prot · G50933 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad säger till alla de kvinnor ihandeln, vilkas arbetsuppgifter hade varit i farozonen, om omsättningen gåttner till följd av en oförändrad moms? En butik som måste avskeda någon tillföljd av lägre omsättning är naturligtvis inte särskilt lätt att övertala attta emot någon beredskapsarbetare i stället. Tanken att man i stället skulleanvända pengarna till arbetsmarknadspolitiska insatser har sina klarabegränsningar. Den omröstningen är nu över, och det är inte stor mening atttala mer om den kanske, men det kan ju ge någon lärdom för framtiden. Familjepolitiken skall ju behandlas här ikammaren, varför jag inte skall gå närmare in på den. Men det är alldeles klartatt från jämställdhetssynpunkter har familjepolitikens utformning en mycketcentral ställning. Vi kan beklaga att ekonomin har utvecklats så attbarndaghemsutbyggnaden inte kan ske på det sätt som var tänkt. Men jag tyckeratt det i rättvisans namn skall sägas att utbyggnaden av barnomsorgen aldrighar varit så snabb som under den senare delen av 1970-taIet. fanns det75 000 daghemsplatser och 25 000 platser i frifidshem. beräknas detfinnas 143 000 platser i daghem och 56 000 i fritidshem. En mycket kraftigökning har alltså skett , då det har varit enicke-socialistisk regering. När det gäller deltiden, som ett pargånger har frågat om och som hon också har tagit upp i sin interpellation, ärdet ju så att det framför allt är där som sysselsättningen har ökat under1970-taIet för kvinnornas del. De deltidsarbetande har framför allt rekryteratsfrån de grupper som tidigare uppvisat låg förvärvsfrekvens, dvs. småbarnsmödraroch de äldre kvinnorna. Andelen kvinnor som heltidsarbetar har aldrig någonsinvarit så stor som . Största andelen av ökningen ligger dessutom på den långadeltiden. Det innebär att man där har fullständiga sociala förmåner - desammasom för heltidsarbetande. Men i ett samhälle där de traditionella attitydernafortfarande gör att kvinnorna har huvudansvaret för hem och familj kan man säga att alternativetför väldigt många av de deltidsarbetande kvinnorna inte är ettheltidsjobb utan inget jobb och ingen inkomst alls. Självfallet finns det också problem med den härutvecklingen. I familjer där kvinnan arbetar deltid och mannen heltid är riskennaturligtvis stor att den rådande ojämna fördelningen av ansvaret för hem ochfamilj befästs och att incitamenten att kräva förändringar minskar. Det kan förmånga komma att te sig som en naturlig tingens ordning att kvinnor skalldeltidsarbeta. Det är därför en sak som man måste vara uppmärksampå. har åtskilliga åtgärder vidtagits och kampanjer genomförtsför att informera kvinnorna om möjligheterna att, om de så önskar, öka på sindelfid. Jag håller alltså med om att det finns risk för att ettutbrett deUidsarbete som nästan enbart utförs av kvinnor kan konservera detraditionella könsrollsmönstren och därmed motverka jämställdheten. Man fårdock inte glömma bort att alternafivet till deltidsarbete för väldigt mångakvinnor är inget arbete alls, I det perspektivet är det självklart attdeltidsarbete trots allt är ett oerhört framsteg när det gällerjämstställdheten mellan kvinnor och män. Vad vi skall ägna oss åt är enopinionsbildning, där också män utnyttjar sina möjligheter att jobba deltid. Vimåste öka på efterfrågan på arbetskraft över huvud taget, så att fler kvinnoroch män får träda ut på arbetsmarknaden. Om jämställdheten på arbetsmarknaden 74MARIE-ANN (vpk); Det var inte vpk:s ekonomiska politik som jagkritiserade utan regeringens. Och jag tycker att när det gäller arbetslöshetenbörjar det hela nu alltmer likna linje 2 i folkomröstningen om kärnkraft -gärna en minskning, men först en rejäl ökning. Det är ju vad som håller på atthända . talar man om att det kommer att bli en nedgång. Vänta bara,så kommer sysselsättningen att öka, bara våra åtgärder får verka ett tag. När det gäller beslutet om momssänkningen menar vi nog attvårt förslag var det bästa