prot · G50938 · 1981-12-31 00:00:00 — Nuvarande preparat som tas fram från en nyligenavliden människa räcker endast för behandling av ett av sex barn som hardrabbats, och preparatet är därtill fruktansvärt dyrt. Medhybrid-DNA-manipulerade bakterier kan mänskligt tillväxthormon tas fram itillräcklig omfattning och till väsentligt lägre priser. De som hindrarhybrid-DNA-forskningen utan sakliga skäl på ett sådant område tar på sig ettmycket stort ansvar. Det är också forskning och utveckling av stor betydelse pågång inom många andra områden. Det gäller den svenska skogsindustrin, växtförädlingen,miljövården, där hybrid-DNA-teknik numera tas alltmer i anspråk. Man kan fåfram biologiska metoder för att omvandla avfall till nyttiga produkter meddenna teknik. Man kan oskadliggöra olja i havet med hjälp av oljeätandebakterier, som de kallas. Man kan bakteriellt bryta ner och omvandla ligninet iträ, vilket nu kräver stora energimängder i massaindustrin, och man kan i ökadutsträckning göra nyttoväxter oberoende av konstgödsel genom att la framhybrider som omvandlar luftkväve fill växtkväve. Listan kan göras mycket lång. Det finns helt enkelt enorma möjligheter för bioteknikenmed hjälp av hybrid-DNA-forskningen. Det måste vi ta fasta på och inte avpolitiska skäl driva en linje som mer eller mindre innebär ett tvärstopp. Dagens besked om att hybrid-DNA-forskningen på s. k.lågrisknivå inte längre behöver prövas enligt miljöskyddslagen är ett steg irätt riktning, nämligen att man avdramatiserar den här typen av forskning. Jag vill slutligen, fru talman, anlägga några synpunkterpå behovet av fortsatt reformarbete på detta område. Arbetarskyddsstyrelsen håller nu på att gå igenom deriskbestämmelser som skall gälla framöver i fråga om klassificering av framförallt industriell tillverkning på detta område. Det är viktigt attarbetarskyddsstyrelsen får fullfölja sitt arbete och att man kan komma övertill en svensk riskfallsklas- Om förhandsprövningen rörande användning avhybrid-DNA-teknik Om åtgärder för att underlätta järnpulvertillverkning sificering,så att man inte enbart behöver hålla sig till de amerikanskariskklassificeringsgrunderna. Det är en förhoppning att regeringen skall ställaupp på de riktlinjer som man nu håller på att jobba med. Det innebär att viendast kommer att fä en förhandsprövning när det gäller forskningen på s. k.högrisknivå, där det möjligen kan finnas risker men där riskerna egentligeninte är större än i det grundmaterial som man utgår ifrån. Jag anser att den enmansutredning som enligt min meningnågot förhastat tillsattes 1980 för att pröva frågan om inrättande av ensärskild myndighet på hybrid-DNA-området - enbart avseende risker,arbetsmiljökrav o. d. på detta område - innebar att man förde in frågan i en återvändsgränd.Jag tror att det är riktigare att den myndighet som handhar arbetsmiljöfrågoroch säkerhetspolitiska frågor generellt sett, nämligen arbetarskyddsstyrelsen,även i fortsättningen får tillfälle att göra detta. Då kan man göraövergripande bedömningar. Ofta är det ju också andra risker vid sidan avhybrid-DNA-teknik som kommer in i bilden och som lämpligen bör bedömas i ettsammanhang. Ytterligare en synpunkt som jag har på det fortsattareformarbetet, fru talman, är att den utredning som skall ta upp långsiktigaetiska problem på detta område, till skillnad från de riskproblem som vidiskuterar , skall arbeta snabbt. Den bör ta fram ett diskussionsunderlagpå ett tidigt stadium och föra ut det i den allmänna debatten. Det är riktigtatt vi behöver en debatt om de långsiktiga effekterna. Men eftersom det rör sigom risker som materialiserar sig först på mycket lång sikt, tror jag man på dethär stadiet skall nöja sig med detta och inte gå in med någralagstiftningsförslag i det här skedet. De här sista fallen är egentligen inte jordbruksministernsbord utan socialministern , men jag vill ändå ta tillfället i aktoch skicka med dessa synpunkter till socialministern. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1981/82:54 om åtgärder för att underlättajärnpulvertillverkning Per har - mot bakgrund av bl. a. definansiella problemen inom och den sviktande sysselsättningenvid företagets anläggning i - frågat mig om jag kan tänka mig attaktivt underlätta möjligheterna för en rationell struktur avjärnpulvertillverkningen och dess användningsområden. En rationell struktur inom industrins olika branscher aren av grundvalarna för en framgångsrik och riktig industripolitik. Jag ärsjälvfallet beredd att verka för detta. När det sedan gäller den speciella teknologi och detföretag som Per tar upp i sin fråga vill jag nämna följande. medverkade staten via delegationen förstrukturfrågor inom vissa branscher aktivt för att stödja utvecklingen avpulvermetallurgin genom betydande finansiellt stöd till företaget, dåvarandeGränges , i form av lån och garantier på sammanlagt 120 milj. kr. Denstörsta enskilda investeringen var en ny anläggning i för produktionav rostfria rörämnen pä pulvermetallurgisk väg, ett utvecklingsprojekt somväckt stor internationell uppmärksamhet. I samband med bildandet av ställde statenytterligare finansiella resurser till bolagets förfogande. Jag vill avslutningsvis påminna om alt befintligapulvermetallurgiska enheter i landet i stor utsträckning arbetar inom skildasegment, produk-fions- och marknadsmässigt sett. Mot denna bakgrund har jag f. n. svårt att se något behovav ytterligare statliga insatser för att åstadkomma strukturella förändringarinom del pulvermetallurgiska området. Om åtgärder för att underlätta järnpulvertillverkning 29PER (); Jag ber att få lacka industriministern försvaret på min fråga. Staten skall ju främja tillväxt och sysselsättninggenerellt och inom olika branscher. 1 den mån direkta statliga insatser blirnödvändiga skall de komplettera marknadshushållningen, som alltjämt måsteutgöra grunden för den ekonomiska utvecklingen i landet. Även om näringspolitiken bör vara generell, kan selektivainsatser inte helt undvaras. Dessa bör enligt min uppfattning begränsas tillatt överbrygga rent tillfälliga kriser eller att underlätta en nödvändigstrukturomvandling. Den statliga näringspolitikens uppgift bör också vara attange ramarna för den ekonomiska verksamheten. Staten skall främja tillväxt ochsysselsättning. Beslut som rör tillverkning av enskilda produkter måstedäremot med nödvändighet fattas nära marknaden och kan inte centraliseras. mån direkta statliga insatser blir nödvändiga skall de kompletteramarknadshushållningen, som måste utgöra grunden för den ekonomiskautvecklingen. Fusionen mellan - ägt av - och Uddeholmsrostfria sektor genomfördes med hjälp av statliga ekonomiska insatser. Efterbildandet av har omstruktureringen först skjutitfart på allvar. Detta har inneburit betydande friställningar i bl. a. minahemtrakter, närmare bestämt i . Det är självfallet av central betydelse att Nybysanställda till fullo inser att företagets framtid ligger i att man får någonform av ekonomisk lönsamhet. Detta får inte motverkas av att företaget åläggsandra sysselsättningsmässiga åtaganden än dem som ligger i dess normalaverksamhet. Om man tittar på balansräkning finner manatt företagels kapitalstyrka är svag. Företaget har uppenbarligen, trotstämligen goda prognoser, svårt att orka med att utveckla delar av sittproduktprogram. Om kommuns inflytande över lokaliseringen avindustriverksamhet Förjärnpulvertillverkningen finns en modern anläggning i . Den är ifull produktion. Men för att få ett rafionellt utnyttjande av den - och för attfå kapital att klara utvecklingen - kan enligt uppgift viss samordning behövasmed den produktion som med motsvarande teknologi förekommer i ochinom ASEA. Detta gäller framför allt i fråga om basen, nämligen tillverkningenav järnpulver, och kanske inte så mycket de enskilda produkterna. Ansvaret för genomförandet av en sådan samordning fallersjälvfallet i första hand på företagen. Men det finns naturligtvis vissamöjligheter för industriministern att aktualisera och påskynda