prot · G50939 · 1981-12-31 00:00:00 — I motsats till momsen avlyfts intedessa produktionsskatter vid exporten, och de läggs inte heller på vidimporten. Det innebär alt de direkt försämrar vår konkurrenskraft och i ställetunderlättar för våra konkurrensländer, vilket naturligtvis får allvarligakonsekvenser för vår sysselsättning och tillväxt. Budgetministerns bekräftande av att manfortfarande avser att ^tolalfinan^siera omläggningen fullt ut genom höjdaarbetsgivaravgifter eller ^proms är därför beklagligt. ^Budgelministerntillägger också alt finansieringens uppgift är att neutralisera den ökadeköpkraft för hushållssektorn som skulle följa om ^inkomstskaltesänkningengenomfördes isolerat. Det hade naturligtvis varitutomordentligt värdefullt för helhetsbilden om detta hade kommit fram klart iregeringens presentation av skatteomläggningen. Avsikten är således inte pånågot sätt alt öka köpkraften. Skatteomläggningen skall betalas krona förkrona. De tabeller som här presenterats i ^budgetdepartemenlets skrifter, isynnerhet i den mer kortfattade gula populärupplagan Skattereformen, är därfördjupt missvisande. Tabellerna i den gula populärupplagan ger t. o. ^m. intryckav att även den ^5,5-procentiga inflationsuppräkningen skulle vara en renskattesänkning. Även den litet tjockare, ^orangefärgadeskriften Reformerad inkomstbeskattning ger en mycket missvisande bild. Detgäller inte minst den avslutande ^tab. 9, som flitigt ^ätergivits i massmedia.Av ^tab. 9 kan man t. ex. läsa ut att den som 1981 före ^underskotlsavdrag haren inkomst på . och underskottsavdrag pä . skulle få en^skatlelättnad på . Förutsättningen för att den här tabellen skall harelevans är uppenbarligen att Om förslaget till skattereform, ^m. Om förslaget till skattereform, ^m. lönerna stiger , att inflationen begränsas till5,och all höjningen av arbetsgivaravgifterna läggs på lönekostnadernadärutöver ulan att på något vis påverka inflationen. Jag skulle vara tacksam omjag fick en bekräftelse av ^budgelministern, alt jag har tolkat tabellenriktigt. Jag tror att det har sin betydelse för ^informafionen om skatteomläggningen. Min andra fråga gälldevilken höjning av arbetsgivaravgifterna som skulle behövas för entotalfinansiering. Budgetministern hänvisar till ^bruttoskatle-^kommitténsberäkningar om att en procentenhets ^proms skulle inbringa ca 2,4 miljarderkronor prisläge. Det innebär att en ^tolalfinansiering medelst^proms skulle kräva ^proms. Då är att beakta att ^promsen utöverräntekostnader och vinst också skulle drabba ^lönebikostnaderna och på så sättvara en skall på skatten. En finansiering via ^proms skulle vara särskiltfarlig, därför alt den drabbar investeringarna och således slår direkt mottillväxten. Inget annat land har heller vågat sig på en så farlig skatt som^proms. Jag hoppas att ^budgelministern delar mina farhågor beträffande enfinansiering medelst ^proms. När del gäller arbetsgivaravgifternasäger ^budgelministern att man under vissa antaganden om ^övervältring, olikakompensationsmekanismer ^m. kan beräkna avkastningen av en procentenhelsarbetsgivaravgiftshöjning till ca . Del innebär i så fallatt det skulle krävas en höjning med för en ^s. Övervältras av de ökade arbetsgivaravgifterna framåtskulle enbart del leda till en höjning av kostnadslägel med underperioden . Av budgetministernssvar får jag nu det intrycket att budgetministern inte själv räknar med all dehöjda arbetsgivaravgifterna skall avräknas i sin helhet. I så fall skulle detnämligen krävas en betydligt större höjning av arbetsgivaravgifterna. Jag skallvisa det på en tablå på kammarens bildskärm. Liksom ^budgelministern utgår jagfrån pris- och inkomstläge. Den totala lönesumman i landet uppgårtill ca . Den första arbetsgivaravgiftsprocenten ger därfören bruttointäkt om ca 2 500 milj. kr. Från detta måste dock räknas av detskattebortfall som stat, kommun och landsting samt socialförsäkringssektorndrabbas av. Om man antar alt den genomsnittliga ^marginalskaltesatsen är 55 ^%,behöver