förslaget. Det gällde inte enbartarbetsmarknadspolifiska insatser utan också insatser som skulle ge ett ökatekonomiskt utrymme för människor - precis som momssänkningen var avsedd attgöra. Detta skulle alltså framför allt gynna dem som har det sämst ställt,eftersom vi ville liålla nere matpriserna och hyrorna som för många familjer ärde tyngsta posterna. Vi anser att vi stödde det näst bästa förslaget i andrahand, nämligen höjningen av barnbidraget, vilket bl. a. gynnar de grupper jaghär nämnt. När det gäller utbyggnaden av daghemmen håller jag med omatt det har hänt litet grand på detta område , och dettaanser jag beror på det hårda tryck som regeringen upplevt framför allt frånkvinnorna, och det beror inte på vilken sorts regering det har varit. Jag troratt det hade varit precis samma utveckling, oavsett vilken regering vi haft,socialdemokratisk eller borgerlig. Möjligen hade kanske socialdemokraternabyggt ut barnomsorgen något mer, men det är svårt att säga. Jag fick äntligen ett svar av arbetsmarknadsministern närdet gäller deltiden. Jag tycker att vi är överens i princip om att deltid kanmotverka Om jämställdheten på arbetsmarknaden jämställdhet,om den utförs enbart av kvinnor. Jag tycker inte att rätta sättet är att förmåmännen att arbeta deltid, utan jag anser att man tvärtom borde fundera igen påen allmän arbetstidsförkortning som skulle gälla både kvinnor och män och somskulle ge både kvinnor och män - och framför allt kvinnorna - möjlighet istörre utsträckning till egen försörjning. Jag beklagar då att det tydligennästan bara är vårt parti och i någon mån Socialdemokratiska kvinnoförbundetsom håller denna fråga levande. Regeringen och de borgerliga partierna tycks hagett upp i vad gäller 6-timmarsdagen. Jag beklagar delta, ty jag tror att ensådan reform redan nu bör planeras, så att den kan genomföras under slutet av1980-talet och . Vi har berört frågor som gäller denekonomiska politiken, arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken,familjepolitiken och diverse juridiska frågor. drar enparallell till folkomröstningen om kärnkraft. Vi kanske skall föra in ettenergipolifiskt avsnitt i debatten. Detta visar bara att jämställdheten spänneröver hela samhället, alla s, k. politikområden. Med det svar jag har gett ochde kompletteringar jag har gjort har jag velat hålla mig i huvudsak till detsom rör jämställdhet på arbetsmarknaden. Men det är avgjort så att jämställdhetmellan kvinnor och män, om vi någonsin når fram till ett samhälle där det kansägas råda, också måste innebära att vi förändrar regier och attityder på ettstort antal andra områden. Avgörande för jämställdheten på arbetsmarknaden är om vihar en ekonomi i balans, sysselsättningen ökar och vi kan hålla fast vidprincipen om den fulla sysselsättningen. Det är klart alt det med vetskap om deproblem som f. n. finns ter sig nästan oanständigt, höll jag på att säga, attöver huvud taget diskutera generell arbetstidsförkortning. Men jag har någongång sagt att just när det är som mörkast behöver man visionerna, och jag villdärför gärna bidra till att hålla visionen om en 6-timmars arbetsdag vid liv.Men jag vill bidra till realismen i debatten i så måtto att jag klartuttalar att någon generell arbetstidsförkortning inte ärmöjlig alt genomföra. Detta hindrar inte att en fortsatt anpassning avarbetstiden och arbetsdagens längd efter individuella önskemål är ytterligtangelägen. Det finns ökade möjligheter för småbarnsföräldrar att anpassa sinarbetstid. Jag har sagt att vi bör propagera för att fler småbarnsfäderutnyttjar denna möjlighet. Vidare finns möjlighet för äldre tilldeltidspension, och man bör så långt som möjligt öppna möjligheterna att på individnivålåta anställda anpassa sin arbetstid efter de förhållanden man har att tahänsyn till. Men en generell arbetstidsförkortning skulle ju innebäraett stort bortfall i produktionen, och lägre produktion i näringslivetframtvingar naturligtvis skattehöjningar i både den kommunala och den