en utvecklingsom skulle kunna lätta på bördorna för och visa att statsmakternafaktiskt intresserar sig för en rationellare struktur på bastillverkningen avjärnpulver. Kan jag tolka industriministerns svar så att det finns ett positivtintresse att verka i nämnd riktning, trots att han för dagen inte vill vidtanågra konkreta åtgärder? Jag noterade med stort intresse den allmäntnäringspolitiska deklaration som Per gjorde i inledningen av sittinlägg. Han betonade att selektiva insatser kan vara befogade i vissasammanhang när det gäller att påskynda en positiv utveckling av näringslivet.Utöver det svar som jag redan har givit vill jag göra en rent allmän kommentar. Den utveckling som vi nu bevittnar i denna speciella delav stålindustrin ger mig inte anledning att tro att några statliga insatser ärmotiverade i det sammanhanget. Men självfallet följer vi från industridepartementelssida med myckel stort intresse vad som sker inom denna del av stålindustrinliksom inom andra segment av branschen. 31 PER (): Jag har inte med min fråga velat fåindustriministern att ställa ut några löften om statliga insatser. Jag harvelat peka på en fråga som jag tror skulle må bra av att aktualiseras. Detbehövs en samordning av de olika anläggningar för järnpulvertillverkning somhar tagits i drift eller som är under uppbyggnad för att undvika betydandeöverkapacitetsproblem och en oförmånlig struktur för denna bransch. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på frågorna 1981/82:74 och 90 om kommuns inflytande över lokaliseringenav industriverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att upprätthålla industrisysselsättningen i . har frågat mig vilka åtgärder jag är bereddatt vidtaga för att förhindra att ett företag tillsammans med en kommun utövarutpressning mot hundratals anställda vid en lönsam enhet i en annan kommun. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden till frågorna är de problem som drabbatLundberg . Bolaget har f. n. produktionsanläggningar i ochHudiksvall. Dessa byggdes då upplevde enkraftig expansion, huvudsakligen beroende på en ökande produktion åt BM.Byggnationen finansierades bl. a. med statligt regionalpolitiskt stöd. Enligt vad jag erfarit har bolagets styrelse beslutat attkoncentrera företagets verksamhet till en enhet i . Huvudorsaken tilldenna förändring uppges vara att BM kommer att upphöra med sina inköp avde produkter som tillverkat för deras räkning. Bolagetsstyrelse har uppgett att den föreslagna åtgärden bedöms nödvändig för attåterställa en tillfredsställande lönsamhet i företaget. Eftersom MBL-förhandlingar f. n. pågår är jag inte bereddatt göra några ytterligare kommentarer. Flera orter i landet har allvarligt drabbats av problem pågrund av sysselsättningssvårigheter inom industrin under de senaste åren.Regering och riksdag har sökt möta dessa problem på olika sätt, bl. a. i formav ökade arbetsmarknadspolitiska insatser och ökade resurser till bl. a. deregionala utvecklingsfonderna och länsstyrelserna. Enligt min mening måstetyngdpunkten i det konkreta arbetet med att lösa de lokalasysselsättningsproblemen bygga på inlitativ i länen från företag, kommun ochlänsorgan. a. det regionalpolitiska stödet bar samhället möjligheteratt stödja expansiva industriprojekt i . Om kommuns inflytande över lokaliseringen avindustriverksamhet 33OLLE ÖSTRAND (s); Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Det är en mycket viktig sysselsättningsfråga som vi nuskall diskutera, och den berör . Också räknas ju nu förtiden till de krisdrabbade kommunerna. På något sätt är det som håller på att ske med Hymas ABi skrämmande. Här går kommun i ett besvärligt sysselsättningslägein och köper gamla utrangerade fabrikslokaler för 10,5 milj. kr. för att fåHymas AB med 170 anställda överflyttat till . Till bilden hör attindustrilokalerna ägs av två privatpersoner, vilka också äger i sin tur äger . Att privatpersoner agerar på detta sätt för att sopa åtsig en ansenlig summa pengar är mindre konsfigt. Men