prot · G509166 · 1981-12-31 00:00:00 — Def är den naturliga förklaringen. Och detfanns ingen möjlighet att ange någon annan dollarkurs än den som gällde. För aft man skall få en uppfattning om vad ändringar avdollarkursen innebär vill jag ange aft f. n. pågår programplaneringen förförsvaret och Som i varje fall vet är def femårigaprogramplaner, och där räknar man f. n. dollarkursen i . Föratf klara skillnaden mellan 4:58 och 5:65 har man lagt in en reserv på 200milj. som täcker denna skillnad, alltså. Jag sägerdetta för att klarlägga läget. Jag tycker , när man falarom höjdaförsvarskosfnader, infe särskilt väl vet vad man talar om. Vad är det då somhar hänt ? Jo, försvarssektorn har minskat sin andel av BNP. På1950-talet låg vi på , ligger vi på och när det gäller denproposition som vi behandlar här i vill jag för min del sägaatt det infe är med glatt hjärta jag har lagt förslag om nedläggning av förbandosv. Vi måste göra det för aft klara ekonomin inom den ram som avdelas. Vigenomför ju defta spararbete för att klara en effektiv krigsorganisation. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 48 MAJ () replik: Det finns en risk, herr försvarsminister, medaft använda procenfavdelarna av BNP när man mäter försvarets styrka. Det är ettsätt som alla försvarsanhängare i alla länder har använt sig av. Men öm manskulle acceptera det måttet skulle man också acceptera att supermakterna underen stor del av har nedmstat, därför att deras andel av BNPtill försvaret då sjönk kraftigt. Ingen av oss vill skriva under på attsupermakterna har nedrustat under fidigare decennier. Tvärtom - vi anklagar demalla samfällt för en kraftig upprustning. Upprustning eller nedrustning kan icke mätas i andelar avBNP utan skall mätas i de pengar man anslår fill försvaret. Då kommer man framtill en bättre bedömning av vilket anslag som ges. De svenska försvarsanslageni fasta priser räknat har sedan 1950-falet tvådubblafs, eller numera tredubblats.Det är det verkliga anslaget till def svenska försvaret. För atf få en verklig uppfattning om enutveckling måsfe man ju se den i relafion till någonting annat, och def vardärför jag tog BNP-utvecklingen. Man kan naturligtvis göra många andrajämförelser. Man kan se på hur utvecklingen har varit när det gäller antaletsysselsatta osv. Ett faktum är - och def blir minslutsats - att försvarssektorn har minskat sin andel av och sina anspråk påsvensk ekonomi . 50ÅKE POLSTAM (c): I likhet med mina kolleger på Östgötabänken,och , har också jag en mofion om T 1 med effyrkande om att defta regemente skall få leva vidare. I motionen har jagutförligt redovisat mofiven för yrkandet, och jag skall därför inte göra någrastörre utläggningar i slutskedet av den här debatten, som varit tillräckligtlång ändå. Redan på ett tidigt stadium förstod vi i attbeslutet om T 1 skulle bli mera en regionalpohtisk än en försvarspolitiskfråga. Vi tycker aft det är Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. beklagligtatf en så allvarlig fråga som den om försvarefs fredsorganisafion i slutändanskall behandlas på def sättet. I ursprungsskedet var def av flera skäl - inteminst ekonomiska - infe alls tänkt aft T 1 skulle läggas ned, utan det skulle i stället gälla T 2. Genom en febril aktivitet i västgöfaregionen lyckades man ändra på detta och även få ÖB atf svänga om i frågan. Andra förbandsindragningar påverkade också detta. blir hela östsidan av utan underhållsförband, och samövningen, som borde vara självklar mellan infanteri, artilleri och träng, försvåras och fördyras genom def hinder som utgör mellan och , när underhållsförband från skall delta i övningar på östsidan. Givetvis kan def annars vara egalt var fredsförbanden ärförlagda, bara de finns på rimliga avstånd från varandra just ursamövningssynpunkt. Men man borde infe försämra möjligheterna till en effekfivberedskap mot angrepp från Östersjösidan. Risken för angrepp från detta håll ärväl knappast mindre än den är från något annat håll. Underhållsförbandenbehöver därvid bli lika snabbt