prot · G509105 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:105 1 § Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2218 tillkonstitutions- och kulturutskotten /82:2219 till försvarsutskottet1981/82:2220-2223 till utbildningsutskottet /82:2224 och 2225 tillskatteutskottet /82:2226 till näringsutskottet /82:2227 tilljordbruksutskottet /82:2228 till justitieutskottet /82:2229 tillsocialutskottet /82:2230 och 2231 till skatteutskottet 3 § Föredrogs men bordlades åter betänkande1981/82:23 betänkande 1981/82:16 betänkande1981/82:18 betänkande 1981/82:24 betänkande1981/82:27 betänkande 1981/82:16 4 § Handelspolitisk debatt Talmannen anmälde att handelsministern lämna meddelande i handelspolitiska frågor. Få länder har dragit sådan fördel av frihandeln som . Frihandelnhar varit en avgörande förutsättning för den snabba ekonomiska utvecklingenunder efterkrigstiden och för det svenska näringslivets stora framgångar. Genomden internationella arbetsfördelningen har ett litet land som blivit en betydelsefull handelspartner. Den fortsatta ekonomiska utvecklingen i ärberoende av att exportföretagen har fri tillgång till utlandsmarknader. Det ärdärför mycket oroande att det internationella frihandelssystemet nu står införallvarligare problem än kanske tidigare. Problemen bottnar ytterst i den ekonomiska kris sompräglar flertalet länder. Stora obalanser har uppstått i det internationellabetalningssystemet, främst som en följd av 1970-talets snabbaoljeprisstegringar. Många av de oljeimporterande länderna - industriländersåväl som - har tvingats att ta på sig stora skuldbördor för attmildra effekterna av försämrade bytesbalansförhållanden. Den teknologiskautvecklingen och framväxten av nya konkurrenskraftiga industriländer har ocksåförändrat förutsättningarna för världshandeln på ett sätt som medfört svåraomställningsproblem, OECD-områdets ekonomiska aktivitet är alltjämt låg.Arbetslösheten slår nya tragiska rekord. Den nödvändiga strukturanpassningen iindustriländerna blir allt svårare. Konkurrensen om de krympande marknadernahårdnar. Det är i denna miljö kraven på protektionistiska åtgärder blir alltmeruttalade. exporterar ungefär en fjärdedel avbruttonationalprodukten. Ett annat uttryck för vårt exportberoende är att halvaindustriproduktionen säljs utanför gränser. storautrikeshandelsberoende gör att det är utomordentiigt viktigt attprotektionismen motverkas och att frihandelssystemet försvaras och förbättras.I detta arbete spelar de internationeUa organisationerna en viktig roll. Det finns oroväckande tendenser till att storahandelsnationer genom olika överenskommelser utanför försöker reglera handeln.För små länder som finns inget att vinna pä en sådan utveckling. Vidsidan av det internationella regelverket har små möjligheter att mothandelns stormakter värna om sina intressen. En mer utvecklad internationell arbetsfördelning kan bidratill att bryta den ekonomiska stagnationen. På kan därmedfrihandeln bidra till ökad produktion och sysselsättning. Kortsiktiga problemkan mötas med åtgärder, så att strukturomvandlingen sker i socialt acceptablaformer. Det råder bred uppslutning kring målen för den ekonomiskapolitiken; full sysselsättning, låg inflationstakt, rättvis inkomstfördelning,god tillväxt och regional balans. Regeringens ekonomiska offensiv för attåtervinna samhällsekonomisk balans innebär att vi både skall arbeta och sparaoss ur krisen. Devalveringen och marginalskattereformen är åtgärder som i höggrad främjar dessa mål. har länge svarat för en oproportionerligt stor delav västvärldens samlade bytesbalansunderskott. motsvarade vårt bytesbalansunderskott2,av BNP. För OECD-området totalt var samma relation . Det ärsjälvfallet en svår uppgift att genom ökad export generera ökad tillväxt i denkonkurrensutsatta sektorn. Med regeringens ekonomiska politik har emellertidgrunden lagts för en ekonomisk expansion, som bl. a. syftar till att minskabytesbalansunderskottet. Ansträngningarna att stärka detsvenska näringslivets