prot · G50940 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:40 1 § Justerades protokollet för . 2 § Talmannen meddelade att uppdrag som ersättare förNils Åsling upphört och att () fr. o. m. i dagskulle inträda som ersättare för . 3 § Upplästes och lades fill handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att , Väslervik,utsetts till ledamot av samt att , , ochIrene , , utsetts fill ersättare har vidsammanträde denna dag granskal bevisen och därvid funnit, att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Det skulle antecknas att () utsetts attinträda som ledamot av kammaren i stället för () som avsagt siguppdraget som riksdagsledamot. 4§ Upplästes följandeinkomna skrivelse; Tisdagen den 1 december1981 Omstatsrådsuttalanden med anledning av leveransen av flygledningssystem tillSovjetunionen Jagfår härmed avsäga mig uppdraget som suppleant i konstilutionsutskol-tel. 5 § Svar på fråga1981/82:104 om statsrådsuttalanden med anledning av leveransen avflygledningssystem till har ined anledning av en tidningsartikel frågatmig varför representanter för den ej protesterat mot alt få bestämma över svensk utrikeshandel. Iett svar på en fråga av om de amerikanskaexporlkontrollbestämmelserna och en interpellation av i ettnäraliggande ämne framhöll dåvarande handelsministern den 18 december1978 följande; "Sverigehar inte gjort några åtaganden alt tillämpa COCOM-systemet eller att följa deamerikanska reglerna. En effekt av dessa regler är emellerfid all svenskaföretag i sina kontrakt och licensarrangemang med parter i eller andraCOCOM-stater kan åläggas göra vissa åtaganden. finner det förenligt med sinaintressen att ingå avtal grundas på en kommersiell bedömning som regeringen ejhar anledning att ta ställning till. Har avtal av detta slag en gång ingåttsmåste det givelvis uppfyllas." Deamerikanska reglerna innebär bl. a. att en säljare eller licensgivare i USAmåste föreskriva presumtiva utländska kunder att inte reexportera amerikanskutrustning utan tillstånd från vederbörande amerikansk myndighet.COCOM-systemet innebär alt flertalet NATO-länder tillämpar liknande regler. Regeringenhar samma uppfattning som kom till uttryck i dåvarande handelsminister interpellationssvar. Svenska myndigheter och företag bestämmersjälva, om de vill inlåta sig på affärer där t. ex. de amerikanskaexportreglerna kan komma att tillämpas. Ingås ett sådant avtal, gällersjälvfallet å andra sidan att avtalet måste hållas. Skulle utländska säljareinte kunna lita på gjorda svenska åtaganden, skulle det leda till att viktigaförsörjningskanaler stängdes av. Detta gäller oavsett var exportföretaget ärbeläget. Denna självständiga hållning är väl känd både i och iandra länder. 2CARL-HENRIK (vpk); Vad som förekom i samband med den amerikanskeförsvarsministerns besök, då tre svenska regeringsledamöter i tur och ordningbad om ursäkt för Dalasaabs handlande, har på nytt aktualiserat hela frågan omFörenta staternas embargopolitik gentemot huvudsakligen socialistiska stater.Det är givet att ingånga avtal bör hållas, det är inte det min fråga gäller.Vad min fråga gäller är i stället det bakomliggande förhållandet, att Förentastaterna i realiteten ensidigt söker bestämma självständiga ländersutrikeshandel genom den bojkottpolitik som man beslutat om. Detta drabbar ocksåSverige. Och det drabbar inte endast svensk utrikeshandel, utan också svenskteknisk utveckling. Det kan i del sammanhanget vara av intresse att citera ettuttalande av Dalasaabs verkställande direktör om det konkretafall som var aktuellt. Han sade enligt : "Det här ärfråga om en känd, halvgammal teknik, där den amerikanska teknologinrepresenteras av triviala elektroniska kretsar. Vad det handlar om är ettembargo mot svensk teknik och inte mot amerikanska komponenter." bojkottpolifik mot de socialisfiskastaterna är ju ingenting nytt. Den intresserade hänvisas till den utförligaredogörelsen i . I sin senaste etapp har den reglerats av lagar tillkomna 1947 och1951 och av den s. k. Om en viss produktär upptagen på en särskild varulisla krävs enligt denna lag exporllillslånd.Vad gäller företag med hemvist utanför innebär lagen, som statsministernredan har påpekat, alt säljaren eller licensgivaren i måste förmå delutländska företaget att gå med på alt inte reexportera den amerikanskautrustningen eller exportera produkter, i vilken sådan utrustning ingår, tillsocialistiska stater utan fillslånd från vederbörande amerikansk myndighet. Denamerikanska exportkontrollen gäller; 1. Export av varor och tekniska data frånUSA. 