att medskattebetalarnas pengar ger sig in på ett dylikt köpslående är minst sagtmärkligt. De företag som ingår i koncernen har erhållit drygt 24 milj. kr. ilokaliseringsbidrag, 6 milj. kr. i avskrivningslån och 52 milj, kr, ilokaliseringslån. Dessutom finns det utestående industrigarantilån för 25,5milj, kr. Genomförs denna operation i sin helhet riskerar staten att bådesysselsättning och ett betydande Om kommuns inflytande över lokaliseringen avindustriverksamhet Därför är det nödvändigt - det anser jag nu sedan jag tagit delav industriministerns svar - att industriministern ingående låter siginformeras och att han medverkar till att del som håller på att ske intefullföljs. På Hymas i har man nämligen byggt upp ett uniktkunnande när det gäller traktorgrävare, och man täcker nu av densvenska marknaden. Förutom att man bedriver tillverkning av BM har manockså utvecklat en egen traktorgrävare benämnd 900 T, Hymas är vidare ettvinstgivande företag. Flyttar man över hela produktionen till , fårman börja om från början. Hela personalen i har nämligen bestämtsagt nej till att flytta upp till , eftersom man inte tror på denidén. Risken är då överhängande att man får en så lång omställningstidoch så höga kostnader, med leveransförseningar som följd, att man går under iden knivskarpa konkurrens som råder i denna bransch. Utländska tillverkare taröver marknaden, och 170 jobb försvinner i både och ,riskerar att dra en dyrbar nitlott. Ingen är ju betjänt av att någotsådant händer. Jag anser att staten som kreditgivare tidigare borde hagått in och sagt ifrån, F, n, pågår förhandlingar med personalen beträffandeett övertagande av företaget. Det gäller att rädda åtminstone en del avföretaget. Men för detta fordras ett visst kapitaltillskott. Därför vill jagslutligen fråga industriministern om han är beredd att medverka till att statenställer upp som kreditgivare för ett eventuellt blivande löntagarägt förelaghär uppe i , precis på samma sätt som man tidigare ställt upp när detgällde , Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 34BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag vill tacka industriministern för svaret på min fråga. visar faktiskt i ett nötskal hurden svenska storfinansen - av varierande dignitet - utnyttjar kommuners svåraarbetsmarknadsläge för att pressa ut miljonbelopp. De 170 jobben i Hudiksvallär en bricka i ett spel där det ligger 10,5 milj, kr, i potten. Som lockbeteanvänder ett antal jobb. Man lovar inte nya sådana, men manhotar med att de som finns eventuellt kan försvinna. Vad som måste undvikas är att kommuner slåss mot varandrapå det sätt som faktiskt sker för att rädda jobben. Anklagelserna skall ioch för sig inte riktas mot kommunerna utan mot de privata förelagen, som såhänsynslöst utnyttjar svåra sysselsättningslägen i olika kommuner. Människorsrätt till arbete och trygghet kan inte vara en fråga som enbart skall överlåtasåt storfinansen och dess spekulation. Jag tyckerinte att industriministern gav ett tillräckligt svar på min fråga vad hananser om just den här affären. För nog är det väl ganska klart att det harskett en väldigt grov utpressning från och att också Skellefteåkommun har handlat på ett felaktigt sätt. Jag har inga förhoppningar om att industriministern pånågot sätt skulle vidta åtgärder mot det privata näringslivet. Men jag närändå' den förhoppningen att industriministern lägger fram några förslag ellervidtar några åtgärder som förhindrar att sådant som har hänt när det gällerSkellefteå kommun skall upprepas i fortsättningen. Som svar på fråga vill jag sägaatt självfallet är de anställda, om de bildar ett nytt företag och presenterar enaffärsidé som är realistisk och som har utsikter fill lönsamhet, välkomna attutnyttja de resurser som samhället har ställt till sitt förfogande förnybildande och utvecklande av företag. Det sker då lämpligen under kontakt medlänsmyndigheter och utvecklingsfond. Och i den mån det föranlederställningstagande från regeringens sida kommer vi självfallet att med intressebedöma ett sådant företag. Får jag till säga att företagen ju har attiaktta de spelregler som gäller, t. ex. inom ramen för MBL-lagstiftningen ochMBL-reglerna. Det finns också en rad andra regler för företagens uppträdande.Så länge man håller sig till de givna spelreglerna har regeringen självfalletingen anledning att gå in och korrigera eller utöva någon form av påtryckningnär det gäller företagens handlande. 