prot · G50937 · 1981-12-31 00:00:00 — Men jagskulle kunna lägga till ganska mycket av sifferfakta - jag vågar kalla del förfakta -, inkomsluppgifter och annat, men del skall vi inte ta upp tiden med , eftersom tiden är knapp. Olyckligtvis har den socialdemokratiska reservationen intekommit alt entydigt avse alla importerade sälskinn - alltså även från de någottillväxla ungarna samt vuxna salar, bl. a. produktiva hondjur. Det är attbeklaga, därför att opinionen ute i landet vill att även de vuxna djuren skallskyddas. Det enda vettiga motivet för säljakl i de aktuellahavsområdena anser jag vara all slakta ett lämpligt antal vuxna djur förköttleverans till svältande människor t. ex. via grönländska konservfabriker.Grönländarna anser f. ö. klubbjakten på sälungar vara omoralisk bl. a. därföratt dessa jägare lämnar de flådda kropparna kvar på isen, varför de inte kommertill någon nytta. Skinnen av salar av olika storlek vill grönländarna helstbereda själva och få arbete och förtjänst av. Ju förr vårt land upphör att taemot sälskinn, desto tidigare kan grönländarnas egna industrier komma i gång. De kanadensare som bedriver klubbjakt gör det av året, och inkomsten av sälklubbningen uppgår endast till ca1.5 % av deras ordinarie årsinkomst - enligt kanadensiska statens uppgifter. Såhär är det inte alls fråga om att ställa vissa utländska medborgare utaninkomst. Däremot kan man förespråka ökat arbete och inkomster för urinvånarnapå . Den föreliggande reservationen medger emellertid öppningaräven för importförbud när det gäller skinn från vuxna salar. Dels förekommerformuleringen "bör ett sådant förbud i första hand omfatta skinn från nyföddasalar- ", dels förutsätts "att även jakten på äldre salar följs med uppmärksamhetoch att frågan om ytterligare importrestriktioner hålls öppen t. ex. för denhändelse ytterligare belägg presenteras för påståendet alt jaktkvoternasstorlek utgör ett hot mot de berörda salarnas fortbestånd". Del är de här formuleringarna som gör all densocialdemokratiska reservationen bör kunna accepteras även av oss som skullevilja gå litet längre i restriktionerna och även skydda bl. a. ungdjuren och deproducerande hondjuren. Vpk;s under överläggningen framlagda yrkande, som ocksåomfattar de vuxna djuren, är ett väl menat försök all förespråka främstmotioner som gäller vuxna djur. Men då vpk:s yrkande inte har någon Nr 37 praktiskmöjlighet alt nå fram till huvudvoteringen, ser jag ingen orsak att den Så som denparlamentariska situationen har kommit att bli i denna fråga, får jag yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen. Skyddför sälstammen, m. m. 102JÖRN (vpk); Bara en mycket kort kommentar. Vi kommer alla, ,att i slutvoleringen samlas bakom den socialdemokratiska reservationen.Förhoppningsvis får denna reservation stöd av ytterligare några från denborgerliga majoriteten. Jag tror dock alt det hade gagnat en markering av vadsom kan vara behövligt för framtiden, om vårt särskilda yrkande hade fåll såmånga röster som möjligt. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2 (förbud mot import av sälskinn) 1 kontrapropositionsvoteringen biträddes reservationen avMaj Britt m. fl. med 140 röster mot 20 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 127 ledamöter avstod från att rösta. 1 huvudvoteringen bifölls reservationen av Maj BrittTheorin m. fl. med 166 röster mot 121 för utskottets hemställan. 2 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 18 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:133av i med anledning av proposition1981/82:37 om offentlighetsprincipen och ADB 1981/82:134 av m.fl. med anledning av proposition1981/82:61 om kapitaltillskott till Svenska 1981/82:135 av rn. med anledning av proposition1981/82:62 om ändring i lagen (1941:251) om särskild varuskatt Nr 37 19 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1981/82:135 av () till utbildningsministernom vidareutbildningen av vissa sjuksköterskor; Beslut om ny vårdyrkesutbildningtogs av . Den nya utbildningen, som träder i kraft den 1juli 1982, skall ersätta både den nuvarande grundutbildningen försjuksköterskor och den nuvarande vidareutbildningen för sjuksköterskor inomkirurgisk och medicinsk sjukvård. UHÄ har i skrivelse föreslagit att dennavidareutbildning skall vara avvecklad i och med utgången av . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga avseende degrundutbildade sjuksköterskor som inte kommer att hinna fullgöra sinvidareutbildning i kirurgi och medicin före utgången av ? 1981/82:136 av () till industriministernom verksamheten vid KF;s charkuterifabrik i ; KF;s charkuterifabrik i har ansökt om lokaliseringsstöd för investeringar i nya lokaler. Den 12november 1981 beviljade regeringen avskrivningslån på 6 milj. kr. ochlokaliseringslån på 14,6 milj. kr. Det ansökta regionalpolitiska stödet var20,9 milj. kr. i avskrivningslån och 15,1 milj. kr. Det beviljade lånet täcker således endast en liten del avhela investeringskostnaden. Beslutet innebär att KF bedömer det som omöjligtför dem alt investera i nya lokaler i . Kraven på företagsekonomisk effektivitet medför all denhårt konkurrensutsatta charkuteribranschen blir starkt centraliserad ocharbetslösheten ökar i en redan hårt drabbad region. KF bedömer att denlämpligaste lokaliseringen ur företagsekonomisk synpunkt avcharkuteriverksamheten för hela är en enhet i mellersta eller södraNorrland. Beslutet innebär att får en personalminskningpå 105 personer, och eftersom lokalerna i är i sådant skick att detinte går att försvara dem ur miljö- och hälsovårdssynpunkt så kommerpersonalminskningen att ske mycket snabbt. Med insikt om den situation som befinner sig i,borde regeringen ompröva sitt tidigare beslut för alt tillförsäkraarbetstillfällena i . Med hänvisning till det anförda ställer jag följande frågatill industriministern: Ämnar statsrådet ompröva det regionalpolitiska stödet tillKF;s charkuterifabrik i för att förhindra en ytterligare centraliseringav charkuteri- branschenoch för att dämpa den snabba ökningen av arbetslösheten och den Nr 37 ökande regionala obalansen? 1981/82:137av () till jordbruksministern om en vegetations- kartering i ; Meddelande om Enligt vad jag erfarit pågår iNorrbottens län f. n. en vegetationskartering ffagor med syfte att bl, a, ge underlag för olika typer av naturresursinventering. Hur ser statsrådet på värdet av denna verksamhet och påmöjligheterna att genomföra en sådan vegetationskartering i ? 1981/82:138 av (vpk) tillutbildningsministern om vidareutbildningen av vissa sjuksköterskor; Som en konsekvens av nya utbildningsplaner och avvecklingav nuvarande studiegångar kommer särskilda behov av kompletterande utbildningall uppslå för grundutbildade sjuksköterskor. Utbildningsbehovet kan preliminärtuppskattas omfafta 4 000-5 000 sjuksköterskor under 1980-talel, Med anledningav det anförda vill jag ställa följande fråga: Avser utbildningsministern altvidta åtgärder för att möjliggöra en vidareutbildning för dessa sjuksköterskor? 1981/82:139 av (vpk) tillkommunikationsministern om sysselsättningen inom lastpallsindustrin; SJ;s upphandling av lastpallar skerdels från inhemsk tillverkning, dels genom import. Av SJ;s totala inköp avlastpallar uppgick den svenska andelen till och till57,, Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga: Hur ser kommunikationsministern på alt en sådan naturlig svensk produktsom lastpallar importeras, och är kommunikationsministern beredd all vidtaåtgärder för att trygga sysselsättningen vid de svenska lastpallsindu-strierna? 1981/82:140 av () till arbetsmarknadsministern om praklikplatser förskolungdom: Arbetsförmedlingen har tidigarehaft det samlade ansvaret för ackvisition av praktikplatser för skolelever iarbetslivet, I den framlagda propositionen om studie- ochyrkesorientering (1981/82:15) har ingen ändring föreslagits härvidlag. Länsarbetsnämnderna har emellertid fåll direktivfrån AMS att arbetet med anskaffande av praktikplatser i fortsättningen skalldelas mellan arbetsförmedlingen och kommunerna. Detta dubbla ansvar kommer utantvivel att innebära ökat krångel, irritation hos de företag som ställer upp medpraktikplatser samt väsentligt ökade personalkostnader för kommunerna.Kommunförbundet har också reagerat genom att hänvisa till den s, k. begränsningskungörelsen, som säger alt en myndighet inteutan vidare kan överföra kostnadskrävande åligganden på annan myndighet. Vilkaåtgärder ämnar arbetsmarknadsministern företa för att a) underlättaanskaffandet av praktikplatser för skolelever i företagen och b) undanröja denkostnadsövervältring på kommunerna som blir följden av AMS direktiv? 