stat, kommuner och landsting 1 375 milj. kr. i kompensation för deminskade skalleintäkter som uppkommer genom att skatteunderlaget minskar med 1^%. De socialförsäkringsavgifter som drabbas av intäktsminskningar utanåtföljande utgiftsminskningar till följd av det minskade löneunderlaget uppgåruppskattningsvis till . Detta leder ^fill ett ytterligarebortfall på ungefär 350 milj. kr. Kvar netto för alt finansiera skatteomläggningenblir då ca 775 milj. kr. av den första avgiftsprocenten. Men för varjeytterligare höjning av arbetsgivaravgifterna minskar avgiftsunderlaget ochbruttointäkterna något. Det leder tillall ^netlotillskottet för varje ytterligare höjning blir något mindre än de här775 miljoner kronorna. penningvärde skulle del på del viset krävasen höjning av arbetsgivaravgifterna på för attfinansiera skatteomläggningen. förutsatt således att de höjda arbetsgivaravgifternahelt räknas av från löneutrymmet. 9 i Reformerad inkomstbeskattning,som jag talade om, skulle förutsätta - om jag har tolkat tabellen rätt - attdet skulle finnas ett löneutrymme på 9,5 ^%, alltså dels i höjdaarbetsgivaravgifter, dels i direkta löneökningar, för ^aft den skallstämma. Jag har väldigt svårt att tänka mig att det verkligen finns ettlöneökningsutrymme på som sk^ulle rymmas inom en inflation på 5,5^%. skall jag villigt erkänna att jagvarken har sett eller hört några antaganden om att arbetsgivaravgifterna skulleräknas upp med 12 ^%. Antingen beror det här på att ingen tror på attavgifterna skulle avräknas fullt ut från löneutrymmet, eller också beror det påalt man har tänkt sig att inte kompensera kommunerna för det minskade skatteunderlagsom uppkommer om arbetsgivaravgifterna avräknas från ^lönekoslnadsutrymmet. Härär vi inne på den tredje frågan, som - såvitt jag kan förstå - inte har blivitbesvarad. Frågan löd alltså; Avses kommunerna få full kompensation för detminskade skatteunderlag som skulle bli ^föjden om^arbelsgivaravgiftshöjning-^en eller ^promsen avräknades från löneutrymmet? Låt oss anta att man höjer löneskattenmed och att dessa helt avräknas från ^lönekoslnadsutrymmet. Utgår vifrån en kommunalskatt på , skulle kommunerna behöva höja skallen mednästan . för att få oförändrade reella inkomster. Statens inkomster av enhöjning av arbetsgivaravgifterna skulle nämligen inte räcka till föralt kompensera både de 8,9 miljarderna - som skatteomläggningen skulle kosta -^,^ sitt eget inkomstbortfall och kommunernas skattebortfall. Den^kommunalskatlehöj-^ning som då erfordras måste rimligtvis beaktas vidbedömningen av skatteomläggningens totala effekt när det gäller den enskildelöntagaren liksom naturligtvis också bortfallet av bruttolön. Jag skulle därför varatacksam att få del av ^budgelminislerns synpunkter på om kommunerna skallkompenseras för konsekvenserna av skatteomläggningen och hur det i så fall ärtänkt att ske. Jag vore också tacksam,som jag tidigare sade, att få veta vilken syn ^budgelministern har på ^promsen.Jag skulle även vilja få bekräftat om jag har tolkat ^tab. 9 i Reformeradinkomstbeskattning på ett riktigt sätt. Om förslaget till skattereform, ^m. 4 Ekonomi- och ^budgelministern ^WIRTÉN; Får jag först konstateraatt mina ^meddebattörer här tycker att det är bra att vi har fått en rejälmarginalskattesänkning. Det är ju det centrala i den här skattereformen och detsom , moderata samlingspartiet och har varit myckelangelägna om att få till stånd. har vi alltså fått en bredparlamentarisk bas för en rejäl marginalskattesänkning, som innebär att 95 %av inkomsttagarna får högst marginalskatt - eller, om man så vill, av inkomstlagarna får enmarginalskatt på högst 50 ^%. Det är alltså en helt dominerande andel avinkomsttagarna som därmed är inne i denna reform. Om man nu är överens Om förslaget till skattereform, ^rn. om att göra en rejälmarginalskattesänkning, betyder det naturligtvis att man får en rad ganskastora kostnader. Man får också en rad effekter på olika marknader: villor,premieobligationer, kapitalinvesteringar