prot · G50937 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:37 Om beskattningen av stiftelser med kulturpolitisk uppgift,m. Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen, 1 § Justerades protokollen för den 18 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1981/82:111 om beskattningen avstiftelser med kulturpolitisk uppgift, m. m. har frågat mig om jag avseratt kompensera den oväntade skatt som påförts Rikskonserter retroakfivt från1978/79, så att Rikskonserter garanteras samma bidragsram reellt som riksdagenavsett. har också frågat mig om jag avser att verka för attstiftelser med kulturpolitisk uppgift undantas från skatt på samma sätt somtidigare skett. Svaret påden första frågan är följande; för rikskonserter har ett statligtanslag som fastställs av . Därutöver har Rikskonserterinkomster från bl, a, landsting och kommuner. Rikskonserter har dessutomränteinkomster. Dessa ränteinkomster har tidigare inte varit beskattade enligttaxeringsnämndens beslut. meddelade emellerfid taxeringsnämndenatt ränteinkomsterna skulle beskattas fr. o. m. 1978/79. Detta var en oförutsedd retroakfiv utgift för Rikskonserter.Rikskonserter skall retroaktivt /791, o. m. 1980/81 inbetala ca . Med hänsyn fill dessa särskilda omständigheter, avser jag attföreslå regeringen att Rikskonserter skall tillföras . Vidberäkningen av det statliga anslaget har emellerfid hänsyn aldrig tagits tillatt Rikskonserter haft ränteinkomster, varför det statliga anslaget fortfarandehar minst samma bidragsram som har beslutat. När det gäller svaret på den andra frågan har jag samråttmed budgetministern. Om beskattningen av stiftelser med kulturpolitisk uppgift,m. Reglerna för beskattning av stiftelser har varitoförändrade under en lång följd av år. Den skatt som påförts Rikskonserterberor således inte på någon ny lagstiftning, utan, såvitt jag förstår, påändrad bedömning från taxeringsmyndigheternas sida. har till uppgift att göra en allmänöversyn av lagstiftningen om stiftelser. Utredningen beräknas avsluta sittarbete . Jag anser det inte lämpligt att förelägga riksdagenförslag om ändrade skatteregler för stiftelser med kulturpolitisk uppgift,innan statsmakterna tagit ställning till vilka civilrättsliga bestämmelser somrent principiellt bör gälla för stiftelser. 2 (); Jag får tacka utbildningsministern för svaret. Det är tillfredsställande att jag av det skönjer att denekonomiska situationen för Rikskonserter inte bedöms vara så allvarlig som manförst skulle kunna befara. Jag finner det dock litet grand underligt att man,som det står i svaret, aldrig skulle ha tagit hänsyn till förväntade ellerredovisade ränteinkomster när man har beräknat de statliga anslagen tillRikskonserter. Många kulturstiftelser har ränteinkomster genom denanslagsmodell som staten tillämpar, och i de internbudgetar som stifelsernaarbetar med räknas ränteinkomsterna in som en del av de medel som verksamhetenplaneras utifrån. Därför undrar jag om inte ränteinkomsterna ändå ingår iunderlaget, även om det vid anslagstilldelningen inte har tagits upp medel fördem. Men det är fövånande, om man vid beräkningen av det statliga anslaget intehar tagit hänsyn till de ränteinkomster som stiftelsen har haft att förfogaöver. Den andra aspekten som jag vill ta upp är effekterna avdessa principer för andra kulturstiftelser, Då kommer jag in på två saker. Detgäller dels formerna för medelsanvändningen, dels tidpunkterna för anslagstilldelningar.Det ryktas att det här förbereds ändringar och att man inte heller skall fåtillgodoräkna sig ränteintäkter från de stiftelser eller andra som får anslagdirekt för verksamheten. Det är mycket viktigt att man i så fall bedömer om maninte måste höja anslagsnivån i motsvarande grad, därför att annars blir det ettdråpslag mot kulturstiftelserna. När det gäller skattefrågan så är det märkligt att sammadistrikt och samma taxeringsnämnd tolkar samma paragraf helt olika tillår. Det kan också göras