kan inte vara bra för den svenska alliansfria hållningen och förvår neutrahtet. Beträffandedefensiva vapen anser jag fortfarande att resonemanget är flummigt. Att ta framdetta med defensiva och offensiva vapen är ett sätt att kringgåvapenexportbestämmelser, som ändå finns. Jag kan ta exemplet , som ärvälkänt. fick sälja sina luftvärnskanoner dit, trots att landetuppenbarligen var i krig med och höll på att undertrycka den staten,som fått sin frihet via FN. Dåsade man: Ja, men luftvärnskanoner är defensiva vapen.