prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag kaninledningsvis konstatera att vi egentligen ärganska överens om de grundläggande dragen, all livsmedelssubventionerna är ett bättresystem än befrielse från moms föratt göra livsmedlen billigare. Motiven för det har Per mycket klart redovisat. Vadvi inte kan bli överens om är nivån. Det berorpå att vi är tvingade att ta hänsyn till de ekonomiska realiteter som vi lever under, vilket PerIsraelsson kanske inte är nödgad all göra på samma sätt. Den 2-procentiga inomssänkningsom vi nu fått innebär i sig att den moms på livsmedel som konsumenternabetalar går ner med ca 400 milj. kr,, och det innebär alt den minskning som vi nu får i stort sett neutraliseras. Den moms som viegentligen betalar för våra baslivsmedel är inte heller så stor, eftersom det mesta kommer tillbaka viasubventionerna. Som en upplysning kan jag också nämna attmatkostnaderna för oss som konsumenter fått mindre betydelse undan för undan. Man tror kanske inte det. men var det av vårainkomster som gick till matkostnader, medan vi ligger på ungefär20 %. Det innebär att matpriserna inte har sammabetydelse för oss som konsumenter som de hade Nr 29 tidigare, även om man kanske idebatten inte har det rikligt klart för sig, Q j, j - Vi har alltså inte kunnat gå med på vpk:s förslag all ökamatsubvenlio- 18november 19S1 nerna i det här läget. Annars har vi den principiellaståndpunkten från sida att matsubventioner är det rätta sättet när det gäller att Skopsbrtiko h ''' livsmedlen billigare. Och viär beredda all vara med och hjälpa till i den virkesförsöriniiii' " "" ekonomin gerförutsättningar för det. Jag vill med det anförda yrka bifall tillhemställan i jordbruksutskottets belänkande 1981/82:8. 93 (): Till vill jag säga; Någondebatt här i kammaren om förlängd löptid för skogskonton i skadefall har viinte haft. Det var nämligen ett enigt skatteutskott som föreslog att man skulleförlänga löptiden från tio till i de fall man kunde beteckna ettområde som katastrofområde. Och det var en fullständigt enig kammare som togdet beslutet sä sent som - det föregicks inte alls av någondebatt, säger att han är glad över att vi frånvårt håll ställt upp på att bli av med de s. k. skräpskogarna. det är ingetnyvaknande från vårt partis sida. Den frågan drev vi mycket hårt ivirkesförsörjningsulredningen alltifrån utredningens början. Vi fick politiskenighet om detta i utredningen, och det som sker nu i kammaren är bara enuppföljning av den diskussion som fördes i utredningen och som finns med ibetänkandet. När det gäller skogsvårdsavgiften rör det sig inte omnågra stora belopp. Skogsfasligheterna i landet som helhet har i genomsnitt enyta . Så är det hemma i , och det är ungefär ettriksgenomsnitt. Det innebär att den höjning vi har föreslagit blir en merutgiflför skogsägaren i snitt på . De pengarna är avdragsgilla ochkommer skogsbruket till godo. Jag vill upprepa alt den skogsägare som är aktivoch tar tag i skräpskogarna för att så snabbt som möjligt få bort dem och geplats ål ny skog får möjligheter till bidrag. Men för den passive skogsägaren,som inte tar tag i delta problem, blir det givetvis en belastning. Men jagtycker också att detta borde vara inkörsporten för den passive till att bli enaktiv skogsägare. Det är vår mening, 94 (vpk): Till skulle jag vilja sägaatt det inte finns någon motsättning mellan en skogsvårdsavgifi och avgiften för skogsindu strin som en finansieringsform för olika åtgärder inom skogsnäringen. De går säkert att använda också som styrmedel. Det är fullt möjligt att tillämpa båda metoderna. Jag är övertygad om att de nu föreslagna åtgärderna inte på långa vägar kommer att räcka till för att man skall kunna bedriva ett bra skogsbruk. Många flera åtgärder kommer att erfordras. Del kommer all kosta mycket mer pengar. Jag tror alt del är nödvändigt att se pä båda finansieringsfor merna. 