olika tolkningar i olika distrikt. Jag kan visst förståatt ministern vill avvakta den utredning av stiftelserna som arbetar, men detär ju angeläget att man ser över om det inte behöver göras en klarare tolkningav 53 § i taxeringsförordningen och att man kanske överväger att ta upp ocksåkulturinstitutionerna bland dem som är uppräknade som skall undantas frånskattskyldighet. I övrigt tycker jag att jag har fått svar på den fråga jagställde, och jag förklarar mig nöjd med detta. Det är faktiskt så att denanslagsframställning som man gör ibland kan skilja sig från den interna budgetman arbetar med, särskilt i de fall då man har inkomster från andra håll somkan variera fill år. Det betyder att verksamheten ibland kan ha enstörre omfattning än har förutsett, och del finns all anledning attglädja sig ål det. Det är inte någon uppgift för mig att tolka skattelagstiftningenför taxeringsmyndigheterna, utan det är bara att finna sig i de bedömningar mandär gör. Jag kan alltså inte uttala mig om huruvida man har gjort ettfel i bedömningen av Rikskonserters status. 1977 antog en ny lagstiftning omskattesituationen för ideella organisationer. I samband därmed tog IngemarMundebo initiativ till en översyn av stiftelser av bl. a. denna typ.Självfallet är det vår avsikt att, när utredningen är klar , göra denöversyn som jag tror att vi är överens om måste ske och där man tar hänsyn tillden faktiska karaktär som stiftelser av den här arten har. Men i avvaktan pådet är det inte mycket annat att göra än att hoppas att vi skall kunnafortsätta den verksamhet som Rikskonserter har, och det sliter vi som bäst medi budgetarbetet . Om beredskapen för bekämpning av olja och kemikalier tillsjöss 4 (); Jag skuJJe bara vilja säga att dennabedömning ändå är litet tvivelakfig, eftersom man helt bortser från attränteinkomsterna skall räknas utanför anslagsramen. har ju angivit enmålsättning för dessa kulturstiftelser, medan vissa institutioner har heltfritt spelrum utanför denna. Det vore riktigare att bedöma det så att deränteinkomster eller de reservationer som finns skulle dras in. Så har man jugjort från sida mot många myndigheter - jag tänkerpå t, ex, högskoleområdet och . Då har man innehållitreservationerna för att inom en anslagsram kunna bedöma rimlig nivåoch inriktning av verksamheten. Men om vissa verksamheter har medel som flytervid sidan av det man kan bedöma och styra inom ramen, så frånhänder man sig ocksåmöjligheterna att kunna påverka verksamheten eller att bedöma hur den ser ut isin helhet. Man får också en skevhet mellan de verksamheter som förfogar övermedel vid sidan om och de som har en totalram inom vilken de måste verka. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1981/82:117 om beredskapen för bekämpningav olja och kemikalier till sjöss har frågat mig vilka initiativ jag hartagit sedan riksdagsbehandlingen av handlingsprogrammet för miljösäkrare Om beredskapen för bekämpning av olja och kemikalier tillsjöss sjötransporterför att förbättra beredskapen för bekämpning av olja och kemikalier fill sjöss. Efter beslut med anledning av propositionen ommiljösäkrare sjötransporter har uppbyggnaden av regionala förråd avoljebekämpnings-materiel påbörjats. Materielen skall kunna användas avkommunerna vid större utsläpp. Ett av de första förråden lokaliseras tillGöteborgsregionen, men materielen från övriga förråd skall också kunna användasvid oljeutsläpp på , när så behövs. Regeringen har gett statens brandnämnd i uppdrag attundersöka hur många strandbekämpningsbåtar som behövs utöver dem som togs upp ipropositionen. skall också överväga vilka typer av båtar som kanvara lämpliga att använda i strandzonen och hur båtarna skall kunna utnyttjasnär de inte används för insatser mot olja. har vidare fått i uppdrag att klarlägga hurpersoner som finns på landsidan skall kunna utnyttjas för att förstärkakustbevakningens organisation, om ett kemikalieutsläpp inträffar till sjöss. Regeringen