statligasektorn. Vi skulle alltså också där få sämre möjligheter att upprätthållasysselsättningen. De omedelbara effekterna av en arbetstidsförkortning som intehar sin motsvarighet i en produktions- och produktivitetstillväxt skulle alltsåäventyra sysselsättningen och ta bort möjligheterna för fler kvinnor att träda Det är i det perspekfivet som man skall se också diskussionenom sex timmars arbetsdag. Men i den meningen att var och en skall få reglerasin egen arbetstid och sin egen balans mellan arbetsdagens längd och andraplikter i samhället och för familjen vill jag gärna medverka till en fortsattdebatt i de här frågorna. 76 (vpk): För att först ta upp det sist sagda vill jagsäga att en arbetstidsförkortning ju också skulle innebära en förlängning avarbetsfiden för alla dem som är deltidsanställda per dag.Tyvärr tycker jag inte att man hör det sägas så ofta. Slutligen håller jag med om att den här frågan spänneröver hela fältet. Det är nästan omöjligt att inte komma in på sociala frågor,utbildning, arbetsmarknad osv. när man diskuterar jämställdhet. Det är klart att jag kunde ha ställt min interpellationtill , men jag tyckte att det skulle bli intressant att få höravad sakministrarna anser. Vi har dessutom inte på ett tag haft tillfälle attdiskutera jämställdheten i samband med något direkt ärende i . Därförtycker jag att den här debatten ändå varit intressant, för vi har fått upp enhel del frågor. Att vi inte är överens - vi är knappast överens i någon avfrågorna - är helt klart, men jag vill ändå tacka för beskeden om de få menändå konkreta åtgärder som jag fick i det andra anförandet. Om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på interpellation 1981/82:60 om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket iForsmark 77Arbetsmarknadsministern : Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att mildra verkningarnaav nedtrappningen av byggnadsverksamheten i Forsmark. Han har också frågat omjag vill medverka till att extra statliga medel anslås till vissa projekt ochom jag är beredd all tillsätta en departemental arbetsgrupp för att samordna destatliga insatserna vid avvecklingen av kraftverksbygget. Byggarbetsplatsen i är en av de största i landet.Det kommer att behövas omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder för attunderlätta omställningen när arbetena är klara. F. n. sysselsätter arbetena ca1 400 byggnadsarbetare. Neddragningen börjar i liten skala under vintern 1982och beräknas få större omfattning . Totalt skall sysselsättningenminskas med 650 personer , och ytterligare minskningar planerasske . har antagit ett förslagtill åtgärdsprogram som främst innehåller intensifierade förmedlingsinsatseroch utökad arbetsmarknadsutbildning i norra . Möjligheterna alttidigarelägga ett antal byggprojekt berörs också i åtgärdspro- Om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark grammet,som behandlas av . har - alltså i fredags- tillställt regeringen en skrivelse med förslag till åtgärder. a. till länsarbetsnämndens förslag till åtgärdsprogram ochförordar därutöver vissa regionala näringspoltiska åtgärder m. m. Sistnämndafrågor handläggs i regeringen av industriministern. Byggarbetsplatsen är så stor att det inte är realistisktatt räkna med att alla skall kunna placeras i nytt arbete just i Forsmark ellerdess omedelbara närhet. De som har möjlighet att ta arbete på annan ort behöverdärför allt stöd de kan få av arbetsförmedlingen. De som är lokalt bundna - ochdet är en stor andel - måste i allmänhet vara beredda att byta yrke. Det ärdärför glädjande att ganska många har förklarat sig önska gå igenom enarbetsmarknadsutbildning för att lättare kunna få arbete i hemorten, I den månsom problemen kan lösas med arbetsmarknadsutbildning kommer erforderligaresurser såvitt jag bedömer att kunna avdelas för det. Det ankommer pålänsarbetsnämnden och att på lämpligt sätt anpassakursutbudet för den aktuella situationen, I den mån det behövs ytterligare sysselsättningsskapandeåtgärder för att under en övergångstid underlätta omställningen för de berördaså är det enligt min mening främst under nästa vinterhalvår. Jag är inte bereddatt nu ta ställning till behovet av särskilda åtgärder av detta slag undernästa budgetår. Flera av de investeringsprojekt som nämner i sininterpellation är av sådan art att de måste behandlas i särskild ordning avresp, myndigheter samt av olika departement inom . Jag är inteberedd att nu ta ställning till hur dessa olika ärenden skall handläggas. 