prot · G509134 · 1981-12-31 00:00:00 — De mindre, enskilda skogsägarnakan med skogsvårdsstyrelserna som huvudmän få skogsvårdande arbete utfört som beredskapsarbete.När det gäller de större skogsbolagen, som har att sköta skogsvården i den egnaskogen, anser jag att de bör anställa personal för dessa arbetsuppgifter. Under innevarande budgetår har det dock vad avserstamkvistning varit möjligt även för de stora skogsbolagen att få sådant arbeteutfört som beredskapsarbete. 20 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret. Bakgrunden till frågan är den, att för inte så länge sedanfattade beslut om att i princip förbjuda röjning av sly med kemiska medel. Enannan bakgrund är att ganska många ungdomar ute i landet går arbetslösa och attdet är angeläget att ge dem sysselsättning. I den situafionen bestämde sigSödra Skogsägarna i södra och LRF för att gå ut till sinamedlemmar -skogsägare och markägare - och intressera dem för att röja iplanteringarna och även plantera. skulle ställa upp medarbetslag, som man skulle kunna få genom beredskapsarbete. Man hade kontaktermed arbetsförmedlingen, allt var klart och man var i princip beredd att sätta igång jobbet, när man fick klart för sig att det inte gick på grund av de reglersom finns. Jag tycker för min del att det är angeläget att mobiliseraalla krafter för att göra någonting åt arbetslösheten bland ungdomar. Allamöjligheter måste tas fill vara. Vi har ju de intenfionerna när det gällerberedskapsarbete att vi vill försöka få ungdomarna ut i industrin och ut iarbetslivet för att på den vägeri sedan på ett naturligt sätt kunna rekryteradem in i ett ordinarie arbete. Ett sådant system borde kunna fungera också idet här sammanhanget. Därför tycker jag att det är litet synd att arbetsmarknadsministernså här utan vidare säger att inga åtgärder behöver vidtas och att det skallvara som det har varit. Jag tror alltså att skogsägarföreningarna skulle kunnagöra en viktig insats på två sätt, dels genom att få till stånd en röjning somär viktig och nödvändig, dels genom att ge ungdomar arbete. Om ungdomarna skallgöra den här insatsen åt skogsägarna, är det ganska nödvändigt att de kanjobbet. Man kan inte lasta över den här uppgiften på , sominte har resurser att klara den i någon större omfattning. Skogsvårdsstyrelsensakfivitet på det här området har inte heller varit särskilt stor. Jag tycker att det funnes anledning att ändra reglerna medtanke på den situation på arbetsmarknaden som vi har f. n. och även med tankepå att vi nu måste försöka få i gång röjning på annat sätt än med kemiskamedel. Det finns alltså två motiv för att göra någonfing just . Jag skullegärna vilja veta om arbetsmarknadsministern ändå inte kunde överväga att göradessa förändringar. Om beredskapsarbete i form av slyröjning 21Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Jag är ense med LennartBrunander om att det finns flera motiv för att sätta i gång skogsvårdandeåtgärder, dels därför att det är bra för Om beredskapsarbete i form av slyröjning skogen,dels därför att det är ett bra sätt att ge ungdomar sysselsättning. Dessaarbeten har också stor omfattning. var inte mindre än 5 062 personer sysselsattai skogsvårdande beredskapsarbeten, och av dessa var 4 000 sysselsatta iskogsvårdsstyrelsens regi. Vi skall komma ihåg att beredskapsarbeten skall varasådana arbeten som annars inte skulle komma fill utförande. Här har skogsägarnabåde skyldighet och ett eget intresse av att vårda sin skog. Därför måste detfinnas också en prövning av vilken typ av arbete som kan och bör utföras ochnär det skall ske. Men detta är prioriterade arbetsuppgifter när det gäller attge ungdomar sysselsättning. Också enskilda markägare kan få skogsvårdande arbetenutförda på sin mark som beredskapsarbete, men de skall själva vara huvudmän förverksamheten. Att sätta i gång beredskapsarbeten via entreprenörer är intemöjligt. Vidare kan man rimligen ställa större krav på de storaskogsbolagen härvidlag än på de mindre skogsägarna som kan få den här hjälpennär det är fråga om arbeten som annars inte skulle komma fill utförande. Jag tycker, , att det är en ordning somhar fungerat bra. Verksamheten har också en stor omfattning - av båda de motivsom vi är överens om föreligger. 