över huvud tagel. Den stora effekten,som ofta diskuteras av moderata samlingspartiets företrädare som en negaliv delav denna reform, hänför sig alltså just till marginalskattesänkningen. Därutöver tycker vi, ilikhet med förre moderatledaren , alt del var ^rikfigt att vidta enbegränsning av ^avdragsrälten. har vid olika tillfällen uttalatsig för att någon åtgärd av detta slag bör vidtas. säger nu - ochhan citerar vår arbetsgrupp - alt det föreligger svårigheter när det gäller attgenomföra en sådan avdragsbegränsning. Ja, visst är det sä, men frågan är ju,, om man vill göra någonting åt en mycket oroande utveckling pådetta område eller ej. Får jag nu påminna om all vii dag, 1981, räknar med alt ha en avdragsvolym som är uppe i 28 miljarderkronor. Det är ett helt fantastiskt belopp som vi har nått med expressfart desenaste två till tre åren. Det är klart att del varangeläget alt vidta någon åtgärd gentemot denna utveckling, och då har vipresenterat ett förslag som får granskas av remissinstanserna. Sedan skallvi lägga fram en proposition. Den politiska överenskommelsen ligger fast, mendet är klart att man alltid kan diskutera ^teknikalileter. Vi har också mycket ärligtredovisat att det finns några delar som skall ^vidarebearbetas i utredningen omunderskottsavdrag. När vi genomför stora reformer är del inget ovanligt - detmå vara reformer pä skatteområdet eller på något annat område - all vikonstaterar att det finns någon del som behöver ytterligare belysas. Vifolkpartister, centerpartister och socialdemokrater har tyckt att det finns endel sådana inslag i denna reform. Vi sätter därför i gång att verkligt snabbtbearbeta de problemen. Vad är det för konstigt med del? Del är tvärtom denrätta vägen att arbeta. Att göra på motsatt sätt - all hålla inne viktiginformation och viktiga beslutsstationer i ett reformarbete därför att man intehar varje del av ^lotalileten klar- hade inte varit en bra modell att arbetaefter. vill jag påminna omalt företrädare för moderata samlingspartiet minsann inte var sena att påståatt delta var ^långhalning, trots alt detta är den kanske mest intensivtgenomförda skattereform som vi har varit med om . När de stora bilarnaännu inte var redovisade kritiserade moderata samlingspartiets företrädare ossför del - nu kritiseras vi för att inte varje liten bit är ^färdigutredd. Nifår faktiskt bestämma er. Jag tror alt vi har handlat riktigt i detta avseende. Jag uppfattar mina^meddebattörer så att det som ni för dagen har intresserat er mest för ärfinansieringen av denna reform. Jag är litet förvånad över att ni även här förfram dubbla budskap. Ni har riktat rättmycket kritik mot i första hand och - inte så mycketmot socialdemokraterna, de har undgått kulelden. Vi har fått kritik för all vihar sagt att det var nödvändigt all finansiera skattereformen i en ^situafion, då vi harett budgetunderskott som är alldeles för stort. Så länge var med iregeringen rådde total enighet mellan ledningen i moderata samlingspartiet ochde två andra regeringspartierna om att reformen skulle finansieras. tog till och med debatt med den av Bo Lundgrenåberopade ^Tobisson och sade alt han hade farit vill när han inte krävdefinansiering utan gick på en annan linje än den som de moderata statsrådenföreträdde. Alla kunde läsa om den debatten i den svenska pressen. Så länge man satt i regeringsställningtog man alltså sitt ansvar och sade att skattereformen måste finansieras,därför alt det inte var försvarligt all låta budgetunderskottet växa vidare.Och den ståndpunkten står vi fast vid. Vi har inte sprungit ifrån den. Men , som ^Troedsson sade, skulle finansiera reformen krona för kronatål att diskuteras. Vi kommer i propositionen att redovisa finansieringen påden bas som socialdemokraterna, och ^folkparfiet har kommitöverens om. Jag har i mitt interpellationssvar sagt all den frågan får viåterkomma till när vi har fått ^remissullåtandena på både skatteöverenskommelsenoch ^brutloskattekom-^mitténs förslag, och jag ^f^inner inget skäl att fördagen fördjupa debatten ytterligare på den punkten. Vi får många tillfällen altåterkomma till det spörsmålet. Men själva grundhållningen är helt klar. Sedan vill fåytterligare belysta sina två frågor om ^inkomslutvecklingen och varför vi intekunde arbeta med det nu gällande ^infla^f^ionsskyddet . Jagskall svara på det. Om inkomstutvecklingenblir betydligt får man räkna med att det förslag som gäller blir i viss mån urholkat. ^Å^ andra sidan tror ^Troedsson inteatt det skulle kunna bli en löneutveckling på 9,5 ^%. Utvecklingen under 1981och 1982 med reallönesänkningar har visat att vi helt enkelt måste ha lugnalönerörelser, om vi skall ha en chans att få ur krisen och få fart påsvensk ekonomi igen. Och min grundhållning är, Bo Lundgren^,^ all vi skallförsöka bekämpa ^inflafionen^,^ och lönerörelserna är en myckel viktig del idet arbetet. Medge att de höga bruttolönerörelserna har variten av ^inflafionsmolorerna! Därför är det viktigt att vi har kontroll pålönerörelserna, och det finns för övrigt inbyggt ett uttalande om del iöverenskommelsen mellan socialdemokrater, folkpartis-ler och centerpartister.Vi måste intensifiera inflationsbekämpningen på alla fronter, och då är dettaen ^vikfig del. Vi måste klargöra för svenskafolket att det är dess egen plånbok som tunnas ut om vi inte ställer upp^fillsammans på att bekämpa inflationen. Vi behöver fler inbyggda spärrar föratt förhindra att vi får tvåsiffriga in^f^lationstal, vilket dessvärre harvarit fallet nu - det är dock inte något unikt för , utandet har vi gemensamt med hela ^OECD-områdel. Att vi har en annanlösning av ^inflafionsskyddet de här tre åren har sin enkla förklaring däri attvi har gjort en ^polifisk kompromiss för att få en bred bas. De tre partiernafann alt detta kunde vara en lösning för de tre åren som var fullt acceptabel ochriktig. Sedan vet ju att vi har kvar lagen 2 protokoll 1981/82:39-^^1 Om förslaget till skattereform, ^m. Om förslaget till skattereform, ^m. om inflationsskydd, sådan den ser ut. Om^ingenfing inträffar gäller lagen alltså bortom 1985. Till Ingegerd^Troedssons följdfrågor får jag möjligen återkomma, eftersom ^f^iden nu ärslut. 5 BO ^(m) replik; Jag ärhelt övertygad om att ^Wirtén lika väl som jag är medveten om alt det kanvara skillnad på marginalskattesänkning och ^marginalskatlesänkning, beroendepå vilka andra åtgärder som förutsätts vidtas i samband med att man sänkermarginalskatten. Det vi har kritiserat är inte marginalskattesänkningen i sig,även om man kan diskutera enskildheter i den skala som är föreslagen. Det somvi har kritiserat är naturligtvis andra ingredienser i det totala förslag somkommer att läggas fram för . Vi vill alltså har en^varak^f^ig reform. ^RolfWirtén säger attavdragen är ett problem och att man därför bör ha en avdragsbegränsning. Mendet som oroar mig väldigt mycket från rent principiella utgångspunkter är detsätt på vilket ^Wirtén argumenterar. Vi kan ju konstalera attökningen av avdragssumman i stor utsträckning beror på ^kombinafionen av^penningvärd^^försämringen i sig själv och de höjda räntorna. band sig^trepartiregeringen i ett förhandlingsbud till socialdemokraterna för att^snabbutreda frågan om huruvida man skulle kunna genomföra en vissavdragsbegränsning. Någon annan bindning fanns inte. Det kan ^Wirtén gärnamedge här i kammaren. Del fanns ingen som helst annan bindning än att manskulle göra en snabbutredning om möjligheterna att göra en vissavdragsbegränsning. Så säger ^RolfWirténatt man får acceptera vissa problem, det är bättre att man tar ett beslut förstoch sedan reder ut problemen. Men det måste väl rimligen ändå urrättssäkerhetssynpunkt vara så, ^Wirtén, att man först utreder ettförslags olika konsekvenser och därefter fattar beslut - speciellt som det hartillsatts minst två utredningar som sysslar med problemen, ^underskottsavdragskommitténoch utredningen om ^real beskattning, som bägge syftar till att skapa lösningarpå problemen med avdrag och inflationens