prot · G509170 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är i stället de svagamänniskorna i som får ta konsekvenserna av en sådanpolitik. Den andra slutsatsen blir sålunda att sänkta planeringstal inte gernågra jobb i glesbygden. I stället innebär de en risk för försämradsamhällsservice för de svaga befolkningsgrupperna i storstadsområdet. För förordar departementschefen - det borgerliga utskottsmäjoriteten ställt sig bakom - att den statligaplaneringen skall inriktas på en folkmängd av 1 560 000 invånare . Detmotsvarar en genomsnittlig årlig folkökning på 2 700 personer under resten av1980-talet, vilket förutsätter att det inte blir någon nettoinflyttning överhuvud taget till länet. Detta är inte en trolig utveckling, med hänsyn till attStockholms län erfarenhetsmässigt tar emot en stor del av dem som invandrartill . Behovet av arbetstillfällen i andra delar av landet ärstort. Men arbetslösheten ökar även i , bl. a. till följd av entilltagande brist på arbete i de varuproducerande delarna av näringslivet:jord- och skogsbruk, fillverkningsindustri, byggnadsindustri. avarbetstillfällena inom länet finns inom dessa verksamheter mot för övrigaSverige. Vidare är de inomregionala obalanserna på länets arbetsmarknad sådanaatt aktiva åtgärder behövs för att omlokalisera verksamheter även inomStockholms län. Industrisysselsättningen har minskat kraftigt inom länetunder senare år, och den minskningen kommer enligt prognoserna att fortsättaunder . Vi skulle alltså få en ännu mera tjänstedominerad arbetsmarknad.Detta är helt oacceptabelt om vi menar något med vårt tal om att skapa regionermed bra balans mellan olika verksamheter. Vi kan inte ha en Stockholmsregionutan industriarbetare! Vi kan inte heller tänka oss att på nytt besluta om enutflyttning av redan etablerad statlig verksamhet från . Jagutgår därför ifrån att den statliga verksamhet som skall utflyttasfill andra delar av landet är nytilll ömmande verksamheter. Erfarenheterna frånde tidigare utflyttningsomgångarna är sådana att de borde mana tillförsikfighet. De anställda vid nuvarande statliga arbetsplatser inom regionenbör på samma sätt som andra arbetstagare kunna känna en viss trygghet i sinarbetssitua-fion. Detta leder mig fram till att särskilt yrka bifall tillden socialdemokrafiska reservationen 7, som handlar om planeringstal för länenår 1990. Reservationen ställer sig bakom i länberäkning att det lägsta acceptabla planeringstalet för är 1 580 000människor. Bakom detta beslut i står samdiga politiska partiermed undantag av . Jag utgår ifrån att de folkpartistiska och moderataledamöterna av denna kammare inte har några svårigheter att ställa sig bakomdetta krav. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.112 (): I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:23 behandlas bl. a,några motioner som gäller och dess näringsliv. Vigotländska motionärer har pekat på att till skillnad från andra län pågrund av havsbarriären är i avsaknad av pendlingsmöjligheter dll närliggandearbetsområden. Detta gör att gotlänningarnas valmöjlighet på andraarbetsmarknadsområden är begränsad. Totaltkunde uppvisa förhållandevis goda siffror försysselsätt-ningsutveckhngen , detta i hög grad beroende påsysselsättning inom den offentliga sektorn. Den tidigare positiva utvecklingenav industrisysselsättningen har förbytts i en minskning. Ser man på denaktuella situadonen och framtidsutsikterna finner man bilden dyster. Närman tar del av länsarbetsnämndens arbetssökandestatistik finner man att totalaantalet arbetssökande var 1 603 personer, en ökning med 209 ijämförelse med , Siffran 1 603 utgör av antaletförvärvsarbetande i länet. Av ungdomar under 24 årvar det 864 som sökte arbete , Antaletsysselsatta i beredskapsarbete, AMU-utbildning, anställda med lönebidrag samtanställda vid samhällsverkstäderna var 1 548 personer, en ökningmed 272 , Låtmig också nämna något om ungdomar och deras möjligheter att erhållaen meningsfull sysselsättning. Den15 var 102 ungdomar arbetslösa, 