2, Reexporl av varor och tekniska data av amerikanskt ursprung från ettimportland till tredje land, 3, Utrustning och komponenter av amerikansktursprung som används i ett annat land för alt tillverka en produkt för export,4, I vissa fall ullandsfillverkade produkter baserade på amerikanska tekniskadala. Jag hade väntat mig alt statsministern skulleanvända det här fillfällel för att myckel bestämt protestera mot aktionerför att påverka svensk utrikeshandel och svensk teknisk utveckling. Samtidigtsom jag tackar för svaret vill jag uttrycka min besvikelse över alt detta intehar skett, särskilt som den amerikanska administrafionen nu har skärpt dennabojkottpolitik. Jag hoppas då att statsministern framför en sådan protest isitt nästa inlägg. skulle jag vilja veta, om regeringen har någonuppfattning om de kvantitativa verkningarna på svensk utrikeshandel av ;sembargopolitik. Om statsrådsuttalanden med anledning av leveransen avflygledningssystem till Om statsrådsuttalanden med anledning av leveransen avflygledningssystem till Om ett företag frivilligt har skrivit ettkontrakt, där man får tillgång till vissa komponenter men också har förbunditsig att inte reexportera, så skall naturligtvis förelaget efterleva dettaåtagande. Jag lade märke till att också menade all detvar angeläget. Då är det inte att skrapa med foten, att man beklagar att ettföretag inte har efterlevt överenskommelser som det har ingått. Där har jag enhelt annan mening än . Om svenska företag har frihet allteckna sådana avtal med företag i andra länder, så följer därav inte all någotannat land bestämmer över utrikeshandel. Där gör Carl-HenrikHermansson sig skyldig till ett logiskt felslut. 4 (vpk); Den formulering som statsministern tyckteilla om hade jag inte uppfunnit. Den var citerad ur tidningen . Det är ju ingen tvekan om att Förenta staternasembargopolitik har ett betydande negativt inflytande på handeln mellan väst ochöst. Detta finns utförligt dokumenterat i den avhandling av som jag förut hänvisade till. Under den nuvarandeadministrationen har man, såvitt jag förslår, ytterligare skärptbojkollpolitiken mot t. ex. . Detta påverkar givetvis också svenskutrikeshandel och svensk teknisk utveckling. Jag är förvånad över attstatsministern försöker bestrida detta och kallar det ett logiskt felslut. Delär helt barockt när man från ;s sida anser sig kunna tala för liberaliseringav världshandeln och söker hindra ett svenskt företag att tillSovjetunionen leverera ett civilt trafikledningssystem som skall ökaflygsäkerheten. På det sättet tvingas ju svenska företag in i ett kallt krig,som inte har någon anledning att delta i. Jag har tidigare citerat ett uttalande av Dalasaabs VDGunnar . Detta uttalande fortsätter: "Jag är villig all slå vad omalt det finns ett ulpressningsmomenl från amerikanarnas sida, där avsikten ärall sälta press på för alt vårt land tätare skall sys in i den skärptaamerikanska embargopolitiken mot ," Formellt är det förelagen som pressar attdelta i sin bojkoltpolitik. Men delta drabbar ju hela del svenska samhället.Det är därför jag menar att regering och riksdag borde säga ifrån på skärpenatt vi inte accepterar att svenska medborgare och företag utsätts för en sådanutpressning. Jag har ytterligare ett par frågor,om nu statsministern också vill svara på den jag ställde förut; Kanstatsministern bekräfta uppfattningen, att den amerikanska embargopolitiken harskärpts under president ? Hur påverkar det svensk utrikeshandel? Vilkaär, som jag förut frågade, de kvantitativa effekterna av denna embargopolilikpå svensk utrikeshandel? Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1981/82:106 om nystartade företags rätt till underskottsavdrag har frågat mig om jag villklargöra innebörden i ett uttalande om att nystartade företag inte skalldrabbas av de föreslagna begränsningarna i rätten till underskotlsavdrag. De nuvarande bestämmelserna om förlustavdrag ger bl, a.personer med nystartade företag möjligheter all kvitta förluster vid startenmot senare vinster. De nya avdragsreglerna, som har utarbetats av enexpertgrupp på grundval av den tidigare överenskommelsen mellan ,folkparfiet och socialdemokraterna, innebär att förlustavdragen behandlas påsamma sätt som underskotlsavdragen. Avdragens värde blir alltså högst ibåde höga och låga inkomstlägen. Expertgruppen har emellertid föreslagit attförlustavdragens utformning skall bli föremål för ytterligare överväganden ochatt denna uppgift skall hänskjutas fill den kommitté som utreder frågan omavdrag för underskott vid inkomsttaxering (B 1980:05). Vad jag sagt är att man kan tänka sig olika lösningar. Ettalternativ är generell kviltningsrätl inom förvärvskällan mellan olikabeskattningsår, ett annat kvillningsrält vid beräkningen av statligttilläggsbelopp, ett tredje kvittningsrätt under begränsad fid mellan olikaförvärvskällor. Ytterst få personer med nystartade företag kommer upp i såhöga inkomster vid sidan av företaget, att avdragsbegränsningen får någonbetydelse. Däremot kommer det nya skattesystemel att få stor betydelse förnyförelagandet genom att det premierar arbete och sparande framför all leva pålån. Marginalskaltesänkningen i kombination med de modifierade avdragsreglernakommer all stimulera det riskvilliga kapitalet alt söka sig till investeringari näringslivet i stället för till improduktiva placeringar. Om nystartade företags rätt till underskottsavdrag 6KNUT (): Jag skall be att få tacka statsministern försvaret på min fråga. Jag uppskattar särskilt att statsministern ställer upp härtrots en svår förkylning. Orsakentill min oro var två yttranden från statsministerns sida. På den 9 novemberdiskuterades verkan av underskotlsavdragsbegränsningen för nyförelagandet.Kritiken mot förslaget var att den som startar ett företag får sin eventuellavinst av verksamheten beskattad med kanske , medan en förlust, somspeciellt av ett nyföretagande är ganska vanlig, blott leder fillen skatleminskning på . Statsministern lugnade dä de församlade genom altlova att företagaren skulle få dra av hela förlusten "under någraår", som del stod i referatet och som jag har kontrollerat riktigheten av. Delta lät ju betryggande, liksom statsministernsunderstrykande av hur viktigt det är att inte hämma nyföretagande Dagen därpå,. 4 protokoll 1981/82:39-41 Om nystartade företags rätt till underskottsavdrag uppträddestatsministern i en debatt arrangerad av . Han yttrade dåenligt referat; "Del kommande skalteförslagel kommer inte att göraundanlag för dem som startar nya företag." Dessa två yttranden, med ingen dags mellanrum, inger jubetänkligheter. Jag skulle därför vilja ställa en följdfråga, om statsministerntar avstånd från det sista yttrandet på , att det kommandeskalteförslagel inte kommer att göra undantag för dem som startar nya företag,eller om statsministern kanske varit felciterad därvidlag. I så fall är jagglad för del. Del är rätt all jag vid en presskonferens isamband med gav exempel på hur man skulle kunna lösa problemet,eftersom det är viktigt att skattereglerna blir så utformade all de inte hämmarnyföretagande. Ett exempel som jag gav var att man skulle få behålla den här rättenunder . Två exempel till har jag nämnt här i svaret till KnutWachtmeisler. Det framställdes i tidningarna dagen efter på det sättetatt regeringen skulle komma att lägga ett sådant förslag i samband medpropositionen. Det jag sade dagen efter var - vilket jag framhållit i svarethär också - all uppgiften alt hitta en teknisk lösning på problemet var man iexpertgruppen enig om att lämna till kommittén. Men fortfarande finns de härtre möjligheterna att välja mellan. Möjligen kan man hitta ännu någon variant. Del råder inget motsatsförhållande mellan vad jag sade påSHIO-kongressen och vad jag sade i den paneldebatt som hadeanordnat. Det är dessutom så att de partier som ingått överenskommelsen viaexpertgruppen har sagt att det här problemet bör lösas genom eft fortsattutredningsarbete. Del finns alltså ingetmotsatsförhållande mellan de två uttalanden jag har gjort, och det råder i dethär grundläggande avseendet enighet mellan de partier som ingåttöverenkommelsen. 8KNUT (): Jag kan tyvärr inte dela statsministernsuppfattning all del inte finns något motsatsförhållande mellan de tvåuttalandena. Jag tycker all det framgår ganska klart av tidningsreferatet. Skatteförslaget, som offentliggjordes vid enpresskonferens , är nu ute på remiss - om det hunnit så långt.Svaren skall vara inkomna till , och en proposition väntas i vår. På en fråga om statsministern kunde tänka sig att ändra förslagetmed anledning av remissyttranden svarade statsministern, om jag inte hörde fel,att det kunde statsministern inte tänka sig. Jag skulle då vilja fråga om denhär översynen av nyförelagandet inte är någonting som man måste ändra på föralt del inte skall bli negativa effekter för, låt vara ett litet antal nyförelagare,nämligen de som har så pass höga inkomster av tjänst all de kommer överbrytpunkten. Fördel första: frågar mighär i för att få klarhet i vad jag har sagt vid de båda tillfällena.Jag tycker då inte att del är särskilt rimligt all han efter del att jag harrett ut detta går upp och hänvisar till hur jag skulle ha blivit citerad ifidningarna. För del andra; Del påslås aft jag skulle ha sagt att vifrån regeringens sida inte skulle ta någon hänsyn till remissomgången. När jagfick frågan om detta förklarade jag alt det är en rad tekniska saker här som naturligtvisskall granskas av alla som' är experter på saken och kunniga på området. Defrågorna skall vi naturligtvis titta på inför propositionsskrivandel. Men i fråga om de grundläggande polifiska beslutenframhöll jag vid presskonferensen alt jag inte såg att remissomgången skullekunna utöva något starkare inflytande, t. ex. beträffande var brytpunkten skallligga och beträffande alt marginalskaltesänkningen förenas med en reduceradavdragsräft i de fall där människor har inkomster över brytpunkten. Vi har inte skickat förslaget på remiss bara som någotslags skådespel, ulan självfallet skall vi se på alla de invändningar ochförslag fill förbättringar i rent tekniskt avseende som kan komma fram. 10KNUT (); Självfallet har det varit kort lid som ståttfill förfogande för expertgruppen. Men jag tycker ändå det är beklagligt , när man lägger fram ett förslag, måste säga att de negativa verkningarnaav förslaget måste ses över genom att man kommer med vissa nya förslag. Det gerintryck av ett lapptäcke. Jag beklagar alltså att förslaget inte från första börjanvar mer heltäckande. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Meddelande om svar på interpellation 1981/82:74 11 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag vill meddela att jag hade för avsikt att besvara interpellafion nr74 av . Inierpellanten är emellerfid förhindrad att ta emot svaretden dagen. Efter överenskommelse kommer interpellationen all besvaras den 14december. Om den lokala och regionala tågtrafiken 8 §Svar på fråga 1981/82:119 om den lokala och regionala tågtrafl-ken har frågat mig om jag ärberedd alt verka för väl anpassade tågförbindelser och en obyråkralisk anpassningav tågtrafiken till övrig lokal och regional trafik. SJ har att rätta sig efter de trafikpolifiska rikflinjersom fastställts trafikpolitiska beslut och i den strukturplan för SJsom antog . Enligt strukturplanen skall SJ senast budgetåret1983/84 gå ihop ekonomiskt. Enligt de ramar som dragit upp för statensjärnvägar är