78NILS (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min interpellation, även om det i sak inte innehöll någonting av värde. Detär blott ett konstaterande av de förväntade problemen, utan löften om någraåtgärder. Arbetsmarknadsministern står lika tomhänt som han gjorde vidForsmarksdagen i . Jag känner mig faktiskt väldigtbesviken över det svar som har lämnats. Under lång fid har ju ändå diskuterats de problem somkommer att uppstå när verksamheten vid kärnkraftsbygget i Forsmark upphör.Sammanlagt är det ungefär 1 500 personer - byggnadsarbetare och tjänstemän -som kommer att friställas . Avvecklingen börjar redan under nästaår då 700 man avskedas. följer ytterligare 450, och åren 1984-1985avskedas de återstående 350. Det är sålunda angeläget att åtgärder vidtas, såatt de som slutar i Forsmark kan erbjudas annat arbete. Som framgår av min interpellation är den största delen avarbetsstyrkan hemmahörande i och övriga Nordupplandskommuner. De harpå grund av ålder, villaboende och familjeförhållanden svårt att flytta ifrånregionen. I rådande arbetsmarknadsläge är det också svårt att erhålla arbetenpå andra platser. Många är dock villiga att genomgå arbetsmark- nadsutbildning,men utsikterna till andra sysselsättningar är inte särskilt stora. Resurser förarbetsmarknadsutbildning kommer att kunna avdelas, om jag läserinterpellationssvaret välvilligt. Det är glädjande, säger statsrådet i svaret, att ganskamånga vill gå igenom sådan utbildning för att lättare kunna få arbete påhemorten. Men vilka arbeten tänker han då på? Inom basnäringarna malmen, ståletoch skogen finns, såvitt jag vet, inte några nya arbetstillfällen, och äveninom andra näringsgrenar är lediga platser sällsynta. I min interpellation har jag dock nämnt en rad förslagtill åtgärder som på längre eller kortare sikt skulle kunna ge arbete åtbyggnadsarbetare. Det bästa vore att få mer varaktiga sysselsättningar, t. ex.uppförande av lager för låg- och medelaktivt avfall eller en hetvattenledningfrån Forsmark fill . Dessa projekt, om de nu kommer till stånd, kandock inte vara klara att påbörjas när den första stora friställningeni Forsmark inleds. Arbetsmarknadsministern kan kanske upplysa om när besked omlokaliseringen av avfallslagrel väntas föreligga. Det behövs alltså snabbare insatser för att överbryggasysselsättningssvackan som börjar . I interpellationen haruppräknats en rad byggnadsprojekt som med kort varsel kan igångsättas, t. ex.byggandet av kvinnokliniken vid i , vårdcentral ochsjukhem i samt industrilokaler. Temporärt borde Nordupplandskommunerna placeras istödområde 4 för att få statligt stöd till uppförande av kommunalaindustrilokaler. Detta har också föreslagits av . Jag vet attintresse finns från olika företag att starta viss verksamhet, men då får intelokalhyran vara avskräckande hög. När det gäller industrihus i , somlänsstyrelsen tillstyrkte, borde enligt de regler som gällerregionalpolitiskt stöd kunna utgå. I interpellationssvaret berörs inte dennanya möjlighet, varför jag får fråga hur han bedömer utsikternaatt erhålla sådant stöd. Jag vill erinra statsrådet om 13 a § i förordningen om regionalpolitiskt stöd, enligt vilken stöd till uppförande avindustrilokaler kan utgå utan hinder av stödområdesindelningen. Det utgår bl,a, till orter i Bergslagen som särskilt hårt har drabbats avstrukturomvandlingen i stålindustri och gruvnäring. och Dannemorauppfyller mer än väl dessa villkor, då arbetsstyrkan vid både bruket och gruvande har