22 (): Arbetsmarknadsministern säger att det ärskogsägarens skyldighet att vidta de här åtgärderna, och det är naturligtvisriktigt. Därför skall skogsägaren inte få utföra detta arbete somberedskapsarbete, men domänverket har möjlighet att utföra det somberedskapsarbete. Såvitt jag begriper är också domänverket som markägareskyldigt att vidta dessa åtgärder, även om det inte sker som beredskapsarbete. Jag tycker inte att man kan jämställa skogsägarföreningaroch entreprenörer i detta sammanhang, utan här kan skogsägaren genom sin egenorganisation få arbetet utfört. Som jag sade tidigare borde det finnas motiv för att justnu förändra reglerna för denna typ av beredskapsarbeten. Om man sedan skall hadem permanent, vet jag inte. Men i den situation vi nu har borde det varavettigt att vidta dessa åtgärder. Det faktum attarbetsmarknadsministern anser att det fungerar bra får inte innebära att detinte kan fungera bättre, vilket jag tror att det kan göra, om man vidtar denhär förändringen. 23Arbetsrnarknadsministern : Herr talman! Jag vill understrykaatt det faktum att markägaren har skyldighet att vårda sin skog inte innebäratt det inte kan ske som beredskapsarbete. Tvärtom sade jag att arbetena kanutföras också hos enskilda markägare som enskilda beredskapsarbeten. Men detinnebär att det måste ske en prövning från fall fill fall, just därför attberedskapsarbeten skall vara den typ av arbetsuppgifter som annars intekommer till utförande. När det gäller stora skogsbolag bör man kunna ställakravet att det skall finnas anställd personal för skogsvårdande åtgärder.Stamkvistning har emellerfid kunnat utföras som beredskapsarbete, därför att manhar gjort bedömningen att det annars inte skulle ha skett. kan man naturligtvis diskutera gränsdragning ochregelförändringar i detta avseende. Men jag tycker att ordningen fungerar väl iden meningen att skogsvårdsstyrelserna och länsarbetsnämnderna i förening fårpröva från fall till fall huruvida det är angeläget att utvidga den här sortensarbete också som beredskapsarbeten. Detta fungerar bra , menar jag. Om en flyglinje mellan och Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:346 om en flyglinje mellanÖrebro och har frågat mig om det finnsskäl för regeringen att nu ompröva sin hifinfills restrikfiva inställning ifråga om möjligheterna att öppna en flyglinje mellan och . har behovet av reguljär trafik med lättaflygplan inom ökat. Tillstånd har getts fill sådan trafik på ettantal förbindelser, bl. a. Kalmar-Ronneby-Köpenhamn, där Swedair bedrivertrafiken åt SAS. Tillstånd har också getts fill på sträckanKarlskoga-Karlstad-Oslo och till Swedair på sträckan . Ansökan om koncession prövas med utgångspunkt från SASföreträdesrätt fill internationell trafik som följer av SAS-samarbetet. Hänsyntas givetvis också bl. a. fill eventuell avledning av trafik från existerandelinjer, fill möjligheterna att lösa tull- och säkerhetsfrågorna samt fill deansökande bolagens teknisk-operativa kvalifikationer. Som följd härav kan ivissa fall beredningen av en ansökan ta . I fråga om linjen förutsättningarna för ett beslut av regeringen saknats. Jag räknar dock medatt beslut kan fattas . Anf.25 (): Jag får tacka kommunikafionsministern för svaret, även omdet var kort och intetsägande. ingav ett flygföretag i , ÖrebroAir, koncessionsansökan för att få flyga . Sedan den koncessionsansökaningavs - alltså - har 65 olika skrivelser, utredningar,sammanträden och andra akfiviteter skett i frågan. Jag har med mig ensammanställning av hela händelseförloppet vid behandlingen av den 2 protokoll 1981/82:134-137 Om en flyglinje mellan och härfrågan, och jag tänkte få överlämna den till kommunikationsministern, när vi ärfärdiga med vår diskussion. Den verklighet