prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — Men jag har fått underlag för att titta närmare på den frågan, som jui första hand faller under ansvarsområde. Dock vet vi från arbetsförmedlingarna atl väldigt mångabesök där sker med hjälp av tolkservice. Pä en del arbetsförmedlingar måslevarannan besökande ledsagas av tolk. Det är klart att anslaget i en sådansituation fort krymper samman. När det gäller dem som har flyktingstatus harman emellertid möjlighet att utnyttja flyktinganslaget. beskyller mig och regeringen för att varanonchalanta mot dem som bor i och mot de arbetslösa. Det ärnaturligtvis precis tvärtom. Regeringens ekonomiska politik och mycketomfattande arbetsmarknadspolifik är lill för atl hjälpa de arbetslösa. Och viavkräver oss som har ett arbete en solidarisk insats för att göra dettamöjligt. Om vi skall komma ur den situation som nu befinner sig i,måste vi hålla fast vid den ekonomiska politik som vi har dragit uppriktlinjerna för och som börjar ge resultat. Det innebär att konkurrenskraftenför svenskt näringsliv förstärks tack vare devalveringen och att vi måste hållatillbaka när det gäller de offentliga utgifterna. Vi är, kort sagt, på rättväg. Det gäller nu att inte förstöra utsikterna. Då kommer också - liksomtidigare varit fallet -vårt ekonomiska system att ge människorna i Kopparbergslän ny och varaktig sysselsättning. Jag håller med om att det sä långt det är möjligt skallske under bevarande av den kompetens som finns i . Och det gäller bl. Som vet är i färd med att starta en nybrytning av silvermalm. Jag förutsätter att den kompetens som finns påarbetarsidan där också skall komma andra till godo. I fråga om är det så att antalet varselminskar, att en viss uppgång i antalet lediga platser kan skönjas, att antaletberedskapsarbeten, i avvaktan pä att delta skall ge mera substansiellaeffekter, har tredubblats. Arbetsmarknadsutbildningen har utökats. I övrigtgäller ju samma sak som jag har sagt till andra interpellanter här, nämligenatl vi inte kan agera som om det inle fanns några statsfinansiellarestriktioner. debatterar som om varken budgetunderskott ellerskattetryck existerade i sinnevärlden. berör dels ,dels Forsmark. När det gäller Heltemarks kan jag bara hänvisa till vad jagredan har svarat, nämligen att frågan bereds pä industridepartementet. Rentallmänt vill jag dock framhålla att jag tycker alt man skall underlätta föranställda att överta företag, om de har möjlighel och om de vill göra det. Jagkan därför säga att saken naturligtvis prövas - som del brukar hela - i positivanda. Om Forsmark har vi ju haft en del debatter förut. OswaldSöderqvist säger att han tog upp frågan redan för två är sedan. Ja, del måsteha gällt kravet pä att man inte skulle bygga vidare på Forsmark. Sanningen ärju den att vi, därför att vi inte har följ t politik, harkunnat ge bygg- och anläggningsarbetare sysselsättning i Forsmark under en långtid. Dessutom har vi fått ett värdefullt tillskotl när det gällerenergiförsörjningen. Men vi står inför det faklum att det kommer alt bli ensvär omställning för dem som är sysselsatta där. Den arbetsgrupp som jobbartillsattes . Den beslår av företrädare för departementen ochlänsmyndigheter- 6 protokoll 1981/82:80-84 Om arbetslösheten i , och Uppsalalän Om arbetslösheten i , och Uppsalalän na.Arbetsgruppen arbetar med utgångspunkt i en inventering som länsmyndigheternahar gjort och som gäller möjligheterna lill sysselsättning. Vi vet att ganskamånga kan få varaktig sysselsättning i samband med driften av Forsmark. En avinsatserna måste därför vara en omfattande arbetsmarknadsutbildning för demsom vill komma i fråga för den driften. Det särskilda projekt som nämner i frågaom var intressant på sin fid. Det gällde att kunna utnyttjaschaktmassorna från etl beredskapsoljelager för att fylla ut och göra ett hamn-och industriområde. Men vi kan ju inte bygga det som myndigheten i fråga inteanser sig behöva, och f. n. gör ÖEF bedömningen alt något beredskapslager förolja där är aktuellt. Därför får vi söka efter andra projekt föratt ge dem som har sysselsättning i Forsmark nytt arbete. 