10" När det gäller skogsvårdsstyrelsenhar vi i motioner krävt att deras anslag De har fått utvidgade uppgifter, ökad tillsyn. Hur skall mankunna leva upp till skogsvårdslagen då resurserna t. o. m, dras ner förskogsvårdsstyrelsen. De har ingen som helst möjlighet att fylla de uppgifterS()m de är satta alt klara. Det är inte bara fråga om tillsyn, det är fråga ominformation, upplysning osv. Men till den frågan återkommer vi dåbudgetpropositionen läggs fram. om inte våra önskemål är uppfyllda då, 95 PER (vpk): Till har jag inte så mycketatt säga, vi var relativt överens. Det som skiljer oss åt är frågan om vilkennivå vi skall lägga subventionerna på. och vilka möjligheter vi var och en påsitt håll bedömer att det finns möjlighet att finansieralivsmedelssubventionerna. Där har vi olika mening. Vi har i vår motion gjort enuppställning där vi redovisat en finansiering. Pä det området finns det meningsskiljakligheterhuruvida vi kan godta dessa former av finansiering. Del är egentligen där vårameningsskiljakligheter ligger, inte beträffande sättet att subventionera. Jag kan bara beklaga att den ekonomiska utvecklingenblivit sådan - vilket man inte helt kan skylla på regeringen, även omen delförsöker göra det-att vi inte kan leva upp till den målsättning som togs fram iden senaste jordbruksutredningen och som ingår i det senaste jordbrukspoliliskabeslutet, nämligen mellanprislinjen, som vi dä kallade den. Den innebär att iperioder av-som jag sade i mitt första in lägg-betydande prisstegringar skallman gä in med subventioner och jämna ut så alt det inte blir stora genomslag imatpriserna. med lugnare utveckling skall man inte göra del utanlåta prisändringarna slå igenom. Det var så det var meningen att det skulle gåtill. men så har det tyvärr inte kunnat bli. är subventionerna, som sagt, päväg åt precis motsatt håll - neråt. Jag hoppas att de stannar åtminstone på dennivå där de hamnar och att hjälper till allförhindra ytterligare sänkning. får subventionerna inte sjunka ytterligare. Skogsbruk och virkesförsörjning, m. m. 96LENNART BRUNANDER (c): Till vill jag säga att dettafaktiskt har debatterats i kammaren - inte när skatteutskottets betänkandebehandlades utan i samband med besvarandet av en interpellation eller fråga avBertil . förslag, som också antogs av ,innebar att de som drabbats och framöver blir hjälpta. Men de som harhaft sina pengar innestående i tio är och tvingas ta ut dem blir intehjälpta av det förslaget. De kommer att drabbas myckel hårt av den höjdaskogsvårdsav-giflen. Jag slår fast vid vad jag sade tidigare omskogsvårdsavgiften. Vi inom anser att det är helt felaktigt all gä framså hårt. sade att vi bör kunna använda båda finansieringssätten,både skogsvårdsavgifter och avgifter på skogsindustrin. det är ju detsystemet - att använda bada sätten - som vi förhoppningsvis är på väg in i nu.Vi har redan skogsvårdsavgifter, och vi kan tänka oss att lägga avgifter på Nr 29 industrin för att bekostade förslagsom nu finns. Jag vill avsluta debatten med Onsdagenden '" såga några ord ommalsubventionerna. Det sätt på vilket malsubventio- 18november 1981 nerna skall delas ut och hur vi skall försöka göra matenbilligare är inte någon Jag återkommer till vad jag sade tidigare, att det Toiiiträttslåii och naturligtvis är de ekonomiskamöjligheterna i samhället som bestämmer hur underhållslån långt man kan gå i detta avseende.Men det faktum att momsen har sänkts har ju bidragit till att ocksåmatpriserna sänks. Avslutningsvis kan jag också säga att vi välkomnar att PerIsraelsson och vpk nu har den uppfattningen att det är riktigare att ha ensubvention än att la bort momsen på mat. vilket ju har varit ett kravfrån vpk-håll. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 (bidrag för avvecklingav lågproducerande bestånd m. Reservation 1 av m, fl,, som ställdesmot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 63 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 155 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (stöd till byggande av skogsvägar) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 17 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion 63 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 4-6 (skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 155 för reservation 2 avMaj Britt m, fl. Mom. 7 (livsmedelssubventioneringen) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förmotion 63 av m. fl. i motsvarande del. 13 § Tomträttsiån och underhållslån, m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande /82:3 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m, m,, såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:30). 97 (); Som ett verksamt led i en socialt inriktad bostadspolitik infördes statliga tomträttsiån all utgå till kommunerna. 102 förbättrades kommunernasmöjligheter att med tomträtt upplåta mark för bostadsändamål.Det ansågs då-och det menar vi socialdemokrater alltjämt Nr 29 - altkommunalt markinnehav utgör en förutsättning för ett bestämmande Onsdagenden Den 24september 1981 sätter regeringen in en bredsida mot fortsatta tomträttslån.Enligt regeringsförslaget skall lånenivån sänkas frän - Tomträttsiån ochdensamma som när lånen infördes- till av beräkningsunderlaget. För övrigalån hänvisas kommunerna till kreditmarknaden. Det betyder att kommuner,intresserade av tomträttsupplåtelse, får ge sig ut på kreditmarknaden och ikonkurrens med andra låntagare tävla om befintligt kreditutrymme.Regeringsförslaget innehåller varken garantier eller någon prioritering påkreditmarknaden av kommunala lån för tomträtt. Med detta regeringsförslag passeras en ny etapp på vägenmot en inarknadsanknulen bostadspolitik. De flesta här i landet är medvetna omatt en social bostadspolitik börjar redan med markkostnaden. Självfallet kan vi från socialdemokratiskt håll intemedverka i denna nedrustning av bostädernas sociala innehåll. Vi föreslår imotion nr 46 en ny form av kreditgivning till kommuner som söker lån förtomlrältsupplåtelse -den innebär också en besparing i statens budget. Avsiktenmed värt förslag är att - när nu regering och en borgerlig utskottsmajoritelavser att flytta tomträttskrediterna från staten till kredilmarknaden - ge ettlånealternativ som i stort motsvarar de syften som de nuvarande lånen har. Detenda alternativ som då är praktiskt gångbart är prioriterade lån viabostadsinstituten. Den låneformen ger kommunerna garantier för att medel finnsnär förvärv av mark för tomträttsupplåtelse blir aktuellt. Även de nuvarandetomträtlslånen har karaktär av prioriterade lån. Det är således ingenprincipiell skillnad när vi nu föreslår en motsvarande prioritering i ett nyttlånesystem. Vi har närmare utvecklat dessa tankegångar såväl i enmotion som i reservation nr I till civilutskotlets betänkande nr 3. och jagyrkar bifall till den reservationen. En händelse i civilulskottet vid behandlingen av dettaregeringsförslag kan säkert ha sill intresse att nämna. Moderatasamlingspartiet, detta parti som aldrig försummar att yvigt och spänstigt talaom sin egen förträfflighet och rättrådighet, har i den här frågan spelat påtrolöshetens alla strängar. Först ett instämmande i den socialdemokratiskamotionen, som då fick majoritet i utskottet. Sedan i självaste justeringsögonblicket-vidsittande bord-lämpar man sin tidigare ståndpunkt över bord och ställer in sig idet borgerliga ledet. Jag klandrar inte civilutskottets moderater, och visocialdemokrater känner oss inte nämnvärt övergivna, men det är en episod sombjärt bryter mot invanda hedersregler i det politiska arbetet i . Införandet av temporära hyresrabatter har visocialdemokrater föreslagit i en annan motion. Dessa hyresrabatter har ett endasyfte, nämligen att pressa de alltför höga hyresnivåerna och ge vanligainkomsttagare ökad möjlighet alt efterfråga en modern bostad. Enligt förslagetskall en maximal rabaltering kunna utgå första året med , andra året med40 kr. och tredje året med . Villkoret för att lånen skall utgå är enskärpning av Nr 29 kostnadskontrollen, en åtgärd somvi socialdemokrater har föreslagit under den "''e riksdagarna. ISnovember 1981 Svensk bostadspolitik