har beslutat att ytterligare tvä nyamiljöskyddsfartyg av s. k. sea truck-typ skall byggas vid varv. Dessa ärde sista miljöskyddsfartygen i en planerad serie om sju. Vidare har beslut fattats om att projektera ombyggnad ochmodernisering av två miljöskyddsfartyg, som är placerade på , för enkostnad av 4 milj. kr. Det gäller Tv 03 och Tv 043. Genom moderniseringen ökasfartygens användbarhet för att bekämpa miljöskadliga utsläpp. Vid ett stort utsläpp måste man samla resurser som finnsbåde inom och i våra grannländer. Jag har därför tagit initiativet tillden samordningsplan som och marinen gemensamt har tagit framoch som presenterades . Planen gör det möjligt att utnyttjamarinens resurser snabbare och effektivare i olje- och kemikaliebekämpningen. När det gäller möjligheterna att få hjälp från våragrannländer sker det en successiv uppbyggnad av samverkansrutinerna inom ramenför det internationella samarbetet. Särskilt betydelsefull är den nordiskasamverkan. De nordiska länderna följer också tillsammans upp de frågor somaktualiserades genom det avsiktliga utsläppet av olja vid årsskiftet 1980-1981på den svenska . Enligt min mening är det väsentligt att med allamedel försöka förhindra de avsiktliga utsläppen av olja. Regeringen bedriver alltså ett målmedvetet arbete för attförbättra beredskapen för bekämpning av olja och kemikalier till sjöss. 6 (); Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, som dels visar en positiv inställning, dels visar att medvetenheten omhavets betydelse ur miljösynpunkt nu ökar. Jag är helt nöjd med svaret,eftersom där tas upp en rad viktiga frågor och redovisas insatser som görs. Jag vill ta upp två frågor i anslutning till svaret. strandbekämpningsbälarna.Det är enligt dem som arbetar på oljeskydds-fartygen viktigt att de exempelvishar tillgång till praktiska arbetsbåtar vid varje postering. Får de sådanagenom det beslut som har fattats? Tillvaratas även kustbevakningenserfarenheter när statens brandnämnd diskuterar lämpliga typer av båtar? Egentligen skulle jag vilja kommentera varje del avsvaret, för de är alla intressanta. Men jag skall stanna vid ytterligare enfråga, och det gäller ombyggnaden av Tv 03 och Tv 043, Jag tycker att det ärutmärkt att praktiskt kunnande och ambitiös personlig satsning för att få brafartyg tas till vara på ett sätt som gör att det blir billigt och, som jaghoppas, ger ett bra resultat. hörde jag i ett radioprogram påståendetatt vår oljeberedskap är god. Påståendet jävades genom oljeutsläppenshärjningar. Men på ett sätt var kanske påståendet sant. Det fanns och finnsmassor av insatser, god vilja och intensiva förhoppningar. Men vad hjälper detatt beredskapen är god, om det i praktiken är så att oljan trots detta föröderbåde hav och land. Detta har vi, inte minst vi som bor på , nödgatsuppleva. Med de beslut om åtgärder som statsrådet har redovisat härtror jag på att det blir en ökad effektivitet. Det viktigaste för ett effektivtoljeskydd är att man kan ta upp löskommen olja ute i havet, innan den nårhavsbotten eller land och kan ställa till bevisad eller befarad skada. Vi måste på allt sätt bevara havet som en levande resurs,en resurs som vi värdesätter och skyddar, både förebyggande och vårdande. Omman tänker på att av jordens yta är täckt av vatten, är det lätt attförstå att havsprojekt lockar och att havets tillgångar är helt nödvändiga förframtidens försörjning. Det finns fantastiska tillgångar i havet, exempelvismat, mediciner och kemiska substanser. Ur havet kommer liv, och havet är nödvändigt för liv - detär livsviktigt för oss. Vattnet i haven skall vara friskt och rent - det geross frisk luft. Mycket talar för att vi inte kan försörja jordensbefolkning ulan att ta till vara vad havet kan ge. Havet - vår levande resurs - skall inte vara en soptunnautan botten, inte vara någonting som man slänger i väg olika saker i och inteser mer i de mörka havsdjupen i tron att det som vi inte ser har vi inte