51 ungdomar under 20 århade ungdomsplatser, 95 var i yrkesintroduktion, 21 var iarbetsmarknadsutbildning och 146 var i beredskapsarbete. Det gör en summa av415, Motsvarande siffra var 290, Till dessa siffror skallläggas att 847 ungdomar nu lämnar och att 690 ungdomar lämnargymnasiet. Detta är de gotländskaungdomarnas situation f. n. Låtmig nämna ytterligare en del siffror som belyser den sysselsättningssituationsom är gällande för i förhållande fill riket i övrigt. Detta gör jagmed anledning av vad utskottet skriver på s. 156, där man framhåller att denregistrerade arbetslösheten på tillhör de lägsta i landet. Antaletarbetslösa personer och personer i samtliga arbetsmarknadsåtgärder iförhållande till befolkningstalet uppgick till i genomsnitt följandejämförelsesiffror. Nr 170 För den gotländska ungdomen ärsituationen, som jag sagt, ännu Tisdagenden svårare: vararbetslösa eller hänvisade till arbetsmarknads- 8 juni1982 poHfiska åtgärder. Även om antalet öppet arbetslösa har kunnat hållas nere på grund av Reeionalpolitiken vidtagnaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, är dock mera kraftfulla närings-pohtiskaåtgärder nödvändiga för att på så sätt minska den konstanta bristen påarbetstillfällen som är rådande på . har i en sammanställningkonstaterat att det föreHgger behov av 2 000 nya arbetsfillfällen under1980-talet. Här har man inte räknat med den neddragning som aviserats från L MEricsson. näringslivsstruktur avviker markant från denriksgenomsnittliga. De areella näringarnas andel är så stor påGotland som i riket i övrigt. Industrins andel är däremot endast drygt hälftenav rikets. Den svaga industrialiseringen, som historiskt kan förklaras medöläget, gör att är och förblir starkt beroende av de areellanäringarna. Det regionalpolitiska arbetet för att skapa tillräckligbassysselsättning på måste därför även i fortsättningen i hög gradomfatta dessa näringar. Ett område som satsat projektmedel på ärutvecklingen av växthusodling. Uppvärmning med olja är i dagens läge inteekonomiskt möjlig, utan alternativ energi måste användas. Jag kan nämna attbefintliga anläggningar på nu uppvärms med resp, värmepump, kol,spillolja och fjärrvärme. Lokaliseringen av nya växthus kan göras helt medhänsyn till valet av uppvärmning, eftersom moderna odlingar sker i växthus medbetoiiggolv och odlingssubstrat. Intresset för nyetablering finns, men dåinvesteringskostnaderna för uppförande av sådana anläggningar i förhållande tilleget kapital inte kan anses vara tillfredsställande, har man avvaktat. Det är mot den bakgrunden som vi motionärer anser att detskulle vara ett berättigat stöd till en näring som har framtiden för sig omsamhället, som vi motionärer framhållit, skulle kunna ge lokaliseringsstöd filluppförande av växthus enligt samma villkor som gäller för kommunalaindustrilokaler. Det är att märka att vi inte har begränsat vårt yrkande tillatt gälla endast , utan vi anser att det skulle vara en fördel för allsvensk växthusodling om ett sådant stöd skulle kunna utgå. Tyvärr är inte utskottet av samma mening som vimotionärer, utan man vill avslå vår motion. Mot ett enhälligt utskott är det intemeningsfyllt att yrka bifall till motion 1981/82:2348. Men vi återkommer ifrågan. 113 (): Till arbetsmarknadsutskottets betänkande1981/82:23, som behandlarregeringens proposifion om program för regional utveckling och resurshushållning, har fogats ett antal reservafioner, av vilka jag här tänker ta upp nr 67, inplacering i stödområde av . Det är en reservation som utskottets center- och folkpartiledamöter står bakom. 