det SJ självt som fattar beslut i tidlabellsfrågor. Självfalletsträvar SJ efter alt göra sådana förändringar i trafiken som är attraktiva förde flesta resenärer och ger största möjliga resultatförbättring. Som exempel kan nämnas att den planeradeförsöksverksamheten med snabbtåg kommer att kompletteras med att SJ görtrafiken bättre på mälarbanorna till huvudnätet och på de svagt trafikerade bandelarna.Sammantaget kommer detta att ge förbättringar för lågresenärerna i praktiskttaget hela landet. Jag vill också nämna att enligt del trafikpolitiskabeslutet har de regionala trafikhuvudmännen möjlighet all köpaIrafiktjänsler av SJ. För alt underlätta huvudmännens användning av låg förlokal och regional trafik har jag tagit initiativ fill att se över deriktlinjer som gäller i fråga om betalningen. 13SVEN (vpk): Herr talman!Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Anledningen till min fråga är studium av de utkast tilllidtabeller som föreligger vid SJ. Där kan man märka atttågförbindelserna innebär försämrade anslutningar från exempelvis sidobanor medrelativt låg trafik. Jag tror inte att jag är ensam om att ha gjort deniakttagelsen. I ett pressmeddelande från säger manatt människors resebehov inte stämmer överens med SJ:s tidlabellsläggning ochall kommunikationsministern har för avsikt all undersöka möjligheterna att ökaantalet resande på de här banorna genom en bättre tidtabellsanpassning. Jaghoppas all den avsikten fullföljs. Det finns anledning alt se det som håller på attinträffa mot bakgrunden av den regionala och lokala trafikplanering som pågår ilänet. SJ har i en PM som gick ut och som handlar om hur man skallhantera samarbetsfrågorna med länshuvudmännen fastslagit all SJ:s primärauppgift begränsas till den interregionala trafiken. Det är den principiellagrund man står på. Men man är dessutom beredd, som sägs i svaret, att tilllänshuvudmännen offerera sådan trafik som ligger inom länshuvudmännensansvarsområden, dvs. lokal och regional trafik. Dåuppkoinmer ett klart definitionsproblem: Vad är ansvarsområde för SJ Man har också i denna PM sagt ifrån att riksnätets A-delliksom dess E-del - den del som får ersättning - och undersökningsbanornaskall rensas, som man säger, från tåg av regionall och lokall intresse. Man kanklart och tydligt skönja en tendens till hårdragning av ansvarsgränserna redani inledningsskedet. Jag tycker all del finns anledning alt uppmärksamma all mani samband med dessa diskussioner och de rensningar man talar om riskerar attden resande allmänheten kommer i kläm. Presligeladdade tvister mellan SJ ochhuvudmännen i länen, t. ex. om ersättningsfrågor, får inte resultera i allallmänheten kommer i kläm och får dåliga möjligheter att ta sig fram. Jag skulle vilja fråga kommunikationsministern om han ärberedd all säga ifrån att inte några sådana här krumelurer när det gällerbyråkratin får göra all tågförbindelserna försämras för människorna i bygdersom inte har så bra förbindelser. Öm den lokala och regionala tågtrafiken Del är inte bara som ärbekymrad över de här frågorna - del har han rätt i. Jag har konstaterat, i det pressmeddelande som åberopades,att det inte överallt slår rätt till med människors möjligheter alt åka låg.Jag har haft kontakt med SJ;s ledning om den frågan, vilket också framgår avdet svar jag geft. När det gäller de regionala trafikhuvudmännenär det rimligt att de får kännedom i god lid om SJ:s planerade ändringar av deninterregionala trafiken för all bättre kunna anpassa sin verksamhet till SJ:s,Det finns skäl att understryka detta. 