befinner sigi en allt brantare utförslöpa. det ytterst nödvändigt att hejda den pågående marknadsanpassningen av Tomträttsiån och bostadsförsörjningen, som har fått till följd ett alltmer sjunkande bostads- derliållslån byggande och en oroväckandefortsatt nedrustning av byggnadsindustrin. Regeringenhar lyckats med det nästan otroliga - att komma på kant med praktiskt tagetalla intressegrupper på bostadsmarknaden. Det må gälla företagare, fackförbund,bostadsförelag och hyresgäster. Oavsett övriga intressemotsättningar mellan dessagrupper är man överens om att något måste göras - åtminstone så mycket attbyggandet av bostäder äter ter sig meningsfullt. Delta är bakgrunden till delsocialdemokratiska motionskravel på temporära hyresrabatter. Detta motionskrav har den borgerliga utskottsinajoritetengått emot. Där är man fullt nöjd med det lilla som sker. Med ett sådantfilosofiskt betraktelsesätt är det förstås inte möjligt att få fart på Sverige.Det är inte heller möjligt att bygga ur krisen. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 2. Så till underhållslånen. Lån till underhållskostnader harutgått under åren 1979.1980 och 1981, Varför inte 1982? Regeringen har intelyckats få fram ett förslag, varken ett förslag om underhållslån enligtutredningsförslaget om underhållsfonder eller något annat. Grundmeningen harhela tiden varit, även när vi förlängde lånen att också gälla 1981, attregeringen skulle ha framme ett förslag som avlöste underhållslånen. Men någotsådant förslag finns inte, och därför är det ganska rimligt att tarkonsekvenserna och ser till att underhållslån, så som de är utformade i delsocialdemokratiska förslaget, kan utgå också . Hyresförhandlingarna ger en mycket splittrad bild.Endast en mindre del av uppgörelserna är klara. Ett trettiotal strandningarligger för avgörande hos hyresmarknadskommittén. Det är en mycket hög siffra. Bortsett från storstäderna är läget i fråga om outhyrdalägenheter besvärligare . Del är främst de unga som inte har råd attbo kvar i sina bostäder. Många av dem har berövats sina arbeten eller intekunnat få något arbete i dagens , Genom att säga nej till de nu aktuella underhållslånen ochi vetskapen om att lånen skall återbetalas- det är ju inte fråga om någrasubventioner, som en del tycks tro också här i - stängerstatsmakterna förutsättningarna för en bred förhandlingsuppgörelse inomhyressektorn. Syftet med lånen är också att dämpa de stora hyreskrav somhar ställts inför årets uppgörelser. På ett eller annat sätt måste ändåsamhället ställa upp för att medverka i en lånefinansiering av underhållet ihyresbostäderna. Att regeringen lever ett liv i behaglig avskildhet frånden allt bistrare verkligheten är ett ur bostadssynpunkt beklagligt faktum somvi inte kan göra mycket åt. Men att vända hyresgästerna ryggen är kanske intedet bästa sättet att skapa trovärdighet åt politikerjobbet. Vårtförslag är att behålla underhållslånen också , men med hänsyntill det statsfinansiella läget innebär förslaget också att lån skall kunna Nr 29 utgåmed högst per kvadratmeter lägenhetsyta och år. Jagupprepar min fråga: Finns det någon borgerligt sinnad riksdagsleda- ,0 povemb-r19S1 mot somvill ställa upp för hyresgästerna? Del är fråga om lån som skall återbetalas- tidigare beviljade underhållslån .har redan börjat betalas To ntr/iii1° 1 n-I tillbaka till staten. Jag yrkardärmed bifall till reservation nr 3. Slutligen, herr talman, har vi ett förslag i samband medde temporära hyresrabatterna. Vi planerar för en statlig uthyrningsgaranti somskall gälla för statligt belånade bostäder med hyres- och bostadsrätt iflerfamiljshus. De skall löpa parallellt med hyresrabatteringen med en garantigällande från färdigställandet. Därmed har jag gått igenom våra reservationer, och jag beralt få yrka bifall till samtliga. 