prot · G50912 · 1981-12-31 00:00:00 — Låt mig först slå fast att jag inte kan uttala mig om hurmyndigheterna tillämpar sekretresslagen i enskilda ärenden. Rent allmänt kan jag säga att uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden som finns hos försäkringskassorna är sekretessbelagda.om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående Jider men omuppgifterna röjs. Under begreppet personliga förhållanden faller bl. a.uppgifter om en persons ekonomi. Utgångspunkten för bedömningen av om"men" föreligger år den berörda personens egen uppfattning i frågan.Bedömningen lår ibland leda till att uppgifterna år sekretessbelagda. Men sekretesslagen innehåller också regler om undantagfrån sekretessen. Så t. ex, hindrar sekretessen normalt inte att den som årpart i ett ärende tar del av handlingar och annat material i detta. Principenår nämligen den att en part i ett ärende skall ha full insyn i de förhållandensom kan låggas till grund för avgörandet. Reglerna om sekretess i förhållandetill parter i årenden har inte i sak iindrats med den nya sekretesslagen. Enligt min mening torde en försäkringskassa inte kunnabesluta om att dra in ett bidragsförskott utan att delge den bidragsberåttigadedet material som kassan tänker lägga till grund för sitt avgörande. Jag anser alltså att sekretesslagens regler är kimpligtutkirmade på denna punkt. Någon översyn av lagen i denna del behövs därförinte. Om sekretesskyddet för handlingar hos försäkringskassa 64ARNE i (): Jag vill tacka justitieministern för svaretpå min fråga. Det var klargörande åtminstone i ett avseende, nämligen att någonändring av nuvarande bestämmelser inte skall ske. Men jag kanske kan fa utveckla frågan något. Som framgåttrör det sig om en vårdnadshavare som av i ett län tillsagtsatt medverka till att få underhållsbidraget höjt. annars skulle hon mista sittbidragsförskott. Kvinnan vidtog åtgärden att vända sig till ett ombud, somi sin tur vände sig till för att få reda på denunderhållsskyldiges sjukpenning-grundande inkomst. Svaret blev nej - "denuppgiften lämnar vi inte ut, den kan vara till men för den försäkrade". Ombudet gick vidare till kammarrätten och fick sammabesked-uppgiften skulle inte lämnas ut. Vid en prövning i regeringsrättenlämnades besvären utan bifall. Det måste kännas ganska underligt för denna kvinna, dåförsäkringskassan som myndighet i ett fall såger att om ingenting görs för attfå underhållsbidraget höjt så mister man det underhåll för barnet som mångagånger iir av avgörande betydelse för att barnets försörjning skall . Närman sedan vill ha besked om den sjukpenninggrundande inkomsten får man av sammamyndighet svaret nej. Det är litet märkligt. Persoiiligen tycker jag inte att en persons inkomst, som ivissa fall är offentlig-jag tänker på taxeringslängderna-hos ,når det gäller den sjukpenninggrundande inkomsten, skulle vara sekretessbelagdav den anledningen att uppgiften skulle utgöra men för den försäkrade. Istället borde underhållet till barnet anpassas till betalningsförmågan. Jag årnågot förvånad över handläggningen. Jag vill gärna klarlägga den skillnad somenligt min mening föreligger mellan det fall som har prövats av regeringsrättenoch den situation som rent hypotetiskt målats upp i den framställda frågan. Jaghar själv fattat regeringsrättens avgörande så. att där var den som ville ha utuppgiften om den sjukpenninggrundande inkomsten inte part. Ställs frågan på sinspets, och vederbörande alltså lider risk att få sitt bidragsförskott indraget,är vederbörande part och har därför rätt att få ut uppgiften om densjukpenninggrundande inkomsten. Jag kan alltså mycket väl förståatt i har framställt frågan. Den nya sekretesslagen harju gett upphov till diskussion. Men i det här fallet tror jag faktiskt attlagen, om saken ställs pä sin spets hos , leder till ettriktigt resultat. 