reducerats med flera hundra man. Ytterligare friställningarär också aktuella. Jag frågar alltså statsrådet om han är beredd att stödjadenna framställning om regionalpolitiskt stöd för uppförande av ett industrihusi . har för regeringen presenterat ettomfattande åtgärdsprogram, som bl. a. upptar serviceföretag tillForsmarksverket och utnyttjande av spillvärmen där. a. har nämntsfiskodling och växthus när det gäller tillvaratagande av spillvärmen. De årligarevisionerna vid beräknas ge arbetstillfällen åt entreprenörer,och det gäller ca 300 personer utöver den fasta underhållspersonalen. När allatre blocken kommer i drift omfattar revisionen om fem sexmånader. Om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark Om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark I informationssyfte anordnades enföretagardag i Forsmark, till vilken hade inbjudits de företag i regionen somförväntas ha intresse av sådana arbeten. Det var ett utmärkt initiativ avlänsstyrelsen, tycker jag. Även länsarbetsnämnden har lagt ned ett omfattande arbeteinför nedtrappningen i Forsmark. Man framhåller dock att länet måste tillförasresurser för att man med regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatserskall kunna möta den kommande avvecklingen av byggpersonal. Jag hade väl väntatatt arbetsmarknadsministern skulle ha visat ett större intresse av att hjälpatill och inte bara hänvisat till de vanliga, traditionella åtgärderna. Uppsalalän har ju i sammanhanget fått ytterst knappa resurser till sitt förfogande,och de är helt otillräckliga för de åtgärder det här är fråga om. undersökning visar att avbyggpersonalen som är bosatt i kommun har bott där mer än tio år.Motsvarande siffror är för och för Älvkarleby.Flyttningsbenägenheten är därför låg. Liksom i landet i övrigt har bådebostadsbyggandet och annat byggande minskat. Det finns dock ett antalbyggnadsprojekt som kan tidigareläggas och erbjuda arbetslösa sysselsättning.Vägprojekt finns också, som om de kom till stånd kunde underlätta pendlingsmöjligheterna,om det skulle uppstå arbetstillfällen på andra orter. har alltså i sitt beredskapsprogram ettstort antal projekt, som kan aktualiseras efter behov. För att genomföra dessakrävs ett betydande tillskott av beredskapsmedel. Jag hade hoppats attstatsrådet skulle ha något att erbjuda i det avseendet. Det måste vara bättreän arbetslöshetsunderstöd och omskolning, som också kostar pengar. Förhöjdabidrag för tidigareläggning av beredskapsarbeten vore väl använda pengar i sammanhanget.Här kan göra en insats, som skulle uppskattas av alla berörda.Avvecklingen i Forsmark är av så stor omfattning, att det krävs extraordinärainsatser för att mildra de sociala konsekvenserna av neddragningen. Staten harhär ett ansvar, som statsrådet nu har chansen att visa i handling. Det föreligger en rad förslag till åtgärder för att skapanya arbeten. Utöver de redan nämnda vill jag påminna arbetsmarknads- ochenergiministern om oljelagret i . Från kommunen och länsmyndighetenhar begärts en omprövning av den frågan. Ärendet avskrevs genom ett misstag avfolkpartiregeringen - ett misstag som nu har möjlighet atträtta till. Utsprängningen av oljelagret skulle underlätta och förbilliga enupprustning av själva hamnanläggningen och iordningställandet av industriområdeti . Det behövs statligt stöd för flera av de föreslagnaåtgärderna. Det krävs en samordning av statliga, kommunala och regionalainsatser. För den skull hade jag i min interpellation föreslagit tillsättandetav en arbetsgrupp inom . Jag tror att det behövs för att manpå ett smidigt sätt skall klara de nödvändiga kontakterna mellan statligamyndigheter och länsmyndigheter för att åstadkomma en samlad lösning. Avsvaret verkar det som om del vore vattentäta skott mellan departementen ochmellan olika statliga myndigheter.Det ena ärendet bereds här, det andra där. Det har jag inget med att göra,verkar det som om arbetsmarknadsministern menar. Jag tycker nog attarbetsmarknadsministern borde