insatta som infanteri- och artilleriförbanden. De här synpunkterna berörs inte alls i försvarsutskottetsbetänkande. Utskottet bara förutsätter att ÖB och regeringen noga har övervägtde konsekvenser som redovisats i min motion, utan atf beröra dem. Vidare sägerutskottet- som fidigare också framhållit - atfSkövde och är mer beroende av sina förband än vad är och att de minsta olägenheterna uppstår vid en nedläggning av T 1 - inte eff spår av försvarspolifik alltså, utan bara regionalpolitik. En ljuspunkt är naturligtvis att vi motionärer vunnitförståelse för vikten av att den militära sjukvården kan få fortsätta aftsamarbeta med i och att av den anledningen en vissdel av utbildningen vid T 1 kan få vara kvar i , om än inordnad i I4/Fo 41. Jag förstår mycket väl att det infe går att samla enmajoritet för ett bibehållande av T 1 som eff helt trängregemenfe i ,men jag vill ändå, fru falman, göra eff sista försök atf rädda förbandet kvargenom att i varje fall yrka bifall fill min motion 2279. Skulle fru talmannenändå finna att kammaren inte vill bifalla yrkandet, skall jag infe hellerbegära votering. När def gäller flygplanet har nog alla argument uttömtsvid det här laget. Def har vi ju hört i debatten. Det finns av allt aft döma enbred majoritet för att eff nytt flygplanssystem skall tillföras det svenskaförsvaret. Låt def då bli ett svenskt plan! Allt talar ju för det . Def har talats mycket om kostnaderna. Men ett svenskt planblir säkert det billigaste alternativet, om vi beaktar alla förutsättningar.Skatteunderlaget blir ju en reell faktor att räkna med. En stor del av depengar som betalas ut som lön i samband med fillverkningen kommer åter fill defsvenska samhället. Vid en utlandsbeställning skulle vi förlora mycket av dessaintäkter. Vidare får vi behålla och vidareutveckla eff avancerat teknisktkunnande i vårt land, och vi räddar mängder av arbetstillfällen - en nog såviktig faktor, både nu och framåt i fiden. 51MARGOT (): Läget i världen ger oss tyvärr inte anledningtill en överdriven optimism om fred och nedrustning. Vi lever på en krutdurk,och supermakternas kärnvapenarsenal är tillräcklig för att förgöra oss alla. Trots detta är det nödvändigt att vi arbetar för fred ochavspänning i alla de organ där har möjlighet aft utöva inflytande. Vi iSverige har ju också ett starkt totalförsvar för att främja och upprätthållavår neutralitet, och det har även medfört en god stabilitet och en fredligutveckling i och . Def försvarsbeslut vi tar och som gör det möjligtför oss atf fortsätta vår alliansfria säkerhetspolitik fram /87 är av mycket stor vikt. Det gäller inte minst det mycketdebatterade beslutet att säga ja till JAS och därmed utvecklingen av ett nyttflygplanssystem. Detta betyder många intressanta och viktiga steg framåt föratt stärka vårt försvar och vårt flyg och för aft bibehålla och vidareutvecklaen hög teknisk kunskapsnivå i svensk industri, infe enbart inomförsvarsindustrin, utan också inom den civila industrin. Tyvärr är inte socialdemokraterna villiga att ta ettavgörande beslut , utan föredrar atf välja en meningslös uppskovslinje ochatt i alla fall fram fill valet varken säga ja eller nej, kanskeför att tillfredsställa varierande åsikter både inom den egna riksdagsgruppen -som vi hörde ganska mycket om - och hos väljarna ute ilandet. Men det är svårt att samfidigt sitta på två stolar, ochdet har under debatten tydligt märkts en stor brist på hållbara argument frånde socialdemokratiska talesmännen i denna fråga. Jag kommer att gå över till att tala någotom de tre motioner i försvarsfrågor som jag väckt under allmänna motionstidenoch som är behandlade i försvarsutskottets betänkande. Om motion 1981/82:302 angående ubåtsjakt från fartyg villjag anföra följande. Den ryska ubåten i Gäsöfjärdeni har varit föremål för debatt både i och utanför massrhedia och såvälinom som utom vårt land. Vår försvarsberedskap och vår möjlighet tillhavsövervakning har naturligtvis tilldragit sig stort intresse. Det har dåkonstaterats att vi genom försvarsbeslut