52HANS i (vpk): Jag har fått svar på mina frågor, och det är ju positivt. Den första frågan gällde hur arbetsmarknadsministern serpå det antal som ändå är kvarstående. Som jag sade lidigare, har det mycketrikfigt satsats en hel del miljoner pä arbetsmarknadsfrågorna sedan vi senasttalades vid. Trots detta har antalet kvarstående ökal. Och det är denutvecklingen som är så oroande, att trots att man - naturligtvis under trycketav den stora arbetslösheten - satsar ett antal miljoner, så räcker det intealls lill. Här är man naturligtvis i svansen pä marknadsekonomin. Jag relaterade hur utvecklingen har varit i vårt län underlång tid, under andra delen av och . Det är enenormt negativ utveckling. Här slås induslri efter induslri ut, ort efter orthotas och yrkeskunnande försvinner. Det är en utveckling som man måste vända påi grunden för att över huvud taget några som helst arbetsmarknadspolitiskainsatser skall räcka fill. Det tror jag också arbetsmarknadsministern kan varaöverens med mig om. När det gäller statistiken i värt län måste man ocksä sägaatt den skulle vara betydligt värre, om inte utflyttningen vore sädan som denär . Det flyttas ju kraffigt, bl. a. frän , och det ställer fillkommunalekonomiska problem och andra problem för hela den uppbyggnad som finnsi ett sådant här brukssamhälle, med social och service liksom allindustri- och affärsverksamhet över huvud taget. Sä det ena problemet ger detandra. Beträffande satsningen på de handikappade kan man säga attregeringens politik alltså är att ge med den ena handen - och det är bra -, menså tar man med den andra, när man under innevarande budgetår minskaranslagen fill Samhällsföretag. Arbetsmarknadsministern borde veta, att juslSamhällsföretag har en väldigt vikfig uppgift, oavsett hur marknaden ser ut iövrigt. Det är väl närmast en dröm, som varkenarbetsmarknadsministern eller jag tror på i nuvarande läge, att man skall kunnabereda de människor som finns i Samhällsföretag ett arbete ute inäringslivet. Det finns ju ingen större vilja att satsa pä handikappanpassadearbetsplatser, lämpliga arbeten. som passar den enskilde. De som kommer fill Samhällsföretag har ju allaefter individuell bedömning ansetts kunna ges möjligheter att jobba bara där.Där erbjuder man ju i regel arbele till människor först sedan alla andrainsatser har gjorts att skapa arbele på den öppna marknaden. När det gäller lolkservicen är det riktigt att del är ettenormt tryck på de invandrartäta kommunerna. I min hemkommun är del somär invandrare, och nalurliglvis är arbelslöshelsandelen någonting liknandeeller kanske ännu slörre. Detta ger problem. Jag uppfattar arbetsmarknadsministernssvar som att han ser allvarligt pä detta och kanske kommer med ett förslag -eller det kanske aldrig behöver komma lillbaka till utan kan skegenom någon enkel handläggning inom departementet - så att den här frågan lösessnabbt. Just nu är man utan pengar, och det finns inga tolkar, åtminstone iVästmanland. Sedan får vi alla våra slängar för atl vi för enansvarslös politik; det är regeringen som för den ansvarsfulla politiken. Manhänvisar fill budgetläget, det statsfinansiella läget osv. Den här debattenkänner vi igen - den har förts . I det svar somarbetsmarknadsministern har presenterat stär, och det har han ocksåupprepat i talarstolen: "Det går inte med dagens statsfinansiella läge attansvarslöst satsa miljardbelopp för att klara kortsiktiga problem som sedan påsikt skulle öka såväl budgetunderskottet som arbetslösheten ytterligare." Att inte satsa ansvarslöst och kortsiktigt! Men jag anserinle att detta att ett stort antal ungdomar blir arbetslösa är ett kortsiktigtproblem. Det är ett mycket långsiktigt problem, eftersom vi kommer att fåsociala efterverkningar . Kanske stora delar av engeneration får problem med atl anpassa sig till ett arbetsliv, till ett vanligtvuxenliv som vi alla andra har varit vana vid att få