66ARNE i (): I det aktuella ärendet var vårdnadshavarenpart. Det kan vara så att när en sådan här dom blir känd hos de allmännaförsäkringskassorna uppfattas den som en regel för hur ärenden av den härarten skall handläggas.Det år det som jag tycker iir så utomordentligt allvarligt. nämndadomen redovisades på en konferens för alla försäkringskassor den Dåkunde det bli på det siittet att försiikringskassorna tolkade domen som enanvisning om hur sådana hår årenden skall handläggas. tyckerjag att det måste kännas besvärande för en vårdnadshavare att av q,,j åtgärder för sammamyndighet som begär att man skall vidta åtgärder för att få en ändring n förhindra viss avunderhållsbidraget till stånd få beskedet att någon uppgift om den lyp /jy bränder underhållsskyldiges inkomst inte lämnas ut. Som jag sade förstår jag mycket viil attfrågan har framställts. Jag tror att det har förelegat vissa missförstånd. Jaghoppas därför att det som förevarit i samband med detta frågesvar också skallkunna spridas till försäkringskassorna och att vi skall få en handläggning avdessa frågor som år mer klargörande ån vad som varit fallet. 68 i (): Jag tolkar justitieministerns uppgifter såatt det svar som han ger i kammaren är mer viigledande för försäkringskassornaån vad regeringsrätten har redovisat i sin dom. Jag vill giirna sågaatt jag inte har gett uttryck för någon annan mening än vad som kommit tilluttryck i regeringsrättens dom. Jag har sagt att den situationen attvederbörande år part och kan bli utsatt för risk att få sitt bidragsförskottindraget inte föreligger i regeringsrättens dom och att om den situationenföreligger, då bör lämna ut uppgiften. 16 §Svar på fråga 1981/82:19 om åtgärder för att förhindra viss typ av bränder Per har frågat industriministernom han iir beredd att vidta åtgärder som syftar till att förhindraeller begränsa bränder liknande den i . Arbetet så fördelat, att det iir jagsom skall svara på frågan. Branden i uppstod i samband med ett inbrott i enlagerbyggnad, vid vilket metalliskt natrium tillgreps och kastades i vatten. Metalliskt natrium är en alkalienietall som måste hållasavskild från fukt eller vatten. Om ämnet kommer i direktkontakt med vatten,bildas genom en kemisk reaktion vätgas med risk för explosioner och brand. Det kommer undan för undan nya kemiska preparat som om deanvänds på felaktigt sått kan leda till allvarliga konsekvenser. Nr 12 metalliskt natrium skall ange hur ämnetlämpligen bör hanteras och förvaras. -,,. Utvecklingen på området följskontinuerligt av de ansvariga mvndigheter- 1 isdagenden & k .i . Enligt de olika internationella överenskommelserna om transport av o, .. , r.. farligt gods skall metalliskt natrium vid internationella transportervara Om åtgärder for ,,/-..,., . märkt med särskild beteckning. Det betänkande (Ds K1980:10) om siikrare att förhindra viss , .. j transporter av farligt gods som nubereds inom innehåller typ avbränder ' " '- - förslag omsvenska regler för transporter av sådana ämnen som metalliskt natrium.Regeringen liimnar ett förslag om transport av fiirligtgods till lagrådet för yttrande. Den kommitté för undersökning av allvarliga olyckor somregeringen har beslutat om utgör vidare ett inslag i det förebyggande arbetet.Jag har också inhämtat att riiddningstjänstkommittén. som kigger framett principbetänkande, i sitt arbete lägger siirskild vikt vid de förebyggandeåtgärderna. Det år självklart att man så långt det är möjligt börförsöka förhindra eller begränsa såväl bränder liknande dem i som andrabränder. Jag kommer diirför i det fortsatta arbetet på råddningstjiinstensområde att verka för åtgärder i denna riktning. 