ontav. Havet är, som jag sade, en enorm resurs, ännu inte pålångt när rikligt utnyttjad. Hetsen efter ökad välfärd har givit negativa resultat iresursförstörning av mark, luft och vatten. Vi strävar efter kortare arbetsfider, längre semestrar ochmera pengar. Det är viktigt att denna strävan inte får föröda möjligheten föross att ha nytta av denna vår välfärd i ren och frisk miljö. Vad skall viannars med all strävan efter materiell välfärd till. Vattnet, havet och jordenskall vara friska och rena. Om beredskapen för bekämpning av olja och kemikalier ullsjöss Om beredskapen för bekämpning av olja och kemikalier tillsjöss På första fråga kan jag svara ja. Deresurser som ställs till förfogande avser både strandbekämpningsbåtar ocharbetsbåtar. Dessa skall självfallet tas fram i samarbete med . Sedan vill jag gärna säga beträffande diskussionen om demiljöskyddsfartyg som byggs att det sker en sammanvägning mellan deönskemål man har på och de önskemål man har på ostkusten. Dessa ärlitet skilda i vissa avseenden, och det måste göras en sådan avvägning attbåtarna kan användas runt om . Sedan vill jag självfallet gärna ansluta mig till vadMärta säger rent allmänt. Här kommer de förebyggande åtgärdernamycket starkt in i bilden. Det är nödvändigt att vi hittar vägar som gör att vikan följa upp vad som sker i fråga om felaktiga oljeutsläpp och på det sättetsnabbt kunna komma till åtgärder. Därför kommer flygövervakningen exempelvis iSkagerack att förstärkas. Det är min förhoppning att vi skall kunna utvecklaett samarbete mellan de nordiska länderna för att vi skall nå ett resultat iförebyggande avseende. 8MÄRTA (); När det gäller ombyggnaden av dessa tvåkustbevakningsbåtar sade herr statsrådet att det är litet skillnad på de olikakusternas behov. Då kanske man har möjlighet att tillvarata de resurser somfinns på för att göra en snabb ombyggnad av båtarna. Jag tackar för statsrådets instämmande i mina allmännasynpunkter. På lång sikt är det troligt att denna mer eller mindre kroniskaförgiftning av havets botten som pågår är den allvarligaste miljöeffekten avoljan i våra vatten. Jag utläser av svaret när det gäller samarbetet mellan denordiska länderna att vi kan få ett effektivare rapporteringssystem i fråga omde fartyg som fraktar olja och kemikalier. Men det kanske är en fråga som intehör hemma här utan som vi får ta upp i ett senare sammanhang. Vad beträffar de nya båtarna har hänsyn tagits till att deskall kunna användas runt om Sveriges kuster. När det gäller de två båtar somskall byggas om och som är placerade på är det självklart att manskulle kunna lägga in de bedömningar som gör för att de skallbli kvar där. Men även dessa båtar måste kunna förflyttas till andra områdenlängs Sveriges kuster. Sedan vill jag bara kort säga att del är viktigt att vikan få en försöksverksamhet med den positionsrapportering som påbörjades den 1juli och som omfattar även . Det kan vara ett bra inslag i deförebyggande åtgärderna. 10MÄRTA (): Det är helt riktigt att samtliga båtar börkunna användas runt Torsdaeen den Om en översyn av lagen om gravrätt helaSveriges kuster i alla de sammanhang där de behöver sättas in. Men vad jag egentligen tänkte på var att det finnsmöjligheter till ombyggnad på där kustbevakningspersonalen kan följaarbetet. Och dessutom bör båtarna inte tas ur funktion än absolut nödvändigt. Beträffande rapporteringssystemet är jag tacksam för detpositiva svar som jag fick av statsrådet. Jag vill bara tillfoga att systemetenligt oss på bör omfatta också båtar under , vilket i daginte är fallet i den försöksverksamhet som pågår. Jag beratt få tacka för svaren. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1981/82:79 om en översyn av lagen om gravrätt har frågat mig närresultatet kan beräknas föreligga av den av begärda översynen avlagen om gravrätt och varför arbetet inte har utförts tidigare, exempelvis isamband med utredningen om begravningsverksamheten. Den av begära översynen avser två olika frågor(se LU 1979/80:4). Den första frågan gäller vilken väg som skall väljas för attupplåtarna av gravrätt skall få erforderlig information om förändringar avgravrättsinnehavaren. Den andra frågan är om en skyldighet bör införas förgravrättsupplåtarna att informera om planerade ändringar på gravplatser. Begravningsverk.samheten har behandlatssom ett led i det omfattande utredningsarbetet om förhållandet mellan statenoch . Det förslag till helhetslösning av detta frågekomplex somlades fram i Stat-kyrka-betänkandet (SOU 1978:1-3) innebar bl. a. en ändradorganisation av begravningsverksamheten. Helhetslösningen avvisades av 1979års allmänna kyrkomöte. Utredningen om begravningsverksamheten tillsattes underhänvisning till det nämnda förslaget samt remissyttrandena. Utredningensuppdrag var att göra en kompletterande undersökning av ansvaret för ochorganisationen av begravningsverksamheten samt att utforma alternativa förslagtill lösning av frågan. Utredningen överlämnade sitt betänkandeBegravningsverksamheten (SOU 1981:36). Betänkandet remissbehandlas f. n. Utredningen om begravningsverksamheten lämnar ibelänkandet alternativa förslag till lösning av frågan om ansvaret för ochorganisationen av begravningsverksamheten. Två av alternativen innebär attlagen om gravrätt ersätts av ny lagstiftning. De speciella informationsfrågorsom avses med begäran om översyn av lagen om gravrätt behandlasdäremot inte Om distribudonen av hemliga handlingar inom Dessa frågor får behandlas i i samband med deöverväganden som måste göras med anledning av betänkandet och remissyttrandena. Det är min förhoppning att resultatet av dessaöverväganden skall kunna redovisas . 12 (): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Ett skäl till att frågan ställdes var att det inte är vardag man får en motion bifallen i det här huset. Och när nu lagutskottet den 6november föreslog ge regeringen till känna att manskulle ta upp frågan om information om ändringar på gravplatserna, vilket jagbegärt, är det helt naturligt att jag med intresse följt frågans vidarebehandling. Efter alt mycket noga ha läst betänkandet ombegravningsverksamheten konstaterade jag att det inte fanns ett enda ord om denhär frågan i betänkandet, vilket förvånade mig. Och det förvånar migfortfarande alt inte ärendet behandlades där. Därför är del intressant att få veta att frågan i allafall i vår skall tas upp i . Jag tycker att det har tagit mycket , och det var bakgrundenfill frågan. Ärendet är också av den arten alt väldigt många människor ute ibygderna är intresserade av alt få besked. Man kan undra om det inte i och de olikadepartementen finns någon form av förfallobok, där man kan få svar på frågorna:Vilka uppgifter har ålagt oss. och har vi klarat av dem? Jag ber ialla fall att få tacka justitieministern för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:85 om distributionen av hemligahandlingar inom har frågat mig vilkaåtgärder jag anser det möjligt att vidta för att förhindra atthemliga handlingar som distribueras inom kommer tillutomståendes kännedom. I många ärenden som handläggs i regeringskanslietförekommer handlingar som innehåller uppgifter som är sekretessbelagda tillföljd av bestämmelserna i sekretesslagen. Givetvis måste sådana handlingarhanleras så, att uppgifterna inte sprids till obehöriga. För att minska riskerna för att sekretessbelagda uppgifterkommer i händerna på obehöriga har statsrådsberedningen meddelat föreskrifterom hur sådana uppgifter skall hanteras i . enligt sinlydelse sådana hemliga uppgifter som rör totalförsvaret eller landets säkerheti övrigt men blir i praktiken naturligtvis vägledande också för hanteringen avandra hemliga uppgifter. Statsrådsberedningens föreskrifter har settsöver och anpassats till bestämmelserna i den nya sekretesslagen. En utförligorientering om de nya föreskrifterna har lämnats till alla anställda iregeringskansliet. Min uppfattning är