leva. Jag tycker inte alldel är ansvarslöst att satsa på åtgärder för ungdomar. Det är inget tvivel om att de flesta av problemen kringungdomsarbetslösheten och arbetslösheten i sin helhet kvarstår, trots att vihar diskuterat problemen. Det går inte att bara krypa bakom budgetunderskottoch ansvarsfull finanspolitik och sådana allmänna fraser. Vi har ju visat på enpolitik där man kan hämta pengar. Det finns elt antal personer av typen Joakimvon , och det finns rikedomar samlade i landet, som skulle kunna användaspä ett mycket bättre sätt. Här märks skillnaden mellan våra synsätt. Har interegeringen förmåga eller vilja att gå in och lägga på kostnaderna och beskattadet kapital som finns? Om det känns motbjudande, skall man naturligtvis säga;Vi har ingen lust med det här, vi fär lämna över det. Dä fårarbetsmarknadsministern, eller vem det nu är, söka sig något annat. Del är välregeringen som helhel som får stå för det här. Jag menar att det finns medel att komma till rätta medarbetslösheten på etl mycket bättre sätt än vad som är fallet. Om arbetslösheten i , och Uppsalalän Om arbetslösheten i , och Uppsalalän 53LARS-OVE (vpk): , företagsläkare vid , skrev ilördagens : "Det går att tala om att alla måste dela bördorna, tadel av uppoffringarna som krävs för att få i balans. Det går an, mendet är dock så att ett införande av karensdagar i sjukförsäkringen sä som föreslagitsinte är något som delas, det drabbar huvudsakligen en bestämd socialgrupp ellerklass." Varför tar jag upp det här citatet? Jo, därför alt detillustrerar en stor del av den borgerliga politiken som den förs . Det ärdetta med marginalskatterna, där man sänker skatten för de högavlönade - detär huvudsakligen de som har inkomster . som drabbas.Regeringens närings- och sysselsättningspolitik är likadan. För alt räddastorfinansens vinster och befrämja storföretagens exportinriktning låter manarbetare bli arbetslösa. Det är de som drabbas av den här politiken. Här delasinga bördor lika. Det här är en medveten politik atl driva framarbetslösheten. De människor som drabbas av detta är likställda med dem somframöver skall bli sjuka och fär stå för en självrisk. Det är ungdomar som och blir arbetslösa som får stå för en oerhört hög självrisk.Risken att bli utslagen är ju synnerligen stor. Det är också kännetecknande att arbetsmarknadsministern inte har gått in i någon debatt om ungdomsarbetslösheten. Vi kan bara pekapå att vi har 55 000 arbetslösa ungdomar och atl många ungdomar därutöverbefinner sig under utbildning eller i beredskapsarbeten och förväntar sig attsnart få ett arbete - men det finns inget. Vi måste ju ta ett ansvar för detta. Men då börjararbetsmarknadsministern och regeringen tala om budgetunderskott, och sä är detslut med ansvaret. Dä får man väl tala om självrisk igen. Del gäller ju densjälvrisk som uppkommer när ungdomarna går arbetslösa. Den får ungdomarna ta-den tar inte de som bestämmer politiken på den borgerliga kanten. Därförtycker jag att det är mycket allvarligt med ungdomsarbetslösheten , ochmed den, menar jag, nonchalans inför problemen som visas när vi i harmer än 2 000-3 000 öppet arbetslösa ungdomar. Vad skall hända med dessaarbetslösa framöver? Ett län som har strukturomvandlats på ett, som jag serdel, felaktigt sätl fär ett extra hårt slag. Hade man tagit till vara dearbelandes insikter och intressen vad gäller stålindustrin, gruvindustrin ochskogsindustrin, hade länet strukturomvandlats på ett annat sätl som hade gettfler jobb - och långl fidigare. Vi måste ju någon gäng rätta till de problemsom har uppstått. Vi skall, som jag sade lidigare, inte bevara gamla näringarutan vi skall göra om dem. Men det är delta som man inte vill - man skrotar demi dag. Jag ställde ocksä frågan; I vilken bransch skall man fåjobb framöver? Då hänvisar man bara lill regeringens ekonomiska politik. Mendet räcker inte. Ni kan inte peka på någon bransch där man kan fä jobbframöver. Det finns bara fromma förhoppningar. Man hoppas på och gynnarverkstadsindustrin. visar