internationella konkurrenskraft och att återta marknadsandelari världshandeln måste fullföljas. Det finns nu goda förutsättningar för detta,bl. a. tack vare den senaste devalveringen och återhållsamheten i gällandelöneavtal. Företagens vinstläge har dessutom förbättrats, vilket borde göra detmöjligt att sänka relativpriserna. Om företagen utnyttjar devalveringsutrymmetlika mycket som efter förra devalveringen, skulle det leda till att exporten avbearbetade varor kunde öka och den totala exporten . Mot den härangivna bakgrunden måste självfallet den ekonomiska politiken fullföljas. Det finns ett viktigt samband mellan frihandel och en välfungerande marknadsekonomi. Importkonkurrensen bidrar till att göra det svenskanäringslivet mera effektivt. Importen ger konsumenterna ett varierat utbud avvaror till rimliga priser. Konsumenten kan fritt välja mellan svenska ochutländska varor. Utrikeshandeln är således också till fördel för konsumenterna. Frihandelns betydelse för konkurrensen på den svenskamarknaden framhålls i den av regeringen föreslagna konkurrenslagen. Enfungerande marknadsprisbildning och en effektiv inhemsk konkurrens utgörviktiga förutsättningar för att marknadsekonomin skall kunna bidra till ettökat välstånd. är av stor betydelse som hemmamarknad för svenskaföretag. Det gäller särskilt för de små och medelstora företagen. De nordiskaländerna arbetar för att undanröja återstående hinder för handel ochföretagssamarbete. Gemensamma nordiska utredningar har gjorts eller pågår vadavser eventuella hinder i resp. lands valuta-, etablerings- ochkoncessionslagstiftningar. Genomförandet av ministerrådsbeslutet omnordiskt samarbete beträffande projektexport är ett viktigt steg i detekonomiska samarbetet mellan de nordiska länderna. Även det norsk-svenskaavtalet, som bl. a. omfattar exportfrämjande, är en framgång för det nordiskasamarbetet. Det nordiska samarbetet på det ekonomiska området tillmäts avregeringen ett stort värde. Frihandelsavtalen med den europeiska gemenskapen EG ärsnart till fullo genomförda. sker ett av de två årliga mötenamed blandade kommittén Sverige-EG på ministernivå. De kvarvarande särbestämmelserna för Sverigespappersexport till EG avvecklas helt . De senaste årensöverenskommelser om villkoren för handeln med stål har förlängts.Gemenskapen har angivit en tidtabell, enligt vilken allt statUgt stöd tillstålindustrin skall ha avvecklats . De åtgärder som vidtagits inomEG har det uttalade målet att motverka den pågående stålkrisen, strukturelltstärka stålindustrin och förbättra lönsamheten. En betydande samstämmighetföreligger mellan och Gemenskapen i fråga om de mål och medel som börgälla politiken på stålområdet. har mellan ochEG diskuterats de statliga stödåtgärder som vidtagits inom olika industrisektorer.Härvid har bl. a. berörts de problem som föreligger inom tekoindustrin. Sillexporten till EG har storbetydelse för fiskare. Regeringen kommer därför att göra storaansträngningar för att lösa de problem som EG;s nya system för importen av sillmedför. Inom EFTA pågår ett arbete i syfte attavveckla hinder i den västeuropeiska handeln och att förhindra uppkomsten avnya. Särskild uppmärksamhet har riktats mot de icke-tariffära handelshindren. De länder som tillhör EFTA kan vart för sig ha svårt attutöva inflytande i internationella handelsfrågor. Det är därför angeläget attEFTA-länderna utnyttjar de möjligheter EFTA erbjuder för ett gemensamtuppträdande. väntas lämna EFTA och anslutas tillEG. Även väntas träda in i EG. Diskussioner har inletts inom EFTA om desärskilda regler för EFTA-ländernas förhållande till Gemenskapen och Portugalsom skall tillämpas . Motsvarande diskussioner kommeratt föras på grundval av det frihandelsavtal mellan EFTA-länderna och Spaniensom trädde i kraft , handel med statshandelsländerna är relativtbegränsad, men har länge ansetts vara av potentiellt stor betydelse. Ekonomiskaoch politiska problem i vissa av dessa länder försvårar dock en utveckling avhandelsutbytet. Särskilt