15SVEN (vpk): Jag noterar som positivt attkommunikationsministern är på det klara med problemet och har ögonen på del. När SJ går in för alt rensa bort de lokala och regionalatågen, och därmed så alt säga strukturera vad som är ansvarsområde för SJ ochvad som är ansvarsområde för länen, kan det drabba sådana tåg som är avinterregional karaktär fast de går på lokala linjer. Det visar resanderäkningarsom jag har tagit del av. Tåg som tycks vara av regional eller lokal karaktäranlitas i vissa fall till av interregionala resenärer, som skall resabortom anslutnings-stationerna till mer fjärran belägna platser. synes det mig som om det blir angeläget för SJ att iett första steg genom att försvåra de interregionala anslutningarna få ett sådanthär tåg att bli av lokal karaktär. När man har fått detta tåg till att vara ettlokalt tåg, som inte längre har någon bra förbindelse, finns det risk förföljande resonemang i nästa steg: Del här tåget har inte särskilt mångaresenärer. Del är ju ett lokall tåg och hör alltså hemma under länshuvudmännensansvarsområde. Detta kan leda till att SJ försöker undandra sig ansvaret föralt sköta trafiken på den här bandelen och i stället skjuta över det pålänshuvudmännen. Om den lokala och regionala tågtrafiken Denna taktik är ett faktum, som vi måste se upp med, såatt vi inte mister alla regionala lokala tåg, 16 Kommunikafionsministern : Herrtalman! SJ håller nu på att slutföra arbetet med tidtabellerna /83,Därvid har man inga som helst planer på att ta bort några lokala ellerregionala tåg. Del kan möjligen förekomma i något fall och sammanhänger då medombyggnadsarbeten, I sådana fall kan man få göra temporära förändringar för allombyggnadsarbetena skall kunna fortskrida på ett effektivt sätt. 17SVEN (vpk): Jag har inte tid all nu gå in på detaljer -jag har bara en minut till förfogande. Jag skulle emellertid vilja peka påytterligare en aspekt, nämligen den som rör SJ;s ekonomi. I nr 22 avSJ-nytt kunde man läsa följande; "Om varje tåg från till utökadesmed en resenär skulle det innebära mycket pengar för företaget. 16 800 kronorper vecka och blir det . SJ har alltså inte råd attförlora några kunder." Detta är också en viktig aspekt. Vi måste se till att intetidtabellerna blir så dåliga på mälarbanorna eller anslutningarna att del skerett kraftigt bortfall av resenärer. Det kan betyda halvmiljonförluster förförelaget SJ. Det framgår ju av de uppgifter som den sakkunniga tidningenSJ-nytt har redovisat i nr 1980. 18 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag måste säga att jag blev litet överraskad. påpekademed skärpa i sitt tidigare inlägg att SJ inte fick rensa bort, som hanuttryckte det, tåg på de sekundära banorna. När jag konstaterar att så ickekommer alt ske, säger att han inte har tid alt diskuteradetaljer. För mig är del inga detaljer, . Del är mycket viktigasaker för mig liksom för många andra människor runt om i landet. 19 (vpk); Jag menade att de grafiska tidtabeller somutgör underlag för min fråga är ganska komplicerade. Det är därför svårt atthär gå in i ett delaljsludium av dem, men jag kan myckel väl lämna exempel påförslag som går ut på att anslutningen inte tryggas på vissa grenstationer. Manhar gjort omläggningar som innebär att anslutningen är tillfinnandes. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1981/82:128 om statsbidrag till järnvägar med korsande trafik har frågat mig om jag avserall lägga fram förslag om statsbidrag fill järnvägar med korsande trafik av typRoslagsbanan och i så fall när. Statsbidrag kan f. n. erhållas fill byggande avanläggningar för spårbunden lokal kollektivtrafik som avser personbefordran ochgår fram på egen banvall, dvs. med planskilda korsningar. Väghållningsulredningen har i sitt betänkande Bidragsvägarbl. a. föreslagit all statsbidrag även skall kunna lämnas till byggande avspåranläggningar med plankorsningar för kollektivtrafik av lokal karaktär.Förslaget har mottagils positivt av remissinstanserna, och en proposition omstatsbidrag utifrån utredningens förslag planeras . Jag avseratt i denna ta upp frågan om statsbidrag skall kunna utgå till sådant byggande. Om statsbidrag ull järnvägar med korsande trafik 21STINA (): Jag ber att få lacka kommunikationsministernför det positiva svaret på min fråga. Jag har förut ställt frågor beträffande iStockholms län till en tidigare kommunikationsminister, men något positivtresultat kunde jag knappast notera.