stora vinster, men i , där man engång i liden lokaliseradesig, hotar man att dra in jobb. Sä ser del ut inom den del av industrin som mansäger skall expandera. Det är inte särskilt hoppfullt. Sedan var del väl ett dåligt och illa vall exempel pågruvnäringen som arbetsmarknadsministern tog när han nämnde . Detbolaget kommer verkligen inte atl befrämja sysselsättningen i Bergslagen.Företaget kommer att ta de godbitar som finns i Bergslagens mineraler, men mankommer inle att prospektera och leta mineraler och skapa sysselsättning, somdet går att göra. Det är väl inle tillräckligt lönsamt för . Arbetsmarknadsministern sade att jag diskuterar som om detinte existerar något budgetunderskott. Jag tycker att arbetsmarknadsministerndiskuterar som om det inle har förts någon debatt fidigare, som om Carl-HenrikHermansson inte har nämnt vårt alternafiv lill budgetunderskottet. Om arbetslösheten i , och Uppsalalän 54OSWALD (vpk): Regeringens och arbetsmarknadsministernsinställning lill arbetslösheten och de arbetslösas situafion är motsägelsefull.Det gäller i såväl smått som stort. Eftersom jag har hållit mig till någrakonkreta exempel på det lägre planet och tagit upp bl. a. det lillakonfektionsföretagel Hetlemarks är del lätt atl visa detta. Här säger arbetsmarknadsministern att del visst ärönskvärt alt anställda kan la över företag och att han ser ganska positivt pådet. Men detta har inle alls varit regeringens linje när det gällt delta lillakonfektionsföretag med 175 anställda i den lilla småstaden i Uppland.Regeringen har i stället från början motarbetat de anställda. Man försvåradeför de anställda när de ville ta över företaget frän Cewilko i den statligaEiserkoncernen, som regeringen förhoppningsvis har kontroll över. Man sålde istället företaget till en annan köpare och sade, att nu har vi skaffat jobb.Och så visade det sig att det var bara luft i det - den köparen ville inte allsdriva någon verksamhet i . Hur kan arbetsmarknadsministern då säga atlhan och regeringen ser positivt på att de anställda får ta över företagen? Detstämmer inte med de verkliga förhållandena! Så är det ocksä på arbetsmarknaden i stort, vilketdebatten har visat. I smäll som i stort praktiskt taget struntar ni i dearbetslösas situation. Ni tycker i stort sell att det är bra att det blirarbetslöshet i - del hör till er liberala politik och ideologi, somarbetsmarknadsministern har framhållit . Sedan problematiken med Forsmark. sedanbeslutade vi inför folkomröstningen om elt uppskjutande av arbetena i Forsmark.Del var dä problemen ställdes pä sin spets. Men hur har regeringen utnyttjatden respit den fick? Man visste att detta skulle komma, att ett så stortanläggningsföretag som etl kärnkraftverk förr eller senare skulle blirfärdigbyggt. Dä är det väl inte tillräckligt att man har satt till enarbetsgrupp "alldeles ", som arbetsmarknadsministern säger.Det borde ha funnits konkreta förslag utarbetade för länge sedan. Man har inlebrytt sig om problemen. Och här rör del sig ändå om etl par lusen man somganska snart kommer alt slängas ut på en redan utarmad arbetsmarknad. Vad görni åt del? Ni struntar i det! Om arbetslösheten i . Sä ligger det till med arbetsmarknadsministerns ochregeringens arbetsmarknadspolitik. talas det om projeki i Norduppland. Javisst - man talarom tomat- och fiskodlingar i Forsmark, där man skall använda spillvärme fränkärnkraftverket för att värma upp bassängerna, och man talar omserviceuppgifter. Det kanske blir något tiotal man som får jobb i de härserviceuppgifterna i Forsmark. Man talar om att det naturligtvis blirdriftspersonal. Ja, det är klart, men det hjälper ju inle alls upp den storautspottning av arbetslösa byggnadsarbetare som kommer att ske inom några fåmånader. Där har ni ingenting att komma med! Som har påpekats förut finns det ett projekt som heterHargshamnsprojektet. Arbetsmarknadsministern säger nu att myndigheten inte ärintresserad. Men del är väl regeringen som skall vara intresserad. Vi vet hurdel har varit pä