71 PER (vpk): Jag tackar kommunministern för svaret på min fråga. Metallen natrium med den kemiska beteckningen Na årklassad som ett vådligt ämne och underkastat endast de bestämmelser som gällerför sådana. Polismästaren i var mycket upprörd över de tillgrepp avnatrium som förekommit där . vet man inte vårendel av det tillgripna natriumet finns. Polismästaren vill införa samma bestämmelser för natriumsom redan finns för spriingiimnen. Jag har förståelse för att polismiistarenkan ha varit upprörd. Tillgreppen har inte skett för att man vill uppnåekonomisk utan avsikten har varit att leka med det tillgripna iimnetsverkningar. Dessa verkningar har man tydligen inte fullt ut förstått, trots attbrandmyndigheterna på platsen försökt gå ut med information, friimst tillungdomar, om de farliga verkningar natrium kan få om det hanteras på ettfelaktigt siitt. Det rör sig faktiskt om en farlig och för samhället dyrbarlek. Det är inte natrium i sig som är farligt utan de effektersom uppstår när det kommer i kontakt med fuktighet och vatten. som med luft ger en explosiv blandning. Eldfenomen uppstår vid kontaktmed vatten, gasen tiinds och explosionen iir ett faktum. Efter reaktionen medvatten bildas också ett frätande ämne. a. kan skadaögonen allvarligt. Det år givetvis mycket farligt om metallen kommer i kontaktmed fukten i en människas öga. Då uppstår liitt mycket svåra brännskador.Utöver risken för skador på människor finns risk fiir att bränder sätts i gång.Det kan ske med tidsfördröjning, om natriumbitar kastaskring vid en gasexplosion. Det var just vad som hände i . Det hiirär mycket allvarliga verkningar. Trots att ämnet i sig inte år speciellt kirligt iir verkningarna mycket otrevliga, sårskilt risken för Nr 12 Jag ifrågasiitter inte om det behö\s ny lagstiftning, men den jagifrågasätter om det inte kan behövas en ny tilkimpning och klassning, som leder till hårdare beståmmelser för hanteringen av dettaiiniiie. så att det inte_ kantillgripas på sätt som har skett. Vidare behövs ökad upplysning om hur q, åtgärder för det verkar. Jag kan såga till att inomden ansvariga myndigheten, språngåmnesinspektionen. undersiiks f. n.möjligheten att reglera hanteringen av varor av det här aktuella slaget. Det årviktigt att man kan komma fram till vilken förändring som behövs i det killetoch se om det blir möjligt att göra den nödvändiga kategoriuppdelningen. Det århår, som jag sade. svåra definitions- och avgränsningsproblem. Natrium ochliknande iininen omfattas av bestånimelsen om hiilso- och niiljökirliga varor.Därutöver vill jag bara erinra om att man också genom arbetarskyddslagstiftningenkan få till stånd en tillåmpning av regler som det år viktigt att ta hänsyntill. 73 PER (vpk); Jag vill upprepa att den svåra branden iÄlmhult föregicks av tillgrepp . Det har också tidigareintråfkit en olycka i kommun. Man lekte med det hår ämnet och kastadedet i en brunn. 40-50 människor fanns stående runt omkring. Dess biittre blevbara en person skadad - det var en flicka som blev svart bränd, och det är illanog. Det finns alltså anledning att se över bestämmelserna omhanteringen av det hiir ämnet. Jag har själv arbetat med det och vet exakt hurdet uppför sig. Enligt i lån finns kalium meninte natrium med på listan - kalium reagerar snabbare ån natrium men harungefår samma verkan. Det kan därför finnas anledning att mot bakgrund averfarenheterna från branden se över hanteringen av metalliskt natrium. Det kan också finnas anledning att se över hur man bygger.T. ex. en sektionering av byggnaderna skulle avsevärt ha begränsat branden, somdet ändå tog att komma till råtta med. Dess biittre kunde man genomett rådigt ingripande hindra branden att sprida sig så att arbetslokaler ochliknande inte blev utsatta. Därför fick den inte några följder för sysselsättningen. Det sägs i svaret att det finns anledning att följa denhår frågan, och det tycker jag verkligen att det gör. Jag vill bara erinra om att en översyn iir på gång i två avseenden- jag nämnde det tidigare. Jag vill gärna understryka att det hår år ett områdedår det iir utoniordenligt viktigt att man kan vidta alla de Om betygssättningen i vissa ämnen i förebyggandeåtgärder som år möjliga. Jag vill gärna ån en gång säga att vi självfalletskall följa frågan med stor uppmärksamhet och företa de förändringar som årmöjliga efter de analyser som kommer att ske. 75 PER (vpk): Jag år nöjd med svaret. Jag får hoppas att vimed gemensanima krafter skall kunna se till att sådana hår briinder i fortsiittningenkan undvikas. Bränder kan vi aldrig helt undvika, trots att de iir besviirandeoch förorsakar kostnader och ibland arbetslöshet. Men briinder som har startatspå ett så onödigt siitt som branden i måste vi i fortsättningen se tillatt undvika. 