jag har fått ta del av när jag har gåttigenom materialet stämmer illa med kommunikationsministerns svar. Kommunikationsministern säger i svaret: "I fråga om linjenÖrebro-Köpenhamn har förutsättningarna för ett beslut av regeringensaknats." Det är möjligt att det är så. Jag kan bara konstatera, att närÖrebro Air hade ingivit sin koncessionsansökan och normal remissomgång varslutförd, hade i län sagt ja, detsamma gälldehandelskammaren för och län, tulldirektionen i östraregionen var överens med om att man hade hittat vettiga former förtullklarering av flygfrakten, distriktstullkammaren i tyckte också hade hittat ett fungerande system, föreningen bestående av 35 enskilda företag i , tyckte att uppläggningenverkade bra, och sist men inte minst visade luftfartsverkets inspektion avÖrebro Air att man var fullt fill freds med den organisation, den ekonomiskastabilitet och den trafikuppläggning som hade presenterat. Därefter inträffade det som kanske gör att det inte harfunnits förutsättningar. Då satte nämligen SAS och Swedair i gång och söktekoncessioner på linjer med anknytning fill den koncessionsansökan Airhade ingivit, man begärde kompletterande utredningar, i brev filllänsstyrelserna i och , till handelskamrarna och tillkommunerna t.o.m. hotade man med att om eller något annat bolag fickkoncession på någon linje med slutstation så skulle man överväga attlägga ned stora delar av det mellansvenska flygnätet. Jag vill fråga kommunikationsministern: det de brevenoch det utspelet från Swedairs sida som har gjort att det inte funnits någraförutsättningar för regeringen att fatta beslut ännu? Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 26Kommunikationsministern : Fru talman! Jag tänker inte gå in i endiskussion av det slag som försöker göra det här till. Jag har isvaret sagt att det har funnits vissa frågetecken med en internationell linje.Det är inte så enkelt att få alla papper klara - jag skulle gärnase att det kunde gå snabbare. Vi har inom SAS ram ett avtal med danskar ochnorrmän. Det måste man naturligtvis ta hänsyn till. Där finns intressen sompockar på uppmärksamhet. Sedan nöjer jag mig med att säga att jag är litet förvånadöver att säger att svaret är intetsägande. Han har frågat mig omdet är dags att fatta beslut i ärendet, och jag har svarat att jag utgår frånatt beslut kommer . Om det är beslutet som ärintresserad av, har han fått ett klart besked. Om det är andra intressen somhgger bakom frågan, måste jag tyvärr lämna dem därhän. 27 (): När jag lämnadein frågan till kommunikafionsministern hade jag inte tillgång fill allt detmaterial om vad som skett i koncessionsfrågan som jag har . Därför är mininställning fill hur frågan har hanterats litet annorlunda . har gjort stora investeringar och vidtagit alla deåtgärder som var nödvändiga för att luftfartsverket vid sin inspektion skullebli nöjt med flygföretagets uppläggning, är det svårt för företaget att klarade höga'kostnaderna för en omfattande organisation under så lång väntan som tvåår. Jagställer mig fortfarande mycket frågande till påståendet att förutsättningarnaför ett beslut inte skulle ha funnits fidigare. Såvitt jag förstår hade mandenna fråga uppe vid ett möte i . Slutsatserna från det mötet var avvaktade den beslut i frågan och att man inte hadenågon allvarligare invändning. Ävenom jag nämner är det inte företaget som det i första hand handlarom. Vad det verkligen handlar om är att för näringslivet och för medborgarna iÖrebroregionen få fill stånd en rafionellt och riktigtupplagd flygförbindelse fill . Alla möjligheter har stått öppna förregeringen när det gäller beslutet. har sagt att man gärna är medoch konkurrerar med Swedair på samma flyghnje. Omen flyglinje mellan och Anf.28 Kommunikafionsministern : Fru talman! Jag känner väl till intresset i att få flyglinjeansökan prövad. BengtWittbom har frågat mig om det och jag har svarat. Ett beslut kommer föresommaren. Vad begär mer? 29 (): Vad jag mer begärär att verkligen få kommunikationsministerns svar understruket och också attfå möjlighet att komplettera kommunikafionsministerns informafion innanbeslutet fattas. Under dessa har det också fidigaresagts från sida att man varit beredd att fattabeslut. Men inga beslut har kommit! väntar verkligen framför allt ägarna avflygföretaget på att få ett beslut. Dröjer det längre än till denfidpunkt som kommunikationsministern har angivit, kommer med stor sannolikhetÖrebro Air att få problem, och det kommer att innebära att vi i harmindre chanser att få den flyguppläggning som är bäst för . 