oljelagringsområdel. På många ställen och under mänga år hardet varit mycket dåligt; de stora privata oljeföreiagen har inle fyllt sinauppgifter i det svenska oljelagringsprogrammet. Därför vore det väl av intresseför regeringen att på allvar ta upp en diskussion om detta. Som jag sade tidigare antyddes också detta närarbetsmarknadsministern var uppe i Forsmark . Men är tydligenprojektet spolat helt och hållet, när man har kommit så här långt. Det finns en klar linje för de olika liberalaarbetsmarknadsministrarna, allfifrån Per lyckönskningar till dearbetslösa verkstadsarbetarna i Olofslröm, när han tillträdde i den förstatrepartiregeringen, till fromma förhoppningar 1982, femär senare, om hur man skall lösa problematiken i Forsmark och pä andra ställen. 55NILS (vpk); Den bild av arbetsmarknadsutsikterna förhösten 1981 som tecknades av länsarbetsnämnden i gav anledninglill oro. Jag ställde därför en interpellation tillarbetsmarknadsministern med frågan om regeringen var beredd att vidta särskildaåtgärder för att möta den allvarliga arbetslöshetssituationen i . Isvaret hänvisades till att tilldelningen av beredskapsmedel ökat med 16 milj.kr. Det var också det enda konkreta som anfördes. Redan då kunde sägas atlinsatserna var helt otillräckliga. När länsarbetsnämnden senare redogjorde förarbetsmarknadsutsikterna /82 stod det klart att läget ytterligareförvärrats. Arbetslösheten har trots olika insatser fortsatt alt öka och liggernu högre än närmast föregående år. Till tecknen på en försämring hör altarbetslöshetsperioderna blir allt längre och att antalet varsel ökar. Underåret har över 9 000 personer varslats om uppsägning eller permitlering.Sysselsättningen inom byggnadsbranschen har försämrats osv. 1 en ny interpellation till arbetsmarknadsministernställde jag frågan om regeringen nu är beredd att vidta särskilda åtgärder föratt möta den allvarliga arbetslöshetssituationen i . Ordet"nu" bör betonas. motbakgrund av atl de vidtagna åtgärderna inte hindrat att lägelförsämrats. Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret och noterarsom ett litet framsteg att han denna gäng gör ell försök alt konkrefiserainsatserna. Dessa blir för den skull inte lillräckliga. Det visar den faktiskasituafionen. Både december- och januaristatistiken visar nämligen attarbetslösheten fortsatt är lika hög i länet. Nära 7 000 personer kvarstod vidjanuari månads utgång som arbetslösa. Ungefär hälften av de arbetslösa ärkvinnor och ungdomar . Arbetsmarknadsministern bestrider inte mitt påpekande attläget på arbetsmarknaden försämrats och att arbetslösheten ligger på en nivåsom är högre än . Men han säger sig vilja påpeka för mig attäven antalet åtgärder har ökat - bl. a. har medlen för beredskapsarbeten ökatmed . Men om arbetslösheten fortsätter att öka måste väl ändå insatsernavara otillräckliga? När man ser arbetsmarknadsministerns redovisning avvidtagna åtgärder och den fakfiska utvecklingen på arbetsmarknaden, verkar detsom om han bygger dammar av is om våren. Och del är som bekant inte särskillframgångsrikt. Jag vill inte förringa betydelsen av byggnadstillstånd förVrinnevi sjukhus i , projekteringen av ett nytt kontorshus förVattenfall i , det planerade bygget av ett nytl landsarkiv i Vadslenaeller de tidigarelagda byggena för 4 miljoner i länet. Allt detta är välkommet,men det är otillräckligt, . Omkring fanns exempelvisca 500 arbetslösa byggnadsarbetare i , och länsarbetsnämnden befaradeen ytterligare ökning av antalet. angavs ge en begränsadsysselsättningseffekt. Man kan inle befria sig från intrycket attarbetsmarknadsministern underskallar problemen och överskattar de vidtagnaåtgärderna. Del gäller situationen i . De industribeställningar somregeringen gjort vid Verkstad och som åberopas i svaret ärnaturligtvis välkomna, men vi har en mycket allvarlig arbetsmarknadssituation iMotala som måste angripas med betydligt fler åtgärder. Läget vid , därkonkret hot om arbelslöshel vilar över flera hundra personer just , visar attdel behövs