1981/82:141av () till jordbruksministern om ett regeringsuttalande rörandeidrotlsungdoms engagemang i viss utrikespolitisk händelse: Den strandade ryska ubåtenföranledde regeringens idrottspoliliske expert all via massmedierna uppmanasvenska idroltsungdomar all vid kontakter med kollegor från Sovjetunionenbegagna tillfället att framföra kritik mot vad som skett, Riksidrottsstyrelsenhar naturligt nog protesterat mot det märkliga uttalandet. Vi känner givetvis alla avsky inför den ryska kränkningenav svenskt territorium. Delta till trots är det allvarligt om fria ochfrivilliga folkrörelsers företrädare blir föremål för påtryckningar frånregeringens sida. Är jordbruksministern, som ansvarigt statsråd, beredd attta avstånd från sin medarbetares uttalande? 1981/82:142 av () till socialministern om nyakvalitetskrav på dricksvatten: För nästan exakt sedanbehandlade socialutskottets betänkande 1980/81:13 Vissa frågor omdricksvatten. Då lämnades uppgiften att dessa frågor behandlades iregeringskansliet. Ännu har inga besked kommit. måste lusentalspersoner dricka vatten, som innehåller ämnen som kan vara menliga förderas hälsa-men vattnet bedöms ändå som tjänligt enligt hälsovårdsstadgan. Flera hälsovårdsnämnder slår nu larm om förhöjdakopparhaller i konsumtionsvattnel. Del innebär bl. a. att barn drabbas avvåldsamma diarréer och utslag. kan inte lämna råd ochanvisningar om hur hälsovårdsnämnderna skall agera. Situationen kan vara förödande för hälsan eftersom kopparbedöms vara en av de giftigaste metallerna som kan förekomma i vatten. När kommerde nya reglerna för bedömning av dricksvatten? 1981/82:143 av () till försvarsministernom skyldigheten för unga jordbrukare all fullgöra värnpliktstjänstgöring: Det är nödvändigt för folkhushålletalt vi även under avspänning och i krig har ett fungerande jordbruk. Ungdomar som tidigt skaffar sig eget jordbruk gör storaekonomiska åtaganden. De kan - om ersättare i jordbruket inte kan ordnas av ekonomiskaeller andra skäl - få stora problem under värnpliklstjänslgö- Nr 37 Medanledning av ovanstående bakgrund önskar jag ställa följande fråga Är det möjligt all unga bönder med eget jordbruk gesgenerösare Meddelande om möjligheter till anstånd och - efter -befrielse från värnplikts- fråsor tjänstgöringen, eller finns det någraandra möjligheter att underlätta unga ensamstående jordbrukares situation? 1981/82:144 av () tillutbildningsministern om rätten till timstudiestöd vid deltagande istudiecirklar med uttalad partipolitisk inriktning; På ett flertal arbetsplatser harstartats en studiecirkel, Framfid för , i ABF;s regi. Enligt förordettill studiehandledningen är syftet med studierna att sprida kunskap omprogrammet och göra medlemmarna rustade att delta i valarbetet som måste tillför en socialdemokratisk valseger . Med anledning av dettavill jag ställa följande fråga till statsrådet: Är utbildningsministern villig att medverka till attanställda inte skall ha rätt att under arbetstid delta i studiecirklar meduttalad partipolitisk inriktning och därmed uppbära timstudiestöd? 1981/82:145 av () tillkommunikationsministern om samarbetet mellan SJ och de regionalatrafikhuvudmännen; I samband med 1979 årstrafikpolitiska beslut uttalade på grundval av en socialdemokratiskmotion att regeringen efter överläggningar med berörda parter årsutgång skulle ge allmänna riktlinjer till SJ om hur ersättningen till SJ skallregleras när kommuner och landsting önskar köpa tjänster av SJ. Ännu angav som slutpunkthar regeringen inte utfärdat direktiv som kan bidra till att lösaförhandlingsproblemen för SJ och de kommunala irafikhuvudmännen. Detta är enanmärkningsvärd passivitet. De regionala trafikhuvudmännen står nu inför risken atttvingas skaffa ersättningstrafik för de avsnitt av trafikarbetet som med fördelborde bedrivas i samaruete med SJ. En sådan utveckling måste förhindras, såvälför trafikanternas skull som för samhällsekonomins. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attförverkliga krav på riktlinjer för samarbetet mellan SJ och deregionala trafikhuvudmännen? 20 S Kammaren åtskildes . Nr 37 ln fidem