inverkan på skattesystemet och annat. ^Wirtén säger attförslaget innebär att av inkomsttagarna kommer marginalskatt1985. Är ^Wirtén beredd att garantera detta oavsett inkomstutveckling ochinflationsutveckling? Delta gäller ju inte, sä fort löneutvecklingen^översfiger - det erkände ^Wirtén senare, i sitt andra inlägg. Vi moderater har kritiseratden tempoförlust som kom att uppstå i och med att man bara genomförmarginalskattesänkningen fr, o, ^m. 1983 och inte med tanke påvikten för samhällsekonomin - det är alldeles riktigt. Men vi har kunnat göradet därför att vi inte bundit oss för att införa avdragsbegränsningar utanföregående utredning eller att urholka inflationsskyddet på det sätt som nuhar skett. För alt klara ut ett missförstånd villjag säga att ^Troedsson avsåg löneökning , inte - om jag uppfattade henne rätt, och det tror jag all jag gjorde.Så det argumentet kan nog inte användas i debatten. Det väsentliga här är ju att man kommeralt få en begränsning av ^inflafionsskyddet, ^Wirtén var ju ärlig som sadeatt det är en politisk kompromiss. Socialdemokraterna ville inte ha något^inflalionsskydd alls, mitten ville försöka behålla del, och så blev det så därmitt emellan. Då blir det naturligtvis också skatteskärpningar och färremänniskor får del av marginalskattesänkningen om man får en inkomstökning somblir större. Kan ^Wirtén bekräfta det? Om förslaget till skattereform, ^m. 6 Förste vice talmannen ^TROEDSSON ^(m)replik: Får jag bara upprepa mina tre frågor. Den första frågan var om jag hade tolkat^tab. 9 rätt, nämligen att den förutsätter att lönerna ökar ,att ^inflafionen begränsas ^fill och all de höjdaarbetsgivaravgifterna, som alltså skulle avräknas och då blir perår, skulle läggas på ^därulöver, ulan att det på något vis skulle påverkainflationen. Jag sade inte att jag inte trodde på en lönekostnadsutveckling på9,5 ^%, ulan jag sade att jag inte trodde att del var möjligt med en ökning avlönekostnaderna inom ramen för en ^inflafion påhögst 5,5 ^%. Så några ord om ^promsen. Min fråga var om ^budgelministern delademin uppfattning om att den var en farlig skatt. En av anledningarna ^fill attden är en farlig skatt är just den att den drabbar räntekostnaderna. Den skullealltså ytterligare öka de underskott för ^rörelseidkare, fastighetsägare ochmånga andra som budgetministern med rätta är chockerad över. ^Promsen ärfarlig just därför att den drabbar lönekostnader och räntekostnader brutto,vare sig rörelsen kan bära det eller inte. Del är det som är anledningen tillatt andra länder som har utrett frågan bestämt har motsatt sig en ^proms. Den tredje frågan var om kommunernaskulle få full kompensation, om de höjda löneskatterna avräknas frånlönekostnadsutrymmet. Får de inte det, kommer det alt leda till en kommunalskattehöjningpå minst ett par kronor, vilket rimligtvis måste beaktas. Sedan bara några synpunkter på avdragsbegränsningarna. Det är alldeles riktigt att vi från vårthåll har varit beredda att utreda den ^s. Det är alltid braatt utreda frågor ordentligt. Men i brevet till socialdemokraterna slogs fast:"Regeringen vill betona att kravet på enkelhet och anpassning sä långtmöjligt till nuvarande ^skatleadministra-^tiva system är grundläggande, liksomgivetvis de krav på rättssäkerhet som måste läggas på skattesystemet. Det bör understrykas, att regeringen intepå förhand binder sig för att genomföra en avdragsbegränsning av antyttslag." Vidare sägs det; "Ingen är betjänt av att nya regler omavdragsbegränsningar införs som skapar fler nya problem än de löser," Nr39 Från vår sida har inställningen hela liden varit, attskall man diskutera ^MånH ^pn ^rl begränsningar av avdragen, måste del ske utifrån kravetpå bibehållen 30^nov^fmber^^l981 ^'^^'^^^^^^'" ^'^ skattesystemet. ^/^o^.^^^r- ^;^ ^ ^ ^ ^ ^ ^.^ ^.11 ^Anf. 7 Ekonomi- ochbudgetministern ^WIRTÉN; Omforslaget till ^* ^.