160 liknar inte något annat lännär det gäller läge, natur och Dettamedför speciella problem men också särskilda Nr 170 möjligheter att arbetaoch bo på ön. Till fördelarna hör fillgångar som goda den socialaförhållanden, vacker och intressant natur, rika kulturhistoriska g ;_: i9g2 skatter, ett gynnsamtklimat, goda jordar för ett allsidigt jordbruk, råvaror somkalksten och skog och närhet till fiskevatten, Reeionalpolitiken Denvarje år till ca 330 000 människor uppgående turistströmmen söker främst önsvärden . För de bofasta har ön stora kvaliteter även resten av året.Förutom de unika möjligheterna när det gäller fritid och rekreation kan nämnasdet lilla formatet med korta avstånd mellan människor och organisationer, Visbyhar småstadens charm och sociala liv. Ändå är den vital och expansiv och ärlänets kulturella, administrativa och ekonomiska centrum. Efterde areella näringarna, offentliga sektorn och industrin kommer turismen påfjärde plats som näringsgren. Den har sålunda stor betydelse försysselsättningen på , liksom för bibehållandet av viss service i områdenmed vikande befolkningsunderlag, har klassificerats som primärtrekreafionsområde. Det är då med tillfredsställelse som man konstaterar attstöd bör kunna lämnas till företag inom turistnäringen och att turistföretag ifortsättningen, enligt proposifion 1981/82:118, skall ingå iutvecklingsfondernas målgrupp. Bl, a. innehåller proposifionen också förslagom stöd för aktiviteter som medverkar till att förlänga turistsäsongen, vilkethar stor betydelse inte minst för Godand, Tillstor del måste gotlänningarna vara självförsörjande i fråga om arbete ochservice. Vi har inte samma möjligheter som på andra håll att få arbete och serviceutanför länsgränsen. Det har i och för sig fört med sig att det finns en heldel offentlig, kommersiell och kulturell service som inte annars skulle finnasi en så pass Hten region. Gotlandhar haft en mycket ogynnsam befolknings- ochnäringslivsutveckling. Det är endast som har haft en sämrebefolkningsutveckling under efterkrigsfiden. har UtveckHngenåter börjat peka i positiv riktning, men endast en ringa del av den tidigarebefolkningsminskningen har återtagits. Gotlandhar fortfarande en näringsstruktur med stor andel sysselsatta i jord- ochskogsbruk, , Och vi har en, jämfört med riket, liten industrisektor- , Detta förhållande råder inte i något annat län. Pågrund av det gotländska näringslivets ringa omfattning och även ensidigastruktur jämfört med andra län samt avsaknaden av pendlingsmöj-Hgheter tillandra områden, blir de flesta gotlänningars möjlighet att välja arbete mycketbegränsad. Skillnadernainom och kommun är av betydande storlek. är helt naturligt öns expansiva centrum, med en stor koncentration av arbetsfillfällen. Framför allt är det den offentliga sektorn som medverkat till detta, med den inte ringa andel som de mihtärt anstäHda utgör. Samfidigt som Visbyområdet kunnat uppvisa en positiv utveckling har obalansen gentemot de mer perifera områdena på öh förstärkts i och med att 161 ]1 protokoll 1981182:169-170 befolkningsminskningenfortgår på norra och södra . Regeringen har i ett departementsprotokoll frånindustridepartementet medgivit ett unikt undantag för reglerna om kommun som minsta enhet i länsplaneringen. Det innebär att mandelat i tre lokala arbetsmarknader och att all utvecklingsplaneringbedrivs utifrån denna indelning. Detta skall ses mot bakgrund av att Gotlandslän består av en enda ytstor kommun, med stora inomregionala obalanser.Hittillsvarande utveckling ger en klart negativ bild för norra och södra lokalaarbetsmarknaderna vad gäller både sysselsättning och befolkningsutveck-hng. Mellan folk- och bostadsräkningarna 1965 och 1975 minskadenorra och södra arbetsmarknaderna sin befolkning ochsysselsättningstillfällena med . De prognoser som finns visar på enfortsatt negativ utveckling av dessa områden, medan mellersta niedVisby får en fortsatt relativt stark tillväxt. Norra och södra närmarsig den kritiska gränsen för serviceunderlag för skolor, postkontor, affäreroch annan samhällsservice. Förutsättningar för att omfördela verksamhet till norraoch södra delarna av ön finns så fill vida att fler.arbeten skapas i änvad som behövs för befolkningen i den mellersta arbetsmarknaden. Med ettförbättrat stöd av en akfiv lokaHseringspolitik skulle näringslivets utvecklingpåverkas förmånligt i ytterområdena. har man från bl. a. länsstyrelsenoch de gotländska