98 (): Jag avser att i det här inlägget berörapunkten 3.1.7 i utskottets betänkande. De övriga punkterna i belänkandet kommersenare i debatten att kommenteras av , I motion nr 10 har vi moderater väckt förslag om en radbesparingar inom kommundepartementets verksamhetsområde. Exempelvis kan enligtvår uppfattning 1 milj, kr. sparas genom decentralisering till vägförvallingenav vissa arbetsuppgifter. Beslut om uppsättande av vägskyltar och bidrag tillenskilda vägar behöver naturligtvis inte fallas av länsstyrelse. Dessa ärendenborde utan särskilda kostnader kunna skötas av vägmyndigheterna. Vidare bör SPK;s och SCB;s statistik samordnas.Priskontorens huvuduppgift skall vara av prisövervakande karaktär. Häravföljer alt prisregle-ringsverksamhelen kraftigt bör begränsas eller upphöra. Pädet sättet kan 10 milj, kr. Enligt vår uppfattning bör de årliga länsrapporterna somnu belastar länssyrelsernas lönekostnader upphöra. Underlag för planering kanutan olägenhet arbetas fram vid de tillfällen då behov föreligger att revideraredan nu tillängliga data. På detta sätt skulle 5 milj. kr. Vi föreslår vidare att man minskar denkungörelseannonsering som betecknas som stödjande och som inte är reglerad ilag. Även i detta fall blir inbesparingen 5 milj. kr. Utskottets motiveringar för att avslå våra förslag ärmagra. Det sägs exempelvis att för flera av förslagen gäller alt de är föremålför överväganden i olika sammanhang. Med sådana diffusa uttryckssätt torde mankunna avstyrka i stort sett alla förslag som väcks i denna kammare. Ett annat av våra förslag rör den regionalahemkonsulentverksamheten. Eftersom kommunerna har byggt ut en konsumentservice, borde samtliga regionala hemkonsulenttjänster kunna dras in. Det skulle pä sikt innebära en besparing på 4 milj. kr. Vad gäller detta och andra förslag framhåller utskottet bl. a.: "Gemensamt för de förslag som läggs fram i motionen är att de torde '"- Nr 29 förutsätta personalminskningar föratt besparingen skall uppnås. Med den avseende på gällande lagar ochavtal inom området torde det dock knappast ''''"'' möjligt att så snabbtminska personalen att någon betydande besparing _ uppstår under /82." Vi instämmer helt i denna bedöm- Fomtruttslån och "'"§ iindcrliållslån Våra förslag omfattar sammanlagt 56milj, kr. Som framgår av utskotts- betänkandetoch vår partimotion med anledning av propositionen om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m, m,, avser denna besparing helt budgetår och alt mindre än halvabeloppet kan bokföras , Som sagt - del är kanske intefråga om någon betydande besparing för innevarande budgetår. Men det innebärinte att besparingen inte är viktig och betydande, del blir den budgetåret1982/83. Enligt vår uppfattning kan indragningen av personal ivissa fall genomföras på det sättet att innehavarna av tjänsterna utanuppsägning överförs till andra arbetsuppgifter. Som framgår av näringsutskottetsyttrande till civilutskottet vad gäller hemkonsulenterna har så redan skett iett fall. En förändring av detta slag förutsätter förhandlingar. Eftersom detvid ett beslut i enlighet med motionens krav är angeläget att fåklarhet i framtida arbetsförhållanden, kan man räkna med en stor beredvillighethos arbetst-garparten att medverka till att dessa förhandlingar kan genomförassnabbi och till alt lämpliga lösningar kan åstadkommas. Detta styrkeruppfattningen all besparingseffekter bör kunna uppnås även under innevarandebudgetår. Jag vill slutligen beröra vårt förslag vadgäller reglerna för beräkning av pensionsgrundande inkomst. Dessa regler ärbåde detaljerade och komplicerade. Detta har medfört att vissa lokala skattemyndighetertvingats anställa tjänstemän enbart för att kunna hantera beräkningssystemet.Vi menar att beräkningarna bör förenklas så att pensionsgrundande inkomstfastställs till samma belopp som den skattskyldige påförs i taxerad inkomst urtjänst, rörelse eller jordbruksfastighet. AP-fonden ersätter länsstyrelsernaoch de lokala skattemyndigheterna för deras arbete med beräkningarna avpensionsgrundande inkomst. Ett förenklat beräkningssätt torde leda tillväsentligt minskade ersättningskrav. Utskottet framhåller vad gäller denna fråga att eftersomersättning utgår från AP-fonden uppnås ingen reducering av myndighetsanslagetgenom föreslagna förenklingar. Detta är i och för sig helt korrekt. Däremotuppnås naturligtvis en rent samhällsekonomisk vinst - vilket är nog såbetydelsefullt. Enligt moderata samlingspartiets uppfattningbör regeringen vidta erforderliga åtgärder för att de i motionen framfördabesparingsförslagen genomförs, och jag ber därför att fä yrka bifall tillreservation nr 5 samt i övrigt bifall till utskottets hemställan. 