1 fråga om relationen mellan företag och kommuner är detju så att vi har en självstyrelse här i landet. Så länge kommunernahåller sig inom sitt kompetensområde och inom den kommunala lagstiftningensramar finns det inte heller i detta sammanhang någon anledning för regeringenatt lägga sig i vad som händer. Om kommtms inflytande över lokaliseringen avindustriverksamhet 36OLLE OSTRAND (s); Att jag uppmanade industriministern att nuverkligen informera sig om vad som håller på alt hända beror på några rader isvaret, där det står att "den föreslagna åtgärden" - alltså denföreslagna koncentrationen - "bedöms nödvändig för att återställa entillfredsställande lönsamhet i företaget". Risken är ju att det blirprecis tvärtom. All personal i är fullständigt övertygad om attgenomförs den här flyttningen på det sätt man har räknat med, så innebär detbörjan till slutet för traktortillverkningen. Att man bedömer situationen pådet sättet bekräftas av att ingen bland personalen flyttar med, ingen heller avde nyckelpersoner som behövs för att man på ett något så när smidigt sätt skallkunna klara omställningsproblemen. Det är naturligtvis fruktansvärt att två privatpersonersagerande skall kunna äventyra jobben för 170 personer i en bygd som är så hårtdrabbad av sysselsättningsbekymmer. Det är lika hög arbetslöshet i Hudiksvallsom uppe i , där ligger. Nr 38 De här förhandlingarna måste pånågot sätt gå i lås, och jag förutsätter att Fredaeenden industriministern håller siginformerad om vad som håller på att hända vid 77november 1981 förhandlingarna uppe i . Det finns väl all anledningtill detta, Ieftersom staten har satsat så mycket pengar på . Om tillstånd för torvtäkt hoppas attindustriministern efter kontakter inom en mycket snar framlid välvilligtställer upp för ett eventuellt löntagarägt företag i . 37 (vpk); Det är klart att det förs en delförhandlingar, och därvidlag har naturligtvis såväl företag som anställda attfölja vissa regler. När det gäller kommunens köp på 10.5 milj. kr. av de gamlanedlagda industrilokalerna sägs i det avtal som kommunen skrev med , vilket bekräftats av kommunstyrelsens arbetsutskott iår, att ett villkor för köpet av lokalerna för 10,5 milj. kr. är att i fortsättningen koncentrerar produktionen fill . Delinnebär alltså i klartext att man skall lägga ned den lönsamma enheten iHudiksvall. Jag har litet svårt att tro att kommunernas självständighet gerdem rätt att driva ett sådant spel. Hade man haft någon form avetableringskontroll i vårt land, en kontroll som jag tror att också centerpartietnågon gång har talat för, skulle man ha kunnat undvika detta. Det är litet märkligtatt den centerpartistiske industriministern inte tar några som helst initiativför att hindra transaktioner av det här slaget. Han uttalar sig inte klart omvad han anser om en sådan här affär. Detta innebär ju att industriministern mereller mindre står och säger att det, på grund av kommunernas rätt attsjälvständigt fatta beslut, är fritt fram att handla på det här sättet. En f.d. partiledare, som inte är obekant för denna kammare, har en gång sagt: Någondjävla ordning får det vara i ett parti. Jag tycker att detta också bör gällaför ett centerpartistiskt statsråd i en borgerlig regering. tror i hög grad på denkommunala självstyrelsen. Vi utgår ifrån att kommunerna i sådana här affärerhåller sig till det kompetensområde som bestämts i kommunallagarna. Någonordning skall det ju vara här i landet också när det gäller relationerna mellanregering och kommuner. Håller sig kommunerna till gällande lagstiftning, måsteden kommunala självstyrelsen givetvis få vara utslagsgivande för kommunernasagerande även i sådana fall som här har tagit upp. Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1981/82:96 om tillstånd för torvtäkt har frågat mig om jag anser det angeläget att vidbeviljande av tillstånd för torvtäkt undanta sådana myrområden som i inventeringen av landets skyddsvärda våtmarksområdenangivits av särskilt stort värde att bevara. Jag utgår från att frågan avser ärenden om tillstånd, s.k. koncessioner, för bearbetning av torv för energiändamål enligt lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter som regeringen har att pröva. Beträffande myrområden som i inventeringen av Sverigesvåtmarksområden har angivits av särskilt stort värde vill jag erinra om attdet underlagsmaterial som har utarbetats är översiktligt och preliminärt. Torvbrytning konkurrerar, liksom annan utvinning avnaturresurser, i vissa fall med andra markanvändningsintressen, däriblandnaturvården. Det koncessionsförfarande som vi har gör det emellertid möjligtatt väga olika markanvändningsintressen mot varandra. Det är därför ett smidigtinstrument för att reglera torvutvinningen i varje enskilt fall. Om tillstånd för torvtäkt 40 (); Jag tackar för svaret på min fråga. Fråganvar föranledd av en ansökan om bearbetningskoncession för fyra fyndigheter avtorv för utvinning av energi. har med tillstyrkande översäntärendet till regeringen. är väl inte en sådan ansökan någonting märkligt isig själv; vi behöver ju tillvarata en del av våra torvtillgångar för att kunnaklara energiförsörjningen framöver. Behovet av alternativa energikällor harofta efterlysts i debatten. Nej, det uppseendeväckande med denna ansökan är altområdet för den aktuella torvtäkten i över skyddsvärdavåtmarksområden anges vara av värde att bevara. Och inte nog med det. Inom dennaturgeografiska region där torvbrytningen avses äga rum har redovisats 25myrkomplex, varav fyra är särskilt värdefulla just från naturvårdssynpunkt.Till dessa fyra toppobjekt som bör bevaras hör just det projekt varom ansökanom torvbrytning inlämnats. Detta har naturligtvis upprört många, både enskildaoch organisationer, som vill slå vakt om våra naturvärden. Man har oroligtfrågat sig hur det skall gå i fortsättningen, när inte ens de mest skyddsvärdaområdena går fria från exploatering. Det stora värdet i detta område ligger främst imyrområdets storlek och mångformighet. Inom ett relativt sammanhängande områdeförekommer en ovanligt rik provkarta på både ekologiskt intressanta ochmorfologiskt välutbildade myrtyper. i det län det är fråga omgenomförde dels en botanisk naturvärdesbedömning, dels enfågelinventering. Av den botaniska inventeringen framgår att området somhelhet har betydande värden och vissa delområden höga skyddsvärden.Fägelinvenle-ringen visar stor art- och individrikedom när det gäller bl. Trots dessa värden anser alt övervägandeskäl talar för att ingreppen måste tålas. De energipolitiska ochregionalpolitiska intressena har vägt över. Det börkanske nämnas att det finns andra intressanta områden i närheten. Om tillstånd för torvtäkt som intehar samma stora skyddsvärde och som borde kunna undersökas och upplåtas förbrytning. Då skulle man slippa denna konflikt med naturvården. Vidnaturinventeringar av myrområdena bedöms ju det brytningshotade området somriksobjekt i fråga om skyddsvärde. vet jag mycket väl att man inte kan diskutera ettärende som ligger under regeringens prövning. Därför ställde jag frågan rentprincipiellt, om statsrådet anser det angeläget att vid beviljande av tillståndför torvtäkt undanta sädana myrområden som anses vara av särskilt stort värdeatt bevara. Visserligen är det framtagna materialetöversiktligt, men det bör ändå kunna ge en god vägledning för markanvändningen.Jag vill då fråga industriministern, om han är beredd att i avvägningen mellanolika markanvändningsintressen ta särskild hänsyn till de storanalurvårdsintres-sen som den gjorda inventeringen givit klarhet om.