30Kommunikationsministern : Fru talman! För att skingra allaoklarheter kan jag säga att representanter för i län samtför kommuner och landsting uppvaktade mig i detta ärende. Detär alltså inte första gången frågan aktuahseras. Formernaför den kyrkliga lagstiftningen m. m. Jagtycker att diskussionen har fått en sådan inriktning att det finns anledningatt påpeka detta, Anf, 31 (): Efterkommunikationsministerns sista inlägg och efter att jag har gått igenom densamlade dokumentationen och alla dessa 65 skrivelser mellankommunikationsdepartementet, berörda parter i , länsstyrelser,luftfartsverket, Swedair och SAS ser jag mig föranlåten att konstatera att helahanteringen av den här frågan antagit anmärkningsvärda former. Överläggningenvar härmed avslutad, 8 §Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1981/82:150 bil, 2, mom, 2 i hemställan, dllskatteutskottet bil. 4 fill arbetsmarknadsutskottet bil. 5 fill civilutskotteti övrigt till finansutskottet 1981/82:211 fillfinansutskottet 9 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2516-2518 tilllagutskottet /82:2519-2524 till skatteutskottet 10§ Formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. betänkande 1981/82:36 om formerna för den kyrkligalagsfiftningen m. m. 1981/82:77). 32 MARIE-ANNJOHANSSON (vpk): Regeringens proposidon 77 och föreliggande betänkande behandlarformerna för kyrklig lagstiftning. Förslagen bidrar fill att permanenta detnuvarande förhållandet med en till staten knuten kyrka -detta somregeringen säger sig inte vilja föregripa de principiella ställningstagandena istat-kyrka-frågan. Men det är ju faktiskt vad man gör med denna proposition,som också ett enhälligt utskott ställt sig bakom. Utskottet gör sig intemödan att ens kommentera vpk:s motionsyrkande, som ju innebär att hosregeringen skall begära förslag om kyrkans skiljande från staten. Jag tolkardetta som att övriga partier nu för mycket har avskrivit tankenpå en kyrka skild från staten. Det är då alltså enbart vpk som här i riksdagenslåss för principen om religionsfrihet i hela dess vidd. Vii vpk vill inte bestrida att propositionens förslag i stort sett innebärposidva reformer inom ett system med en statskyrka. Vi kan ändock inte acceptera förslagen så attsäga för dagen, i väntan på att den segslitna frågan om kyrkans skiljande frånstaten får sin lösning. Anledningen är förstås att vi inte anser att det finnsnågra skäl för att ytterligare långhala denna fråga. Det borde vara dags att nufatta ett principbeslut om att kyrkan skall skiljas från staten och därmedockså att hos regeringen begära förslag om detta. Vpk ser religionsfriheten somen mycket viktig princip, och så länge en kyrka åtnjuter en särställning - somfallet är med den - så kan man inte säga att vi har enverklig religionsfrihet. Närdet gäller bestämmelsen i grundlagen om "att Konung alltid skall vara avden rena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsburgiskabekännelsen, samt mötes beslut av antagen och förklaradär", så är det vår uppfattning att det bästa sättet att få bort dennaandka bestämmelse är att biträda vpk:s förslag om avskaffande av monarkin ochinförande av republik. Detta är ett förslag som vi också väckt dll årets riksmöte.Den här bestämmelsen visar i blixtbelysning att hela systemet med monarki är enkvarleva från en förgången dd som inte hör hemma i ett demokradskt samhälle. Omdet är så att regeringen och utskottet delar