99 (vpk): Vad jag kommer att säga i milt anförande blir med 106 nödvändighet delvis en upprepningav vad jag sade i en där jag hade ställt frågor beträffande hyrorna. Dennaupprepning beror på att situationen tyvärr inte har förändrats. Missnöjet och oron bland landets hyresgäster är troligenstörre än . Mot bakgrund av de kraftiga prisstegringarna påbl. a. maten, av ständigt återkommande hyreshöjningar, av reallöneförsämringaroch minskad köpkraft säger allt flera hyresgäster ifrån: får det vara nog! Allt större grupper av hyresgäster-löntagare protesterarmot regeringens ekonomiska politik och kräver en omfördelning avbostadssubventionerna från ägarsektorn till de allmännyttiga hyreshusen. Mankräver ett slut på orättvisorna, att hyreshöjningarna skall stoppas och attboendekostnaderna skall pressas ned till en socialt acceptabel nivå. Varjehyreshöjning är en lönesänkning. Det är inte förvånande all många hyresgäster-i avvaktan på en annan bostadspolitik och konkreta åtgärder från statsmakterna- nu överväger att vägra betala ytterligare hyreshöjningar. Politiska strejker, husockupalioner, blockader,hyresmaskningar och hyre.sstrejker kan bli resultatet av en fortsalt vägranfrån en borgerlig regering och riksdagsmajoritel att vidta åtgärder för attundvika stora hyreshöjningar och underlätta möjligheten förtiotusentals ungdomar att få en egen bostad. Det är inte heller förvånande att man i fleraallmännyttiga bostadsföretags styrelser på allvar börjat diskutera om man skallmeddela staten all man inte anser det vare sig socialt eller politiskt möjligtatt begära nya stora hyreshöjningar av sina hyresgäster. Förslag om att begärauppskov med betalning av amortering och räntor på bostadslånen, liksomframställningar till landsting och kommuner, hör till åtgärder som nudiskuteras i de bostadsförelag som ligger sämst till. Lite i komnninerna. i bostadsområden ochhyresgästföreningar, på arbetsplatser och i fackföreningar, genomnamninsamlingar och uppvaktningar, på möten och debatter, väcks konkretaförslag och ställs krav på stat, landsting och kommuner om olika åtgärder. a, på kommuner och landsting att i avvaktan på åtgärder frånregering och riksdag gå in med direkta stödåtgärder till sina bostadsföretag,till sina hyresgäster. Kraven till kommunerna gäller bl. a, direkta bidrag försociala och allmänna merkostnader, för olika miljöförbättringsåtgärder och förunderhäll av fastigheterna. För att man skall undvika hyreshöjningar ställs del till landsting och kommuner även krav på tillfälliga lånoch bidrag, på tillskott till grundkapital och på stopp för de nyataxehöjningar som drabbar vanliga hushåll. herr talman, allt vanligare att kräva avkommunerna och de kommunala bostadsföretagens ledningar att också de skallagera och ställa krav pä statsmakterna om ett siirskilt riktat stöd till deallmännyttiga bostadsföretagen. Stödet bör enligt tlcssa förslag utgöras avränle- och amorleringsfria län samt fortsatta underhålls- och hyresförlustlån. Andraförslag till åtgärder som framställs i den bostadspolitiska debatten Tonilrältslån och underhållslån, ni. Nr prisstopp och prissänkningar påbyggnadsmaterial och slopad moms på , , byggandet,vidare att bostadslånen till allmännyttan skall undantas frän årlig ,,, " , ,,,.,, upptrappning av räntenivån, attextraavtrappningen av räntesubventionerna 18november 1981 ty i >" & J integenomförs samt att skatten slopas pä olja lör bostadsuppvärmning. T- , , En gemensam nämnare för de flestaförslag och krav som ställs i den underhållslån, III.