ha det övergripande ansvaret för att någothänder. En jättelik satsning har gjorts i Forsmark för att tryggavår energiförsörjning. När arbetena där nu snart är färdigställda ochhundratals människor blir utan arbete, är det regeringens skyldighet att vidtanödvändiga åtgärder. Jag är ledsen att behöva säga att svaret på mininterpellation inte anvisar någon som helst lösning på dessa problem. Det ärhög tid, herr arbetsmarknadsminister, att handla. Vi får inte slå handfallnaoch kraftlösa när byggnadsarbetarna i Forsmark, som har gjort en berömvärdarbetsinsats, står utan jobb. De har fått upplevamånga besvikelser i form av förhalningar, s. k. malpåsar och brist på besked.De är värda en ordentlig behandling och möjligheter till andra sysselsättningarnär är färdigbyggt. Om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark är inte nöjd medinterpellationssvaret. Jag vet inte riktigt vilka krav han har på hur saker ochting skall handläggas i . Sanningen är ju att framställningenfrån statsförvaltningens regionala del, nämligen i län,ännu inte har nått departementet. Beslutet fattades , och jag vet inteom menar att vi skulle ha satt alla på att ochsöndagen arbeta fram ett ställningstagande till framställningen, så att jaghade kunnat redovisa det här . Fullt så snabbt kanske vi inte arbetar,även om vi jobbar snabbt, men framförallt är frågorna av den karaktären att debehöver beredas vidare, såvitt jag nu har fått ett riktigt referat av denframställning som är på väg. Att de frågor som tas upp av och också avNils är komplicerade framgår av de exempel nämner. Ettexempel är Forsmarkstunneln, Självfallet är den, om man bara ser saken frånbyggarbetsmarknadspolitiska utgångspunkter, ett tacknämligt projekt, men den ärtrots allt i första hand motiverad av industripolitiska skäl. Såvitt jag vethar inte eget parti, socialdemokraterna, tagit ställning tillhuruvida vi skall ha tunneln eller ej. Vi måste alltså avvakta ställningstagandenai den här frågan, innan vi över huvud taget kan basera någon planering när detgäller ersättningsjobb till Forsmarksarbetarna på den. Ett annat exempel är i ,Förhandlingar pågår fortfarande mellan regeringen och läns landsting omöverlåtelse av . När de förhandlingarna har gett resultat,blir det möjligt att ta upp frågan om en ny kvinnoklinik, och vi hoppas att dendå skall få en snabb lösning. Men ett sådant bygge kan tidigast komma i gång ibörjan av 1983, och därav följer också att det inte, hur gärna man än skulleönska, är möjligt att räkna med detta som ett projekt för dem som måste gå frånForsmark och , Frågan omett industrihus i är under beredning, och jag kan Om byggnadsverksamheten vid kärnkraftverket i Forsmark bara sägaatt vi är väl medvetna om innebörden i det uttalande som läste uppoch de möjligheter som detta ger. De arbetsmarknadspolitiska insatserna måste naturligtvis,som jag har sagt i mitt svar, komma till användning. Det är inte ett uttryckför någon passivitet, utan tvärtom en aktiv åtgärd för att komma de berördamänniskorna till hjälp. Det var i det perspektivet jag uttryckte tillfredsställelsemed att så många var inställda på att genomgå arbetsmarknadsutbildning. Detger dem möjlighet att välja friare mellan de tillgängliga arbetsuppgifterna.Jag skall inte i detta svar upprepa vad regeringen gjort för att ökaefterfrågan på arbetskraft över huvud taget. Men för Norduppland liksom förandra regioner i landet är det naturligtvis en grundläggande förutsättning förall diskussion om lösningar på kriser att vi i botten har en balanserad ekonomioch en ökad efterfrågan på arbetskraft. Då säger att det är tveksamt omarbetsmarknadsutbildningen finns. Låt mig då citera ur länsarbetsnämndens iUppsala län åtgärdsprogram inför avvecklingen av byggpersonal i Forsmark, därman säger så här under rubriken ; "Så långt som möjligt kommer nämnden att erbjudautbildningsinsatser som leder till arbete i länet. Vid AMU-center i ochfilialen i finns ett stort antal utbildningar med olikayrkesinriktningar.