givit invasionsförsvaret sådominerande uppgifter att skyddet för sjöfarten och resurser atf bedrivaubåtsjakt från fartyg helt försvunnit. Ser vi på andra staters försvar, finner vi attläget är helt annorlunda. Praktiskt taget alla utom Sverigehar fregatter eller korvetter, alltså fartygstyper och storlekar som lämpar sigför ubåtsjakt. Den svenska linjen atf helt avstå från denna typ av fartyg ärdärför närmast unik. Def är så mycket mer anmärkningsvärt som vi har en så långkust och våra närmaste havsområden bevisligen rymmer åtskilliga ubåtar somanvänder också svenskt vatten som övningsområde och som plats för andra meravancerade uppgifter. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 5 protokoll 1981/82:166 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. I motionen har jag redogjort förhur det försvaret är konstruerat i och vid en del nordafrikanskamedelhavsländer. Denna genomgång visar atf det finns många mariner som harfartyg av den typ som infe skulle skaffa försvarsbeslut.Hos oss har fregatterna utgått, och jagarna är på väg ut. Vi anskaffar nuvarken fregatter eller korvetter. Vi har inte heller någotubåfsspaningsflygplan. Vi är, atf döma av den gjorda redovisningen av hur andraländer ser på problemen, uppenbarligen ganska ensamma om filosofin att bara haett sjöförsvar för invasionsalternafivet. Men jag tycker aft utskottet nu serpå frågan på annat sätt och har flyttat fram positionerna på en del områden. Vi har fått en utökning av territorialgränserna och enlångt större havsyta att övervaka. Och att döma av vad som hände i Gåsöfjärdeni , som med säkerhet inte är en enstaka händelse, vore det inte urvägen om vi också kunde se vad som händer under vattnet - i alla fall i så storutsträckning atf ett rimligt antal sfickprov kan göras och en beredskap finnsför utryckningar när sådana erfordras. Det är onekligen ganska obehagligt att tänka sig ett lägedär vi infe kan upptäcka ubåtar på vårt område, infe bara med tanke på vaddessa kan göra med oss, alltså spaning i fred och attacker i krig, utan ocksådärför atf vår neutralitet inte ter sig trovärdig, om vi infe kan upptäcka ochavvisa främmande ubåtar på svenskt område. Utskottet pekar på de två robofbåfar som beställts och påde övriga fyra som skall beställas och som kan användastill ubåtsjakt. Utskottet anser därmed atf min mofion i viss mån ärtillgodosedd -och def tackar jag för - men avstyrker den i övrigt. I motion 342 angående underhåll av fartyg tar jagoch upp underhållsutredning, som har skapat djuporo i genom att föreslå att huvuddelen av det underhålletskall förläggas till . fastslog så sent som att Karlskronavarvetskall syssla med nybyggnader och underhåll av fartyg. Utskottet visar på de tilläggsdirektiv utredningen fått,som skall belysa eff alternativ atf i större utsträckning än övervägaatt förlägga marinens farfygsunderhåll till . Utskottet anser att mani avvaktan på detta utredningsresultat inte nu bör uttala sig i frågan ochavstyrker därmed motionen. Jag vill dock betona atf jag noga kommer atf följafrågans utveckling och vill här peka på aft def i finns lämplig ochkunnig personal, som för aft kustfloffan skall bibehålla eff godtagbarttekniskt stöd och en acceptabel underhållssäkerhet inom det södra övningsområdet. Det behövs en god beläggningsnivå för attspecialverkstäderna skall kunna fungera. Detta krävs också för atfmobiliseringsberedskapen skall kunna bibehållas på dagens nivå. Av bådeförsvars- och regionalpolifiska skäl är def därför av stor vikt aft en störredel av def underhållet bibehålls vid . Med det sagda delarjag utskottets mening att man skall Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. invänta utredningens förslag, och jag yrkar alltså inte bifall till den Nr 166mofionen. I motion 343 begär jag att skalllokaliseras till . Utskottet anser liksom försvarsministern att denskall förläggas till och att lokaliseringen blir 10 milj. kr. dyrare omden flyttas till . Jag skulle vilja fråga utskottets talesman, hurman har kommit fram fill den