riksdagsmännen försökt att skapa förståelse för de problemsom jag här redogjort för och föreslagit, att norra och södra lokalaarbetsmarknaderna skulle inplaceras i ett högre stödområde än mellersta.Utvecklingen motiverar detta, och eftersom särställning tidigaremarkerats i och med beslutet om att den regionalpolitiska planeringen får skepå tre delområden, borde det ha varit möjligt att i propositionen föreslå ensådan delning av Godand. Under den allmänna modonsdden väckte jag en motion om att skulle, uttala sig för att de norra ochsödra lokala arbetsmarknadsområdena på överförs från dåvarandestödområde 4 till stödområde 5. Överfört till den nya områdesindelningen skulleförslaget innebära att rnellersta bHr kvar i område C och norra ochsödra uppflyttas dH område B. I den utskottsbehandling som förevarit har alltså center-och folkpartiledamöterna reserverat sig dll förmån för vår modon, och jaghoppas att kammaren kommer att besluta i enlighet med denna. Jag yrkar bifall till reservation nr.67. 114STEN () replik: har pläderat för enuppdelning efter församlingsgränser i . Regeringen har ansettatt man inte skall göra en sådan uppdelning. Vi moderater biträder dennauppfattning. Får jag fråga : Vilka församlingar skall föras dlldet ena resp. det andra stödområdet? 115 GUNHILDBOLANDER (c) replik: Nr 170 En karta varfogad som bilaga till den motion som vi väckte den Av kartan framgår vilken gränsdragning som gjyjj ]9g2 gäller förde lokalaarbetsmarknaderna. Vårt förslag är att man följer den_ gränsdragningsom tidigare är accepterad av regeringen. Anf.116 () replik: Som framgår av propositionen har man gjort en mycket klar och tydligredovisning av gränserna i förslag dH delning av andra kommuner. Så harförhållandet icke varit från reservanternas sida i det här fallet. Man har ireservationen sagt att man inte kan klara ut detta, utan överlåter det åtregeringen. I de andra fallen, de som gäller kommuner i , kan vi tydHgtse vad vi har att rösta om. Det kan vi inte göra beträffande kommun.Det lämnade svaret är klart odllfredsställande, och vi kan från vårt håll intestödja förslaget, varken i första eller i andra hand. I den del av näringsutskottets betänkande som behandlar östraMellansverige sägs att befolkningsökningen i har varitblygsam . Det beror på den ogynnsamma utvecklingen inomnäringslivet. arbetade av de sysselsatta inom industrin, vilketär betydligt över riksgenomsnittet. I ungefär motsvarande grad ärservicesektorn underrepresenterad. Den mest ogynnsamma situadonen harEskilstuna och , som haft en klar nedgång. Jagskall för att spara tid nöja mig med att ta som exempel. Färskaprognoser från länsplaneringen pekar på att tiHbakagången fortsätter. utgår man från att antalet sysselsatta kommer att minska med3 300 personer, och antalet invånare kommer att minska med 2 600, Näringsutskottetvitsordar de uttalanden som vi sörmländska socialdemokrater gjort i en motiondll årets om att det behövs en vidareutveckling av länets industriellakapacitet. Vidare stöds kravet på prövning av ny statlig verksamhet till länet. Viär medvetna om att problemen inom industrin för riket totalt inte kan lösasgenom att tillverkningsenheter flyttas mellan olika regioner. Inriktningenmåste vara att man satsar på en vidareutveckHng av varje läns speciella profiloch kunskaper. I fall gäller det att stärka den företagsamhet man haroch skapa ett ökat inslag av högkvalificerad s. k. kunskapsintensiv produktion,genom att man verkar för att de många fjärrstyrda koncernföretagen bygger utsådan verksamhet i anslutning fill sina tillverkningsenheter i länet. Pågrund av den pågående avindustrialiseringen krävs att den samlade politiken förregional balans aktiveras. Därvid måste statsmakterna enligt min mening skaffasig strategi och verktyg i form av aktiv näringspolitik, som direkt tar siktepå att påverka strukturen inom industrin. Från socialdemokratisksida har vi uppmärksammat den 163 geografiska uppsplittringav verksamheten som genomförts i vissa större företag. Medanden