17 §Svar på fråga 1981/82:24 om betygssättningen i vissa ämnen i har frågat mig om jag anseratt ett utkast till vissa iindringar i skolförordningen som utarbetats inomutbildningsdepartementet beträffande betygssåttningen i orienteringsämnen ståri överensstämmelse med beslut om ny läroplan för . fattade beslut om en ny läroplan förgrundskolan (Lgr 80). Med utgångspunkt i detta beslut har regeringen utkirdatmål och riktlinjer, kursplaner samt timplaner. En utgångspunkt såviil förpropositionen som låg till grund för riksdagsbeslutet som förutbildningsutskottets yttrande var att olika orienteringsämnen bör integreras.Varken föredraganden eller utskottet ville dock följa skolöverstyrelsensförslag om en för samtliga orienteringsämnen gemensam kursplan. Beslutetinnebiir i stiillet att en kursplan skall finnas för iimnena inom dennaturorienterande ämnesgruppen och en för ämnena inom densanihiillsorienterande. Inom resp. ämnesgrupp skall mål och huvudmoment gällagemensamt för ämnena i gruppen. Inom t. ex. den naturorienterande ämnesgruppenfinnssåledes inte kingre siirskilda mål och huvudmoment för fysik, kemi ochbiologi. Inslag från dessa iininen ingår i olika mål och huvudmoment som gällerför hela ämnesgruppen. Riksdagsbeslutet innebår vidare att i timplanen för resp.stadium inte kingre anges sårskild tid fiir de olika orienteriiigsiimnena. Förlågstadiet finns ett visst antal studieveckotimniar avsatt för samtligaorienteringsämnen, medan för mellan- och högstadierna siirskild tid finnsangiven för samhålls-resp. naturorienterande ämnen. Mot bakgrund av att \arken mål och huvudiiioment eller timplaneri Lgr uppdelade på de olika orienteringsiimnena kan det vara svårt attsiitta betyg i varje ämne för sig. Ett utkast till ändring i skolförordningenhar diirför utarbetats inom med innebörd att elevernaskall få ett sammankittande betyg i den samhiillsorieiiterande iimnesgruppenoch ett i den naturorienterande. Detta utkast har utsiints tilllänsskokkimnder. skolstyrelseroch fackliga organisationer på skolområdet, bl. a. för att ge möjlighet för dematt inkomma med synpunkter före regeringens ställningstagande. Huruvida det armöjligt att förena riksdagsbeslutet om Lgr 80 med någon annan form avbetygssättning i orienteringsiimnen ån sanimankitt-ningsbetyg, får övervågas idet fortsatta beredningsarbetet av förslaget inom . Under detta anförande övertogandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Om betygssättningen i vissa ämnen i 77 (); Jag tackar skolministern för svaret på minfråga. Jag konstaterar att jag inte kan finna att det i riksdagsbeslutettalades om en ändring av den nuvarande formen för betygssättning. Jag år faktiskt förvånad över att skolministern på dettasått går emot den principsom var ledande förSIA-reforinen. att flytta nedbeslutanderätten till kommunerna och skolorna. Med detta beslut tar alltså UllaTilländer ifrån klasskonferensen rätten att själv besluta om man vill gå in föratt ge betyg i de enskilda ämnena eller om man vill ge ett sammanfattande betygför resp. ämnesgrupp. Jag vet mycket vål att i den nya låroplanen betonasvikten av en integrering mellan ämnena, och dår franihålles att man bör arbetamed projekt över ämnesgrånserna. Varje enskilt ämne som ingår i resp. block gårdock klart att identifiera. Det framgår inte minst klart av vad som står omorienteringsämnena för mellan-och högstadiet i ändringsförslaget 5 kap. 8 S;"Orienteringsämnena består av samhällsorienterande ämnen i vilka ingårgeografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap samt av naturorienterandeämnen i vilka ingår biologi, fysik, kemi och teknik." Kommer nu ett sammankittningsbetyg att bli det endamöjliga att ge, ser jag flera risker med det. Ett resultat kan bli att denprojektinriktade undervisningen används i så stor utsträckning attbaskunskaperna i varje enskilt ämne blir lidande liksom också möjligheterna attpröva dem. Och hur går det med elevernas specialintresse för enskilda ämnen?Inte kommer det att stärkas och uppniuiitras! Eleverna ser ingen anledning attanstränga sig eller visa sitt specialintresse, om de inte därigenom kan höjasitt saniman-fattningsbetyg. Det finns ju ingen morot i form av ett konkretresultat. En elev som har betygen 2, 2. 