beräkningen. flyttas fill från , måstedå inte nybyggnation komma fillstånd vid ? Åtminstone har det sagts migså. Kasern i är ombyggd och renoverad för 40 milj.kr. Ur ekonomisk synvinkel måste det vara gynnsamt för försvaret att ta fillvara de ekonomiska medel som investerats i i stället för att bygga nyttpå . Man frågar sig onekligen: Var ligger besparingen med Bergaalterna-fivet? Eftersom flottans officershögskola har startat sinverksamhet i framstår det också som naturligt att ävenutbildningen vid sjökrigshögskolan förläggs till kommunen. Därmed skulle på ettur samhällsekonomisk synpunkt fördelaktigt sett kasern komma tillanvändning KÖS ej längre skall disponera . har mycket litet högskoleverksamhet, och detär därför av stor vikt atf den militära högre utbildningen samlas på ett ställeoch lärripligen förläggs till , som då blir ett centrum för dennaspeciella högre utbildning inom marinen. Utskottet anser ju att avvecklingen avSparre bör anstå till dess flottans värnpliktsutbildning är utvärderad, och dettycker jag är bra. Jag yrkar härmed bifall till motion 1981/82:302, vilketinnebär dels att möjligheterna till ubåtsjakt inom marinen förbättras på bådekort och lång sikt, dels aft projektering av lämplig fartygstyp för ubåtsjakttas fram, dels rustning av befintliga jagare som kan användas samt dels basering av erforderligt antal helikoptrar för ubåtsjakt iBlekinge. Vidare yrkar jag, fru talman, bifall till motion1981/82:343, vilket innebär lokalisering av sjökrigshögskolan till . , fru talman, uttryckerjag min tillfredsställelse över att marinens officershögskola i till . Men jag kan tyvärr infe vara så nöjd med förslagetatt inte också nu flytta marinens sjukvårdsskola till , som först varmeningen. Jag förutsätter dock att detta enbart är ett temporärt uppskov, aftsjukvårdsskolan får vara kvar i ett tag till och atf den senaresamordnas med övrig officersutbildning inom marinen och kustartilleriet iKarlskrona. 52 KARL-ANDERSPETERSSON (c): Många orter i vårt land påverkas av de beslutsom vi om kommer aft fatta i kammaren om den framtida säkerhets- ochförsvarspolifiken. Dock är det nog ingen kommun i landet som är mera beroendeav beslutet än och ingen region som är mera beroende därav änBlekinge. Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. Bakgrundenhärtill är givetvis aft söka i atf anlades somhuvudstation för örlogsflottan och alltsedan dess varit starkt beroende avutvecklingen inom det svenska försvaret. Efter har emellerfidförsvarsverksamhefen i skurits ned kraftigt - med över 5000 arbetstillfällen - utan atf kompenseras med andra statliga verksamheter.Inget län har heller fått så litet av utlokaliserad staflig verksamhet somBlekinge. Vid en regionalpohtisk jämförelse framgår atf Karlskronaär det enda primära centrum i landet som haft en folkminskning mellan åren 1950och 1980. har måst konstatera folkminskning och hardessutom en mycket ogynnsam åldersfördelning, med stor andel åldrandemänniskor. Det är därför naturligt att vi riksdagsmän från Blekingelägger stor vikt vid dagens försvarspolitiska beslut och dess inverkan påutvecklingen i och . Därför har vi också väckt fleramotioner i försvarsfrågan. Vår mofion om att lokalisera sjökrigshögskolan tillKarlskrona har av utskottet avfärdats med att rherkosfnaden härför skulle bli10 milj. kr. Därför skall den lokaliseras till i stället. En lokalisering till skulle nämligen ha betytt mycket förbåde och och - det är jag övertygad om - också förutbildningen, som säkert hade kunnat ske i en god miljö. Men mot ett enigtutskott förmår vi intet. Tro inte att jag är otacksam för den omlokalisering tillKarlskrona av marinens officershögskola som föreslås - den hälsas medtillfredsställelse. Men jag har litet svårt att förstå varför inte denföreslagna omlokaliseringen av marinens sjukvärdsskola kunde få ske samtidigt.Denna fråga har framskjutits tills utredningen om sjukvården i krig (USIK)presenterat sitt förslag. Vilka betydande ölägenheter en flyttning skullemedföra har jag haff svårt att utläsa ur