vissa remissinstansers uppfattningatt "statschefens uppgift att framträda som nationens symbol skulleförsvåras om bestämmelsen om statschefens tro skulle slopas" - ocheftersom man inte föreslår några ändringar trots att det föreligger en motiontyder mycket på att det är så - visar också det hur långt vi har kvar till bådereligionsfrihet och demokrati i . Vi har ett system där ämbetet somstatschef ärvs och där denna statschef dessutom, för att kunna upprätthållanågon form av auktoritet, påtvingas en viss religion. Det låter som en saga iett modernt och upplyst land som , men det är dess värre sant. Riksdagenkan dock, som sagt, ändra på detta genom att biträda vpk:s förslag om republik,som kommer upp i kammaren, och också genom att biträda vårtförslag i dagens fråga som gäller kyrkans skiljande från staten. Med det anförda vill jag yrka bifall dll modon 1981/82:2453 om avslagpå propositionen och begäran hos regeringen om förslag till kyrkans skiljandefrån staten. Formernaför den kyrkliga lagstiftningen m. m. 33 (): Årets riksdag blir på kyrkans område en reformriksdag med beslut avstor saklig betydelse. Man får gå mycket långt tillbaka i våra annaler för attfinna någon motsvarighet. Reformbesluten innebär också en ändpunkt på ettomfattande utredningsarbete som i olika etapper bedrivits och som intefidigare avsatt särskilt remarkabla resultat. Medtanke på de fidigare motsättningarna i frågan men alldeles särskilt med tankepå den ställning och den betydelse som den har, är det myckettillfredsställande att det gått att nå så bred enighet i de avgörande frågornamellan de politiska partierna här i men också bland den kyrkligtengagerade allmänheten i vårt land. Det finns ingenting som tyder på Formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. annat änatt denna breda enighet också skall komma till uttryck vid det kyrkomöte som nupåbörjat sina överläggningar. Det är ett tålmodigt och lyhört beredningsarbete somligger bakom denna enighet, och kyrkominister är att gratulera fillatt ha kunnat föra detta beredningsarbete fill ett lyckosamt slut. Detsammagäller alla andra som positivt bidragit till att överenskommelser kunnat nås. I den enighet som jag här talat om innefattar jag detbeslut i kvinnopräst-frågan som tog för sedan. När kyrkomötetmed, som jag hoppas, stor uppslutning gett sitt bifall bör denna enligt deallra flestas mening olyckliga och för kyrkans anseende graverande stridsfrågadefinifivt vara löst. Det grundlagsförslag som kammaren nu skall ta ställningtill har föregåtts av förhandlingar mellan partierna och inneslutits i enöverenskommelse mellan dessa som också omfattar följdlagstiftning i förslagtill lag om och lag om kyrkomöte. Tillsammantaget syftar dettalagpaket till omfattande förändringar av de grundläggande reglerna förnormgivnings-maktens fördelning på det kyrkliga området samt de högsta kyrkligaorganens organisation och kompetens. Det innebär bl. a. att det nu blir möjligt att förstärkaoch vidga kyrkans demokratiska förankring samt att ge de kyrkhga organen på detcentrala planet mera ändamålsenliga former. Därmed fillgodoses önskemål somlänge funnits inte minst inom kyrkan. Kyrkomötet får en ny sammansättning ochorganisation, och kyrkans centralstyrelse tillskapas som ett beredande ochverkställande organ. Avsikten med förslagen är inte attden balans som finns mellan stat och kyrka skall rubbas, menfunktionsfördelningen blir annorlunda än . Lagstiftningen på det kyrkligaområdet anpassas till vad som gäller för lagstiftning enligt huvudprincipen igrundlagen, dvs. huvudregeln blir att stiftar även kyrkolag.Samtidigt har bestämmelserna utformats så att kyrkomötet garanteras ett visstinflytande över denna lagstiftning. Vidare får de kyrkliga organen betydhgtvidgad kompetens att besluta i kyrkans egna angelägenheter genom överföring avbefogenheter från såväl regering som riksdag fill kyrkomötet. Som del av en grundlag är det nu liggande förslaget intehelt tillfredsställande. De föreslagna reglerna