betydande insalser. Av en tidningsartikel framgick att arbetsmarknadsministernvid ett besök i sagt att del ser hoppfullt ut för Luxors framtid. Dettycker nog inte de omkring 800 personer som torde få lämnaförelaget. Hurtiga arbetsmarknadsministrar som önskar lycka till eller uttalarsig hoppfullt hjälper inte mol arbetslösheten. Uppmuntrande ord i all ära, mendet är konkreta åtgärder som betyder något. som arbetsmarknadsministern uppenbarligenställer sitt hopp lill en konjunkturuppgång, så nolerar han att arbetslöshetenockså beror på strukturproblem. Detta kan gälla även , men de statligainsatserna har inte varit inriklade på att komma lill rätta med problemen. Denstatliga stälpolitiken har förstärkt problemen i . Det slatligaägaransvaret vid i Om arbetslösheten i , Göteborgsregionenoch Smålandslänen Om arbetslösheten i . harinle använts för ulveckling ulan mer för avveckling. De medvetna satsningarnaför atl öka den civila andelen av sysselsättningen saknas fortfarande osv.Effekterna av de arbeismarknadspoliliska satsningarna skulle bli större, om deingick i en målmedveten polilik för alt öka sysselsättningen. är regeringenspolitik den motsatta. De siffror över det stora antalet kvinnor och ungdom blandde arbetslösa som redovisats kan heller inte ses avskilt frän åtstramningspolitikenmot kommuner och landsting. Denna politik kommer att leda lill ökadarbelslöshel, särskilt bland kvinnorna och ungdomen. 1 sin förlängning lederden också till ökad arbetslöshet inom byggnadsverksamhet och industri. Arbetsmarknadsministern talar om vad som salsats påarbetsmarknadspolitiska åtgärder "trots ett mycket ansträngtbudgetläge", som han uttrycker det. Detta sätt att se frågan är ganskaavslöjande. Att öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten måste ju varaav mycket stor betydelse för att man pä sikt skall kunna komma till rätta ävenmed statens budgetproblem, men det vill regeringen inte inse. Därför blir ocksåsatsningarna halvhjärtade och föga målmedvetna. Av arbetsmarknadsministerns redogörelse över vad somgjorts för vidkommande får man väl dra slutsatsen atl detta ärvad han anser möjligt och nödvändigt atl göra. Del gör det befogat atl upprepafrågan om vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att möta denallvarliga arbetslöshetssituationen i . Det är nämligen klart attvad som har gjorts - och som arbetsmarknadsministern redovisat - intehar lett lill att arbetslösheten minskat. Tvärtom fortsätter den att öka. Dåkvarstår behovet av ytterligare åtgärder, men därom har arbetsmarknadsministerninte sagt något. Vad skall hända innan regeringen är beredd att vidtasärskilda åtgärder? Är arbetsmarknadsministerns svar här det enda hanhar alt säga till de arbetslösa i efter sitt besök i länet? Ärdetta allt vad regeringen förmår eller vill göra? Det är i sä fall inte märkligt om regeringens passivitetvållar misstro och missnöje bland länets befolkning. 56 (vpk); Jag ber att få lacka förinterpellationssvaret som gäller arbetslösheten i och som jagfår la emot pä grund av sjukdom. Till del kommersiella skräp som den borgerliga kulturenunder tidernas lopp har överöst detta land med hör bl. a. en gammal schlager omStockholm som . Om man nu plockar bort hela denna glättade fasadsom vidlåder den typen av ytliga kulturyttringar av det förfallna borgerligasamhällel skulle man kunna använda symboliken på ett annat sätt om en annanstad, nämligen om , ty det finns i symbolisk mening en likhet mellandetta och detta vår lids . För gäller del att stadensjunker. Den sjunker ner i en industriell och social misär. induslrilraditionföröds, och mänga av dess människor sjunker också under trycket av bekymren ochmeningslösheten i det ingenmansland som uislagning och arbetslöshet försänkerdem i. Del finns både i länel och i tätorten i januarica nio sökande för varje kvarstående ledig plats. Del är ingen tillfällighet att och min hemstadMalmö liknar varandra i dessa avseenden. De är också besläktade när det gällermyckel av industristrukturen.