betänkandet. har verkhgenbehov av denna utbildning. För är def också viktigt att Karlskronavarvetfår hand om underhållet av fartyg. Det är inte överdrivet att säga attdetta är ett Hvsvillkor för varvets fortbestånd . Det kan därför medtillfredsställelse konstateras att U 80 fått tilläggsdirektiv frånförsvarsministern atf bl. a. belysa ett alternativ som innebär ätt, i störreutsträckning än har övervägts, förlägga marinens fartygsunderhålltillKarlskrona. I propositionen hänvisar försvarsministern till dettautredningsarbete och förklarar sig i avvaktan på resultatet av defta inte viljafa ställning till den närmare lokaliseringen av det fredstidafartygsunderhållet. Utskottet vill också avvakta utredningsarbetet. Jag hoppasunderhållet förläggs fill Karlskronavarvef - för varvets fortbestånd. I motion 1981/82:2278 hemställde jag om tidigareläggningav beställningar av helst fyra robotbåtar typ 90 till Karlskronavarvef för attslå vakt om den kompefens som finns vid varvet. sådan tidigareläggningskulle ha värde från såväl sysselsättnings- som försvarssynpunkt. av entidigareläggning belyses väl bäst av atf främmande ubåtar otillbörligtuppträder på svenskt territorium, nästan mitt inne i fästningsskyddsområde. Det bmkar inte ge så mycket prakfiska resultat att ställayrkanden mot ett enigt utskott, så jag skall avstå härifrån. Jag har bara velatgöra kammarens ledamöter uppmärksamma på vilka problem har aftbrottas med, så atf def vid framfida beslut i försvarsfrågor kan tas hänsynhärfill. 53 (): Gårdagens och dagens debatt har huvudsakligenhandlat om anskaffningen av eff nytt stridsflygplan. Def har starkt poängteratsaft vi behöver ett sådant plan för aft skydda vår neutralitet och bevarafreden. Så långt jag förstår är det ett riktigt resonemang, och jag kommerockså att biträda utskottets förslag på alla punkter utom en, den som rörnedläggningen av artilleriregementet i . På den punkten ämnar jagbiträda reservation nr 6, som bl. a. bygger på en fp- och c-mofion, nr 2192. Men när vi nu tänker satsa så mycket pengar på attanskaffa vapen, finner jag det utomordentligt angeläget atf framhålla att dettainte är nog för aft värna om freden. Vi får aldrig förtröttas i våra strävandenatf både i vårt eget land och internationellt verka för aft den fid skall kommadå det inte längre blir nödvändigt aft fatta sådana beslut som det vi i dagtvingas fill. Det må vara hur orimligt som helst att tro att den dagen skallrandas då, bildligt talat, alla svärd har slipats fill plogbillar, men vårtarbete för nedrustning måste alltid ha def målet i sikte. JAS-planet är ett billigare och mindre avancerat plan änViggen och innebär alltså en prutning på tidigare ambitioner. I internationellasammanhang får vi verka för en parallell minskning av vapenarsenalen inom debåda blocken av supermakter. En sådan nedtrappning av rustningarna borde juleda till en utveckling mot mindre spända förhållanden. Vi måste fortsätta våra ansträngningar att i FN ochliknande sammanhang dra vårt strå fill stacken för att brygga övermotsättningar och minska skadeverkningarna av det våld vi infe kan förhindra.Men def är inte heller nog. Vi måsfe fråga oss vad def är som orsakar våldet ochkrigen. Att de sociala orättvisorna i världen lätt föder våld är oss välbekant.Men vi behöver veta mera om underutvecklingens orsaker, om hur klyftan mellanrika och fattiga länder kan överbryggas. Vi behöver forskning omicke-våldssfrategier såväl för social förändring som för försvarsändamål. Vi behöverforskning om rasfördomar - deras uppkomst, förebyggande och bekämpande - ochmera av freds- och konfliktforskning. Det skulle säkert heller inte skada om vi bättre lärdekänna oss själva för att om möjligt förebygga uppkomsten av konflikter mellanoss som enskilda i hem och på arbetsplatser. Lär vi oss atf respekteravarandras integritet som medmänniskor, borde vi ha bättre möjligheter atfundvika konflikter också mellan länderna. Våld föder våld. Vi får aldrig låtaoss förledas att tro atf vapen och våld slutligt kan lösa konflikter. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Vi får heller aldrig förfröttas ifråga om att bistå de länder som behöver vår hjälp att försörja sig och när defgäller aft utöva påtryckning för atf befria de förtryckta, att med fredligamedel så långt vi förmår bidra till atf orättvisorna i världen avskaffas.Sådana insatser medverkar fill att undanröja konfliktorsaker och skapa fred. kommer vi att fatta beslut om atf satsatiofals miljoner för aft anskaffa JAS-flygplanef. Vi får då heller inte glömmaatt varje sådan satsning infiebär en utmaning fill oss atf satsa likamålmedvetet pä fredsinsatser utan vapen. Mom. 1(målsättningen för totalförsvaret m. Utskottets hemställan bifölls med 319 röster mot 20 förmofion 2283 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 a och b Utskottets hemsfällan, som ställdes mot mofion 729 avKersfin m. fl., bifölls med acklamafion. Punkt 5 (verksamheten inom det militära försvaret /81) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 169 förreservafion 1 av m.fl. Mom. 2 a (riktlinjer för krigsorganisationens utveckling i de femåriga försvarsbesluten) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 100 förreservation 2 av i m. fl. Mom. 2 b (pansarbrigader m. Utskottets hemställan bifölls med 318 röster mot 20 förmofion 2283 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 c (krigsorganisationens inriktning, m. 1 konfrapropositionsvoferingen biträddes reservafion 3 avGunnar i m. fl. i motsvarande del med 99 röster mot 71 förreservation 4 av Per m. fl. i motsvarande del. 169 ledamöter avstodfrån att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 3 av iGävle m: fl. i motsvarande del med 170 röster mot 149 för utskottetshemsfällan. 20 ledamöter avstod från aft rösta. Utskottets hemsfällan, som ställdesmot motion 302 av den i motsvarande del, bifölls med acklamafion. o'"- 2 e Säkerhets- och Utskottetshemställan, som ställdes mot utskottets hemsfällan med den försvarsnolitiken ändringdäri som föranleddes av bifall till motion 302 av i motsvarande del, bifölls med acklamafion. Mom. 3 a (om beredskap och övervakning i de svenskaskärgårdarna) Utskottets hemsfällan bifölls med 319 röster mot 20 förmotion 2283 av m. fl i motsvarande del. Mom. 6 a (system för priskompensation) Utskottets hemställan bifölls med 319 röster mot 20 förmotion 2283 av m. fl. i motsvarande del. Kammaren biföll reservafion 3 av i Gävlem.fl. i motsvarande del. Mom. 2f(sammanslagning av försvarsstaben och försvarsgrensstaberna) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 169 förreservafion 5 av m. fl. Mom. (minskning av antalet militärområden till fyra) Utskottets hemställan bifölls med 319 röster mot 20 förmofion 2283 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 a (besparingar på lokal och lägre regional nivå) Utskottets hemställan bifölls med 318 röster mot 20 förmotion 2283 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan, som ställdes mot motionerna 2267 avLars m. fl. i motsvarande del, 2279 av i motsvarande deloch 2280 av m. fl., bifölls med acklamation. Utskotfefs hemställan, som ställdesmot motion 2279 av i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. (nedläggning av A 6 m. Reservation 6 av , som ställdes motutskottets hemsfällan med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmotion 2180 av Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. fl., antogstill kontraproposition. Utskottetshemställan bifölls med .301 röster mot 36 för reservation 6 av ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 2277 av , bifölls rnedacklamation. Mom.5 b (lokaliseringen av marinens officershögskola i ) Utskottetshemställan bifölls med 287 röster mot 49 för reservation 7 av ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan, som ställdes mot motionerna 343 av och Karl-AndersPetersson samt 2265 av m. fl. i motsvarande del, bifölls medacklamation. Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 2267 av m. fl. i motsvarandedel, bifölls med acklamation. Mom. 1(flygplansanskaffningen)