återfinns i en punkt i deövergångsbestämmelser som ursprungligen fogades till regeringsform.Det naturliga hade enligt min mening varit att reglerna om kyrkan infogats somett särskilt kapitel i regeringsformen. Men jag känner till skälen för att detinte blivit så, och jag skall inte särskilt uppehålla mig vid den frågan. Jagtror dock att man kan våga göra det antagandet att de regler som man nu med såmycken möda enats om säkerligen kommer att bestå så länge att själva termenövergångsbestämmelse kommer att te sig rätt obsolet. Man kan också ha invändningar mot det sätt på vilketbestämmelserna är utformade, där de nu blivit placerade. För den oinitieradeläsaren kan de te sig något förvirrande, Lagen om skalltillkomma på ett sätt, lag om medlemskap i på ett annat sätt,lagen om kyrkomötet på etttredje - för att ta några exempel. Men jag är starkt medveten om att reglernasom de nu utformas är resultatet av många överväganden och de kompromisser somvarit nödvändiga för att föra helheten i hamn. Med hänsyn tillhelhetsresultatet och den uppnådda enigheten får således en del inadvertenseraccepteras. Några besvärande tolkningstvister lär inte behöva uppkomma. Jag har inte för avsikt att närmare gå in på detaljer idet omfattande lagstiftningskomplex som kommer att härledas frångrundlagsändringen. Jag lämnar således därhän även sådana delar kring vilka detfunnits olika meningar, t. ex. antalet ledamöter i kyrkomötet, biskoparnasställning och detaljer i kyrkomötets organisation. Även dessa frågor omfattasju av gjorda överenskommelser. F. ö. återkommer de som lagstiftningsärendentill . Vidare föreställer jag mig att kommande talare somstår på Ustan och som varit i hög grad involverade i beredningsarbetet kan hamera initierade synpunkter härvidlag. kommunisterna har i en motion yrkat avslagpå propositionen och krävt ett förslag om kyrkans skiljande från staten, ochpartiets representant här i kammaren har yrkat bifall till dessa förslag. Isåväl propositionen som utskottsbetänkandet framhålls att det varit en viktigutgångspunkt för enigheten kring de nu famlagda reformförslagen att dessa inteskall anses föregripa senare ställningstaganden i denna principfråga. Utskottetavstyrker vpk-mofionen och är därvidlag liksom i övrigt enhälligt- Med ytterligare understrykande av värdet av denna bredaenighet ber jag, fru talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Formerna för den kyrkliga, lagstiftningen m. m. 34MARIE-ANN (vpk) replik: Jag utgår ifrån att det är somär utskottets föredragande, även om det är flera från utskottet som tänkerdelta i debatten. Jag tycker att behandlingen av vår motion varit mycketknapphändig både i betänkandet och i dagens debatt, men jag tycker ändå att jagav anförande kan skönja en bekräftelse på vad jag sade i mittförsta anförande, nämligen att övriga partier för mycket haravskrivit tanken på ett kyrkans skiljande från staten, även om man nu säger inte skall föregripa denna diskussion. talar om att mankommit till en ändpunkt i utredningsarbetet och kommit till ett lyckosamt slut,och det tolkar jag som att vi nått därhän att det inte kan hända någonting påden fronten på mycket . Jag skulle vilja ställa några frågor fill den uppfattningen att vi skall ha religionsfrihet iSverige? Och anser han i så fall att vi har det så länge det finns en kyrka somär knuten dll staten och särbehandlad på ett alldeles särskilt sätt? Man kan fråga om utskottet har diskuterat frågan på dettasätt. Jag menar alltså, att så länge vi har denna statskyrka kvar har vi intereligionsfrihet fullt Formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. Därför har vi också från vårt parti motionerat om enändring i detta förhållande. 35 () replik: I vad gäller religionsfrihet är mitt svar påden fråga som ställdes: Ja, vi har religionsfrihet i vårt land - den är t. o.m. direkt inskriven i 2 kap. i regeringsformen. Vad beträffar den fråga som berörs särskilt i vpk-motionenhar den diskuterats för sig och i många omgångar.