^ ^/. Får jag tillIngegerd ^Troedsson säga att de här tabellerna som hon har granskat, just den omnämnda ^tab. 9 och ^f. ^ö.också andra tabeller, ^m. ^6^ ^'^ ^j vill visa skillnaden mellan olika skatteskalor. Det ärju inte mer än så man vill göra. Del påstås inte heller något annat i det härbetänkandet. Del är alltså skillnaden mellan skala och skaladel gäller. ^Troedsson har härpå bildskärmen redovisat en kalkyl som förutsätter, såvitt jag nu hastigt kanse, en för hög marginalskall. Med den här reformen b^lir genomsnittet snarareunder än de som hon har antagit i sin beräkning. Vidare glömmerIngegerd ^Troedsson att inte hela minskningen av socialförsäkringsavgiftenbehöver kompenseras, eftersom motsvarande kostnader minskar. Jag tror också attIngegerd ^Troedsson har antagit något för lågt skatteunderlag, troligen därföratt hon har glömt ^egenavgiften. Men de här kalkylerna skall vi väl gå igenomnoggrannare. Det väsentliga här är ju att vi har enats om alt man skallfinansiera reformen, och detaljerna kommer jag tillbaka till. Delta gäller också som svar på ^Troedssons frågaom hur man skall bedöma ^promsen. Den frågan har vi, som jag sade redan i minföregående replik, ute på remiss. När den omgången är avslutad, skallregeringen redovisa hur man ser på ^promsen och hur den kan värderas ijämförelse med finansiering av arbetsgivaravgiften. ^Troedssonstredje fråga, som jag också gärna lar upp, gällde kommunerna. Där är delnaturligtvis på samma sätt som under de år vi har haft regeringsansvaret,att vi ser på hur det kommunala finansiella sparandet lar sig ut under de olikakalenderåren. ^Troedsson är ju väl medveten om att vi gjordeen dränering av de kommunala finanserna, därför att del var en större likviditetoch större ekonomisk styrka i den kommunala sektorn än i andra delar avsamhällsekonomin. Vi har ju -som även har kungjorts -samma uppfattning om 1983. Därför gör vi återigen en dränering av den kommunalaekonomin för del året också. Hur man kommer att se på de två åren bortom 1983,alltså 1984 och 1985, får vi återkomma till - om den här skattereformen pånågot sätt motiverar en förstärkning av den kommunala sektorn eller ej. För1983 gör den det uppenbarligen inte. Det är som vi nu har så passhyggligt belyst all man kan ge ett besked på den punkten. tar upp ettannat spörsmål som jag också gärna vill kommentera hastigt. Det skulle vara en tempoförlust 1982 med regeringens av socialdemokraterna stödda förslag. Det är ju rikligt, att om man ser enbart på marginalskattereformen, kan man konstalera alt den träder i kraft och genomförs . Här gäller frågan återigen ^omman vill nå en bred parlamentarisk bas för en mycket viktig skattereform eller ej. Vi visste- och det visste ^f. också moderata samlingspartiet - att det integick ^^^^^ att få någon uppgörelse till stånd om man startade . Då vägde vi detta mot all få den breda uppgörelsen. Jag har många gångersagt att vi från och tyckte all det var så viktigtatt säkra denna reform för ^1980-lalet att vi fortsatte förhandlingarna.Moderata samlingspartiet gjorde som bekant den andra bedömningen och steg av.Men det var ju inte så att de tre partierna var ovetande om alt detta var enförutsättning för ett fortsalt arbete på alt nå en överenskommelse. Den ^lempoförlust som vi har gjort har^f. ^ö, överdimensionerats oerhört från moderat sida - det vill jag gärna^fillägga. När de tre partierna diskuterade frågan om all lämna ettförhandlingsbud till socialdemokraterna och när diskussionerna resulterade i 26mars-promemorian, var man helt klar över att 1982 var ett svårt år därför hade ett löpande avtal. Det pågick också en avtalsrörelse - ^fill dels,skall jag kanske tillägga, Alla avtal var inte slutna, men man var i alla falli dessa tre partier i stort sett medveten om att det skulle bli ^två-årsavtal.Att dä störa med en marginalskattesänkning hade onekligen sina problem. Därförbeslutade man sig också för att lägga en myckel liten ^marginalskatlesänkningpå del första året - en femtedel. Det visar all man också från moderatasamlingspartiet var klar över alt vi inte kunde ta för stora lag i början. Delvikliga var ju slutmålet.