gäller detta , vars skuldsituation ärutomordentligt allvarlig. Handeln mellan och i-länder har under det senastedecenniet utgjort en alltmer dynamisk faktori världsekonomin, U-ländernasmöjligheter att delta i den internationella handeln varierar dock kraftigt,som nått en viss grad av utveckling har framgångsrikaexportindustrier, som ofta är begränsade till några få industrigrenar. Andrau-länder är starkt beroende av några få exportprodukter - råvaror - för vilkapriserna är svåra att förutse och som under korta tidsperioder snabbt kanvariera. En stor grupp saknar ännu den infrastruktur som möjUggörexport i större omfattning. Dessa länder har också ofta drabbats särskilt svårtav de allt högre kostnaderna för energi, växande skuldbörda ärredan oroväckande stor, och svårigheterna att få nya krediter blir allt större.Detta begränsar särskilt de fattigare möjligheter att delta i deninternationella handeln. Handeln med råvaror är av särskilt stor betydelse förmånga u-landsekonomier. Det är därför beklagligt att beslutet i ominrättande av en gemensam råvarufond ännu inte kunnat omsättas i praktiken.Regeringen kommer även i fortsättningen att aktivt delta i de internationellaansträngningarna att stabilisera råvarumarknaderna samt verka för åtgärder somkan hjälpa att stabilisera sina exportintäkter. Efter den genomförda översynen av det svenskatullpreferenssys-temet har regeringen beslutat att även strävaefter att förbättra systemet för samtliga mottagarländer. måstesystemet möjliggöra särskilda förmåner för de fattigaste länderna. Åtskilliga har under senare är kommit att bliviktiga handelspartner för , Det kan nämnas att var de nio mestexpansiva marknaderna för svensk export , I syfte att främjahandeln samt ekonomiskt och industriellt samarbete med dessa länder har Sverigei en del fall ingått särskilda samarbetsavtal med dem. Dessa avtal syftar tillatt fördjupa kontakterna mellan länderna och har i flera fall visat sig varaverksamma instrument föratt främja våra handelsintressen. Regeringen harintresse av att utvidga det kommersiella samarbetet med . En översynav formerna för detta samarbete och av behovet av ytterligare samarbetsavtalhar därför inletts. Allt talar för att roll i internationellhandel kommer att förstärkas ytterligare , Det förväntas t, ex,att ungefär hälften av samlade export kommer att avsättas påu-landsmarknader i slutet av detta årtionde. Det bör vara en naturligkonsekvens av denna utveckling att framgångsrika i större utsträckningföljer de multilaterala handelsregler som gäller för i-länderna. Det officiella biståndet är av stor betydelse för attförbättra levnadsvillkoren i särskilt de fattigaste . kandock en fungerande export tillföra mångdubbelt större resurser.Handeln och dess villkor måste därför inta en central plats i Sverigesu-landspolitik. Det är angeläget att visar fortsatt handelspolitisk generositetmot i synnerhet de fattigaste . antog på förslag av dåvarandefolkpartiregeringen en lag om förbud mot investeringar i ochNamibia, Lagstiftningen syftar till att genom investeringskontroll hindra en svensknyetablering av företag i och eller en expansion av där redanetablerade svenska företag. Genom lagen begränsas den svenskanäringsverksamheten där i avsikt att öka det internationella trycket på densydafrikanska regimen och påverka dess raspolitik. Av den av regeringen tillriksdagen lämnade redogörelsen om svenska företags verksamhet i ochNamibia framgår att vissa förändringar har skett i fråga om den svenskanäringsverksamhetens omfattning och utveckling i somomfattas av redogörelsen. Sålunda har ett antal svenska företag minskat ellerhelt avvecklat sina ägarintressen i sydafrikanska företag, Lagen är nu föremål för översyn. Genom beslut avregeringen utvidgades utredningen till att även omfattaparlamentariker. Utredningen skall bl, a, försöka finna lösningar på vissagränsdragningsproblem i tillämpningen av lagen. Vidare skall utredas ominvesteringsförbudet kan kompletteras vad avser tekniska samarbetsavtal, patentoch