egentliga produktionen sker i anläggningar ute på industriorterna,koncentreras verksamhet som rör företagsledning, administration,marknadsföring, forskning och utveckling till ett fåtal större orter. Därmedutarmas industrimiljön ute på de gamla industriorterna. Ungdomarna i våraskolor har inom sitt hemlän ingen differentierad arbetsmarknad att söka sigfill. De framtida möjligheterna att bedriva framgångsrik industriprodukfion utepå de gamla industriorterna blir i hög grad beroende av vår förmåga att brytadessa koncentrationstendenser. påpekar har ett mycket intensivt arbete bedrivits inom länunder , som syftat till en sådan förnyelse av industriell verksamhet.Men i ett läge där flertalet basnäringar står mitt uppe i en smärtsamomställning krävs betydligt rner genomtänkta centrala, statliga insatser tillstöd för verksamheten i de drabbade länen. Jag skall nöja mig med dessa principiella synpunkter, som givetvis haren vidare syftning än tiH mitt eget län. Det är uppenbart att nuvarandebalansrubbningar måste hävas genom ökad produktionskraft baserad på fulltutnyttjande av våra arbetskraftsresurser. Samhällets medverkan i dessa styckenmåste ske bl. a, genom en kraftfull näringspolitik utan geografiskabegränsningar och differentierad med hänsyn till regionala förhållanden. Jag har inget annat yrkande än bifall till de socialdemokratiskareservationerna. Idetta anförande instämde , och (alla s). 118 (): Normalt hör inte hemma i något stödområde, men med hänsyn tiHden utveckHng som arbetsmarknaden i har genomgått är stödåtgärder nödvändiga för att man skall kunna rekonstruera dennaraserade arbetsmarknad, som inte inskränker sig bara till kommun utanberör flera kommuner i hela . Motalakommun hade en expanderandeindustrisysselsättning. Det var främst och som hade godkonjunktur för sina produkter. Men den utvecklingen fick en dramafisk vändningunder senare delen av , och den fortsätter alljämt i negativriktning. Anledningen till' detta är främst en nära nog total nedläggning avMotala Verkstad och neddragningen vid . Ett tiotal mindre företag hardessutom lagts ner . Motalahar också den högsta arbetslösheten i länet. Den har ökat med sedan1979 och kan beräknas komma att omfatta ca 3 000 personer. har dessutombörjat vidkännas en befolkningsminskning, som naturligtvis kommer attaccelerera framöver. Uppskattningsvis harMotala på grund av vad jag tidigare redovisat förlorat mellan 4 000 och5 000 arbetstillfällen. prognos visar att en minskning medytterhgare nära 2 000 arbetsfillfällen kommer att ske , om ingakraftfulla åtgärder kommer fill stånd för att vända utvecklingen. Länsstyrelsenkonstaterar att varken lokala eller regionala resurser är tiUräckliga för attklara problemen i , utan statliga insatser med betydande ekonomiskt stödmåste tiU. Bedömningenav den fortsatta nedgången har främst skett med utgångspunkt i vad som just nuhänder vid , där ca 800 arbetstillfällen kommer att försvinna. Såvällokalt som regionalt görs det ansträngningar så långt resurserna räcker.En särskild arbetsgrupp har filisatts av länsarbetsnämnden. Utveck-Hngsfondenspersonal hjälper dll med rådgivning till folk som har för avsikt att startaeget. Flera andra åtgärder har satts in. Länsstyrelsenhar i skrivelse till regeringen hemställt att skall inplaceras istödområde 3. Jag följde upp denna framställning i mofion 643, som lämnadesunder den allmänna motionstiden, men jag kan nu konstatera att framställningenvarken i regeringspropositionen eller i den borgerliga utskottsmajoritetensskrivning har föranlett förslag fill någon åtgärd, trots att industriministerÄsling har uttalat att han välvilligt skall pröva frågan om lokaliseringsstödtill . Detta uttalande gjorde han i denna kammare så sent som den 23november . Jagskall inte yrka bifall fill min motion, där jag kräver att skallinplaceras i stödområde. Jag vill i stället hänvisa fill den socialdemokrafiskapartimotionen 2352, som ligger fill grund för reservationen 26 om lokaliseringsbidragutanför stödområdena m. m. 1 