3, 3 och en annan elev som har 4, 4. 3,3 i de olika ämnena kan i ämnesgruppen båda få sammanfattningsbetyget 3. gick skolministern ut medett uttalande om att kristendomsämnets ställning skulle stärkas i skolan.Anser att det är ett bra sått att göra det genom att ta bortmöjligheten för en elev att få betyg i religionskunskap? inkigg baserar sig kiktiskt påen missuppfattning. Jag har aldrig sagt att det skall blisammanfattningsbetyg. Det har heller aldrig varit avsikten att betygsfråganskall avgöras inom kommunerna, för vi Om betygssättningen i vi.ssa ämnen i måste haen enhetlig betygssättning i landet. På förekommen anledning vill jag ocksåsäga att jag inte ser förslaget om gemensamt betyg för SO- resp. NO-blocken somett steg mot ett avskaffande av betygen. Min instiillning år den att jaghelhjiirtat ställer mig bakom remissförfarandet. Jag hoppas att niiirke till att det står i svaret att frågan skall ut på remiss. Av dettaföljer också att sammanslagningen av flera betyg till ett inte alls är ensjiilvklarhet. Det beror på att tre betyg år tre olika betyg, som kan ge störreinformation iin ett samlat betyg. Detta kan visserligen låta som en truism, mendet som gör att det inte åren självklarhet iir att ämnena i den nya läroplanenkommer att integreras. Det kommer därför att kunna vara svårt att särskilja treåmnen var för sig. når de år integrerade i ett gemensamt arbetsområde. För att belysa svårigheterna skall jag ta ett konkretexempel. Låt oss tänka oss att man på högstadiet läser ett arbetsområde somheter . Man tar timmar från olika iininen och för samman till ett block.Geografi, sanihiillskunskap. religionskunskap och historia smälter saninian.precis som i den verklighet man vill studera. Frågan arom det så kittatt siirskilja elevens prestationer i de olika ämnena med skilda betyg, ellerom det inte iir bättre att ha ett gemensamt betyg för en elevs prestationer.Detta iir bara ett exempel på de överväganden som man kan göra inför det hiirproblemet. Vissa delar av en kurs läser man visserligen var för sig. så detfinns naturligtvis möjlighet att sätta betyg för varje ämne för sig. Det år innan beslut kittas i de här frågorna som det årangeläget att man avlyssnar erfarenheter från såväl lärare, föråldrar ochelever som andra intressenter ute på fältet. Diirför skall frågan ut på remiss.Jag har alltså aldrig sagt att det skall bli sammankittningsbetvg. 79BIRGITTA RYDLE (m): Jag tackar för detta klarläggande - jag kanalltså känna mig något lugnad. Jag blir ändå litet förvånad över att man bara kommer medett enda förslag, nämligen att det skall bli ett sammanfattande betyg. Det hadekanske varit riktigare om man iiven hade haft med alternativ. Beträffande det samlade ämnesområdet vill jag siigaatt det naturligtvis är trevligt når man kan integrera de olika ämnena når mangår igenom ett land. Inte desto mindre år det i många fall olika lärare somsamarbetar och undervisar om olika delar av ämnet . Liirarna har ju sinaresp. ämneskunskaper i botten. Att slopa betygen i de separata SO- och NO-åmnena anserjag år en fortsättning av att släta ut och tona ner betygens funktion. Detinnebår vidare en försvagning av orienteringsämnenas ställning iundervisningen. Det går också tvärtemot vad en stor majoritet av föråldrar,elever och kirare tycker. Det måste vara en uppgift för en skolminister attkomma med förslag som ger elever och lärare stöd och stimulans, och det görinte det hiir förslaget. Jag konstaterar att jag inte fick något svar