licenser, har i FN agerat för att säkerhetsrådet skall fattabeslut om sanktioner mot , Dessa ansträngningar skall fullföljas.Utredningsarbetet är ett försök att komplettera de i FN framlagda förslagenmed ensidiga, målinriktade åtgärder från svensk sida i syfte att förmåSydafrika att överge sin omänskliga rasåtskillnadspolitik. Ministermöten förekommer sparsamt i och har tidigareförknippats med inledande eller slutförande av multilateralahandelsförhandlingar. Regeringens förhoppning är att ;s ministermöte inovember skall resultera i en kraftfull politisk manifestation förfrihandelssystemet och mot protektionismen. Men detta räcker inte. Ministrarnamåste också enas om ett handlingsprogram för med sikte på att slutförautestående frågor från Tokyorundan samt att förbereda en ytterligareliberalisering av handeln. Exempel på viktiga sådana frågor är den s, k,skyddsklausulfrågan och handeln med tjänster. En liberalisering avtjänstehandeln skulle kunna få stor ekonomisk betydelse för såväl i-länder sommånga . Inom pågår ett arbete med att försöka identifiera dehandelspolitiska problem som medlemsländerna kommer att möta under 1980-talet.Regeringen fäster stor vikt vid att detta arbete resulterar i ett konkrethandlingsprogram, som kan antas vid ;s ministermöte . För små länder som är det angeläget atttyngdpunkten i internationell handelspolitik ligger i de multilateralaorganisationerna och inte förskjuts fill förmån för bilaterala ellertrilaterala arrangemang. Konkurrensen med subventionerade exportkrediter harutvecklats till ett osunt system. Det har medfört en snedvridning avkonkurrensförhållanden som såväl handelspolitiskt som statsfinansiellt drabbatsmå länder särskilt hårt. har därför varit pådrivande i detOECD-samarbete som syftat till att avskaffa denna form av subvention. Ettviktigt etappmål nåddes , då den s. k. consensusräntan höjdes. På initiativ av den diskuteras med denordiska regeringarna ett förslag om att avskaffa subvenfioneradeexportkrediter i handeln mellan de nordiska länderna. Innan en internationellöverenskommelse om att helt avskaffa subventionerade exportkrediter nåtts, kaninte ensidigt avveckla dessa. Svenska företag måste kunna konkurrera pålika villkor med företag från andra länder på exportmarknaderna. Blandregeringens övriga exportfrämjande åtgärder kan särskilt nämnas stöd åt små ochmedelstora företags exportansträngningar, stöd åt teknikhandel samt stöd åtturistfrämjandet. Anslagen för förmånliga u-landskrediter ökar kraffigt, vilketkan leda till ökad export, även om detta inte är krediternas primära syfte. Exportkreditfrågan har en särskilt allvarlig dimensiongenom att flera länder tvingats begära anstånd.med betalning av sinautlandsskulder. Om flera av de större låntagarländerna måste skjuta upp sinabetalningar uppstår en allvarlig påfrestning på det internationellafinansieringssystemet, vilket också kan försvåra den internationellahandeln. Tekoindustrin i sysselsatte ca 33 000personer i ungefär 700 företag. I den har pågått en snabb strukturomvandling.Konkurrensen från utlandet har påskyndat denna utveckling. De nya ekonomiskaförutsättningarna har inte hindrat att svenska företag i tekobranschen haftstor framgång. Inte minst gäller det den konkurrensutsatta marknaden iVästeuropa. Den svenska tekoexporten uppgick till ca 3 miljarderkronor. Denna export gick huvudsakligen fill EG- och EFTA-marknaderna. Av den svenska tekoimporten, som uppgick till ca10 miljarder kronor, kom omkring två tredjedelar från EG- och EFTA-ländernasamt , dvs. i huvudsak från länder med ett kostnadsläge som är jämförbart Den övriga svenska importen av tekovaror härrör huvudsakligen från länderi . För dessa och vissa andra länder gäller särskildaimportbegränsningar på den svenska marknaden. Ett internationellt textilhandelsavtal, det s. k.multifiberavtalet (MFA), har avtalats i för att ge importörländerna bättremöjligheter att klara den svåra omställningsprocessen inom tekoindustrin.Förhandlingar om en förlängning