reservationen konstateras att det är angeläget attstöd till industriell förnyelse kan lämnas i samband med svåra strukturproblemi utsatta lokala arbetsmarknader även utanför stödområdet. Detta skulle kunnaske . Om bifaller den socialdemokrafiskareservationen har mitt mofionsyrkande blivit i stort sett fillgodosett. Detskulle naturligtvis finnas mycket mer att säga om arbetsmarknaden i . Dethade också varit intressant att få redogöra för situationen på den totalaarbetsmarknaden i , men med hänsyn till att det är angelägetatt vi begränsar vår talefid skall jag be att få yrka bifall fill desocialdemokratiska reservationerna. 119 (vpk): I vpk:s partimotion i anslutning till den regionalpohtiskapropositionen påpekas att nya regionala kriser uppstått i en rad områden ochatt detta nödvändiggör en helt ny regionalpolitik. regionalpolifik måste utgå från speciella problem och beakta särskildaförutsättningar i resp. regioner. Jag har för avsikt att peka på tvågeografiska områden, där jag menar dels att den hitfills förda regionalpolifikenär ofillräcklig för att lösa problemen, dels att särskilda förutsättningarfinns för utveckling. Det ena området ärÖstergötlands län, vars problem och utvecklingsmöj- 12Riksdagens protokoll 1981/82:169-170 ligheter jag berört imotion 833. Det är inget tvivel om att detta län genomgått och genomgår ennegativ sysselsättningsutveckling. Branscher och industrier som utgjortryggraden i sysselsättningen på vissa orter har avvecklats eller kraftigtminskat i betydelse. Lägeti är en aktuell illustration fill den negafiva utvecklingen men inte detenda oroande draget. Flera andra orter i länet präglas avsysselsättningsproblem. Ettannat speciellt drag är det starka inslaget av militär verksamhet isysselsättningen, särskilt i . Arbetsmarknadsutskottetregistrerar vad jag anfört i motionen såväl om strukturproblemen i länet sombeträffande de särskilda förutsättningarna för utveckling av den industriellaverksamheten i länet. Till dessa särskilda. förutsättningar hör bl, a,förekomsten av universitet och teknisk högskola med forskningsresurser liksomförekomsten av data- och elektronikindustri. Jag menar också att den mihtäraflygplansindustrins resurser bör kunna komma till användning för utveckling påandra områden, såsom energi, kollekfivtrafik, miljö, sjukvård. Utskottetfortsätter dock att leva på hoppet att skall få långsiktigapositiva effekter på industrisysselsättningen, Samma synsätt kommer filluttryck i det särskilda yttrande som socialdemokraterna fogat tillutskottsbetänkandet. Några åtgärder för att bryta den militära dominansen isysselsättningen ville man tydligen inte vidta, men uppgiften att satsa påcivila alternativ kvarstår som lika angelägen efter beslut om detmiljardslukande , Arbetsmarknadsutskottetsnågot mer engagerade refererande av vad som i motionen anförts om situafionen iÖstergötland, jämfört med förra årets skrivning, skall kanske ses som ettpositivt tecken men ändå mycket begränsat. Omman verkligen har en strävan att ta några nya grepp i regionalpolitiken, såborde ett län som vara synnerligen lämpligt för att utforma ettåtgärdsprogram för utveckling och sysselsättning, så som föreslagits i motion833, Det är beklagligt att utskottet inte biträtt förslaget. Det är beklagligtför men också för den regionalpolitiska verksamheten i stort, somkunde tillföras värdefulla erfarenheter. Detandra geografiska område som jag vill peka på är vissa kommuner i ochÖstergötland, ett område som också är känt under benämningen Inlandsovalen,Den fråga jag vill beröra gäller ett regionalpolifiskt försöksprojekt där. Detfinns flera mofioner som delvis berör samma geografiska område. I mofion 322har jag tillsammans med liksom fört framtankegångar som utarbetats inom ovalen. Till det nyskapande och intressanta idetta projekt hör att sju kommuner inom fyra län berörs, nämligen iÖstergötland, och i , i länoch , och i län. Projektet går alltså översåväl kommungränser som länsgränser. Berörda kommuner har en likartad struktur.