på min frågaom religionskunskapen. Jag har hår i min hand ettprotestbrev, som jag har fått från ett antal lärare vid en skola. Det är intedet enda protestbrev jag har fått. Jag hoppas att det kommer så många att dethär förslaget efter remissförfarandet aldrig kommer att genomföras. Ettalternativ år ju kiktiskt det betygssystem som vi har . Man haralltså två alternativ att jämföra. Jag vill emellertid understryka igen att Lgr 80 aktualiserarfrågan om gemensamma betyg genom sin speciella konstruktion. Det finns dockinget absolut, orubbligt eller nödvändigt samband mellan Lgr 80 och gemensammabetyg, utan hår måste det finnas utrymme för bedömning, för flexibilitet ochför ett pragmatiskt sått att se på betygsfrågan. Om en ny kvinnoklinik vid i 18 § Meddelande om svar på interpellationerna 1981/82:3och 12 m. m. Med hänvisning till riksdagsordningen 6 kap.1 § får jag meddela följande; Av arbetsmässiga skäl kan jag inteinom föreskriven tid besvara dels interpellationen av ochfrågan av om behovet av apoteksservice i ,dels frågan av om behovet av apotek i glesbygdsområden och delsinterpellationen av om verksamheten vid Akademiska sjukhuseti . Jag har kommit överens med dem att besvara interpellationerna ochfrågorna . 19 8 Svarpå fråga 1981/82:35 om en ny kvinnoklinik vid i har frågat mig når byggstarten aven ny kvinnoklinik vid i kan bli ett faktum. sjukhusets i utbyggandeöverlämnade huvudhandlingar för en nybyggnad för kvinnokliniktill regeringen. Kommittén begärde att få projektera vidare till bygghandlingar.Ärendet remitterades till nåmnden för undervisningssjukhusens utbyggande, som iyttrande bl. a. föreslår att förhandlingar skall ;iga rumi frågan om statens andel av projekterings- och bvggnadskostnaderna innanbyggnadskommittén får uppdrag om fortsatt projektering. Regeringenkommer med anledning av nämndens förslag att Om en ny kvinnoklinik vid i uppdra åtstatens förhandlingsnåmnd att skyndsamt förhandla i kostnadsfördelningsfrågan. Förhandlingsniininden förhandlar f. n. med lånslandstingskommun om ett överförande av huvudmannaskapet för Akademiskasjukhuset till landstingskommunen. Förhandlingarna bedrivs med sikte på attgenomföra en förändring av huvudmannaskapet fr. o. m. . Mankan förvänta sig ett snabbt resultat av förhandlingarna. 1 dessa förhandlingartas även frågan om kvinnokliniken upp. Om förhandlingsnämnden överlämnar avtalsförslagen . har regeringen underlag för ett beslut iprojekteringsfrågan före detta års utgång. Enligt byggnadskommittén kan byggnadsproduktionen startapå 1983 om projekteringsuppdrag ges i slutet av detta år.Kommittén har också kommit in med ett förslag, som innebår attschaktningsarbeten för kvinnokliniken skulle kunna börja ,Förslaget får övervägas i samband med frågan om projekteringsuppdrag. 83HANS (); Jag ber att få tacka statsrådet för att honhar svarat på min fråga. Beträfkinde innehållet i svaret måste jag erkänna attjag inte år riktigt nöjd. och jag skall be att få återkomma till det. Får jag först konstatera att det faktiskt iir den fjärdehålsovårdsministern som jag nu diskuterar kvinnokliniksbygget vidAkademiska sjukhuset i med. Det började faktiskt med en motion nr 1221.daterad . från socialdemokraterna i lån. I denklargjorde vi ganska bestämt behovet av det här bygget. Det är ett behov som ärmera uppenbart . naturligt nog-alla blir vi ju äldre . och det gällerockså frågan om kvinnokliniksbygget vid . Det hår kan ju låta litet skämtsamt, men ser vi, som dennyvalde partiordföranden för föreläst för oss i TV och annorstädesatt man skall göra, till människorna bakom - det är onekligen sant att vi börgöra på detta sått - möter vi en stor grupp vårdbehövande miinniskor som är ien ganska olidlig situation. Det gäller också personal som arbetar under heltotillfredsställande förhållanden. Till saken hör att förlossningsvårdför sedan flyttades till , vilket gjort kön av vårdbehövande ochträngseln ännu olidligare. Lägger vi därtill arbetsmarknadssituationen förbyggnadsarbetare i län.