av multifiberavtalet avslutades i decemberförra året, och ett förlängningsprotokoll har öppnats för undertecknande. Det är önskvärt att medverkar i MFA. måsteemellertid inleda förhandlingar om några viktigare bilaterala avtal innanställning kan tas till en eventuell anslutning till avtalet. Den teknologiska utvecklingen kommer att i snabb taktförändra vår omvärid. Datorer och industrirobotar kommer att drastiskt ändraproduktionsvillkoren . Mänga av de gamla industri- och handelsnationernakommer att få sina positioner försvagade som nyindustrialiseradeländer rycker fram. Kraven på fortsatta strukturförändringar kommer att blibetydande. Förmågan att klara dessa omställningsproblem utan att falla för denprotektionistiska frestelsen blir avgörande för om skall kunna bevarasitt välstånd. Frihandeln och en öppenhet för utländska investeringar är viktigaförutsättningar för att vår industri skall förbli konkurrenskraftig. är det viktigt att framhålla att denteknologiska utvecklingen erbjuder en unik möjlighet att bryta den ekonomiskastagnationen och åter skapa tillväxt. De ökade satsningar som under senare årgjorts på teknisk forskning och utveckling skall ses mot denna bakgrund.Ekonomisk tillväxt är nödvändig för att man skall få balans i ekonomin samtkunna skapa nya arbetstillfällen. Endast tillväxt kan ge oss möjlighet attbevara de delar av den offentliga sektorn som utgör stommen i vär välfärdsstat.Endast tillväxt kan trygga position som en utvecklad industrination. Det är alltför lätt att visa på kortsiktiga fördelar medprotektionistiska åtgärder och på de omställningsproblem frihandeln iblandleder till. Man glömmer alltför ofta vilken betydelse det har för vårt välståndatt svenska varor och tjänster möts av så få hinder som möjligt i andra länder. Regeringen kommer att fortsätta att värna omden traditionella svenska frihandelspolitiken. AnL 2 (): När det gäller huvudlinjerna ihandelspolitiken föreligger det ett betydande mått av samstämmighet mellanpartierna. Möjligen bortsett från vpk är enigheten stor om att att ävenfortsättningsvis bör slå vakt om frihandeln och respekten för existerandespelregler på utrikeshandelns område. Det kan finnas anledning att understrykadetta -också frän socialdemokratiskt håll, när vi nu har fåttmöjlighet till en särskild, övergripande handelspolitisk debatt i . Frihandeln och den fortgående specialiseringen av densvenska industriproduktionen, för att utnyttja stordriftsfördelarna, harmedfört att vi i vårt land har lyckats uppnå ett välstånd som inte hade varitmöjligt om vi enbart skulle ha producerat för vär egen begränsade hemmamarknad.Socialdemokratin har därför stött, och dessutom i regeringsställning aktivtmedverkat till. den betydande frigörelse av världshandeln som har ägt rununder efterkrigstiden. Mot bakgrund av över 10 miljoner arbetslösa i Västeuropaoch en allmän stagnation i världsekonomin kan man emellertid konstatera attfrihandelns framtid inte är helt problemfri. Det talas ofta i allmänna ordalag - inte minst frän deborgerliga partiernas sida - om behovet av att aktivt bekämpa ökande protektionistiskakrav och att försvara de framsteg som frihandeln har inneburit. I denekonomiska situation som industriländerna nu befinner sig i med en förfärandehög arbetslöshet, låg tillväxt och stora strukturella problem är det emellertidinte förvånande att kraven på att skydda den egna industrin och det egnaarbetet kan växa sig starka. Försvaret för frihandeln kan enligt vår meningaldrig bli tillräckligt effektivt om det främst inskränker sig till allmännadeklarationer om frihandelns förträfflighet. Frihandelns framgång mäts istället genom dess förmåga att öka välståndet och att skapa sysselsättning. Detbästa försvaret för frihandeln är att det nationellt och internationellt försen politik som undanröjer grogrunden för protektionistiska krav. Det öppnainternationella handelsutbytet kan aldrig i längden överleva om det intesamtidigt bedrivs en ekonomisk politik inriktad på tillväxt och sysselsättning. De sänkningar av oljepriserna som är på gång borde geäven de mest försiktiga industriländerna en extra möjlighet att satsa påexpansion. Det skulle vara tragiskt om denna chans inte togs till vara, utanresultatet enbart blev att man samlade i ladorna i väntan på att någon annanskulle gå i spetsen för uppgången. Det är i detta sammanhang också intressant att diskuteravad de överenskomna revideringarna av , enligtden s. k. Tokyorundan, konkret kan tänkas komma att innebära. Olika tolkningarär här fortfarande möjliga. Att udden främst är riktad mot olika s. k. icke-tariffärahandelshinder är helt klart. Det gäller åtgärder som statlig upphandling,dumping, subventioner och olika slag av industripolitiska stödåtgärder. FörSveriges del torde dessa revideringar av avtalet främst kunna bli till fördelför redan etablerade expansiva exportindustrier. I de delar där de innebärhårdare tag mot direkta import- och handelsrestriktioner är de välkomna. Baksidan av medaljen kan emellertid bli att också utrymmetför aktiva, långsiktiga industripolitiska åtgärder i form av branschstöd,riskkapital och teknisk upphandling kan komma att minska. Sådana uttolkningarav det reviderade görs också av vissa länder och av näringslivetsorganisationer. Drar man ut konsekvenserna av dessa resonemang skulle det iförlängningen bli den internationella marknadsekonomin och de multinationellaföretagen som skötte strukturomvandlingen i , utan några reellamöjligheter för samhället att lägga sig i. skrev exempelvis i sitt remissvar över Tokyorun- dan; "Åtskilliga av de selektiva statliga stöd somunder senare år getts åt svensk industri torde kunna inrymmas bland sådanasubventioner, som enligt koden om subventioner/utjämningstullar kan medföra motåtgärdereller för företagen besvärande undersökningar från andra länders sida." Frän socialdemokratisk synpunkt är tongångar av detta slagillavarslande. Med sådana tolkningar skulle det reviderade lättkunna bli ett tillhygge också i den svenska ekonomisk-politiska debatten, därju en av skiljelinjerna går mellan olika blandningar av generell och selektivpolitik. Detta vore i så fall att beklaga med hänsyn till landets intresse. På det internationella planet är det främst som driverkraven på en ökad s. k. internationell disciplin när det gäller bruket avinterna stödåtgärder . Man går ibland så långt som tillatt inkludera såväl regionalpolitiska som arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Detta utgör sedan från ;s sida underlag för ett flitigt användande avutjämningstullar och andra typer av importrestriktioner, inkl. s. k. frivilligaexportbegränsningar. Just nu är exempelvis den svenska specialstålsexportenunder beskjutning i . I en anmälan till säger att de svenskaspecialstålsföretagen har fått statliga subventioner som strider mot G ATT:sregler. och SKF utpekas, men även andra företag berörs. Anmälan syftarpå de statliga investeringslån som de svenska företagen fick i mitten av1970-talet. skall svenska och amerikanska förhandlare mötas i . Om deinte kan komma överens, blir det fritt fram för restriktioner mot import avsvenskt stål. Det kan bli kännbart för de svenska företagen, vilkas försäljningav specialstål till uppgår till ca 800 milj. kr, . Som vi ser det ärdet orimligt att betrakta denna typ av allmänna statliga satsningar för attutveckla en industribransch som stridande mot gällande , I nuvarandeekonomiska läge och med den nya uppsättningen av såväl mer ambitiösa som oklaraGATT-regler kommer frestelsen att attackera andra länders olikaindustripolitiska åtgärder säkerligen att öka. Speciellt kan de nya reglernabli ett tillhygge för konservativa regimer som inte själva har något intresseav att driva en egen näringspolitik för att utveckla sin industri. Frän socialdemokratins sida är vi därför angelägna om attmarkera att vi även fortsättningsvis betraktar selektiva industri- ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder som tillåtna enligt för det fallatt inte direkt skada kan påvisas.