att skyddet för sekretessbelagdauppgifter i är gott. Att det i enstaka fall förekommer attuppgifter kommer till utomståendes kännedom undanskymmer inte detta faktum. Jaganser därför alt några ytterligare åtgärder inte f. n. behöver vidtas. Om distributionen av hemliga handlingar inom 14PER-OLOF (): Jag ber att än en gång få tackajustitieministern för svaret på en fråga. Det är inte så ofta jag ställerfrågor- det råkade bara bli så att de här två frågorna kom att sammanfallatidsmässigt. Jag hade tänkt visa en bild, men av tekniska skäl var detinte möjligt. Jag vill understryka både för kammarens ledamöter och förjustitieministern att jag inte är ute efter att forska efter någon källa. Isamband med att förhöret med kaptenen på den grundstötta ubåten hölls var deten tidning - men jag skall alltså inte nämna vilken tidning det gällde - somhade rubriken; "Här är det hemliga protokollet." Sedan står del itexten att denna tidning har tagit del av huvudpunkterna i protokollet, som avöverbefälhavaren, general , i mycket begränsat antal exemplar delgivitsstatsministern , ochförsvarsdepartementet. Så kommer huvudpunkterna i förhörsprotokollet, som jagvill minnas var ett mycket litet protokoll - det rörde sig tydligen om tvåA4-sidor. Det är givet att det här var en tidningsuppgift som väckteväldigt stort intresse, och även berättigad uppmärksamhet, tycker jag. Jag ärnaturligtvis medveten om att tidningar gärna vill ge intryck av att besittainformationer som är hemliga. ser jag i svaret att det inom regeringskansliethar vidtagits en översyn av bestämmelserna, och dettycker jagar välgörande. Menfrågan är om bestämmelserna är tillräckliga. Jag vet ju inte huruvida dessauppgifter som man påstår var hemliga verkligen var hemliga - det undandrar signaturligtvis en utomståendes bedömning. Jag vet inte heller vad"" innebär, om det innebär att man just med anledning avsådana här händelser har haft frågan uppe. Justitieministern anser att det f.n. inte finns anledning att göra några ytterligare överväganden. Jag vill emellertid understryka att för att medborgaren igemen skall ha tilltro till vårt sätt att behandla inte minst för riketssäkerhet viktiga angelägenheter är det viktigt att man också är på del klaramed, att om en tidning påstår att den besitter hemliga uppgifter, då är detinte som har sipprat, utan då är det tidningen som lämnar enfelaktig uppgift. Jag hoppas att jag kan tolka justitieministerns svar på detsättet. Om vissa åtgärder mot narkotikabrottsligheten Det här med att bevara sekretessbelagdahandlingar hemliga är ju myckel viktigt. Det är därför vi har utfärdat bestämmelseromdet. Men jag vill gärna erinra om de regler vi har i sekretesslagen ochtryckfrihetsförordningen om att lämna ut sekretessbelagda uppgifter. Normalt får tjänstemän röja sekretessbelagda uppgifter, omde lämnas till massmedia. Tryckfrihetsförordningens regler om meddelarfrihetinnebär att den som lämnar uppgifter för publicering i tryckt skrift är frifrån ansvar, även om uppgifterna annars inte får lämnas ut. Denmeddelarfriheten gäller också för förhållandet till radio och TV. Det finnsemellertid undantag från meddelarfriheten - det vill jag understryka. Ettviktigt undantag är att det inte är tillåtet att med avsikt lämna ut en allmänhandling som innehåller sekretessbelagda uppgifter. Det är för att skydda dessasom vi har sett över anvisningarna. Men regler är något för sig - utöver reglerna finns detnaturligtvis anledning att framhålla det ansvar som var och en måste känna motsin arbetsgivare och den lojalitet han kan ha. Det är en fråga som man i sistahand måste göra upp med sig själv. 16 (): När det gäller det sista somjustitieministern yttrade i sin replik vill jag starkt understryka att det heltnaturligt är mycket som ankommer pä de enskilda människorna i detta sammanhang. Jag är glad över att vi har fått detta klarläggande. Låtmig bara tillägga ytterligare en sak, som kanske i och för sig hör hemma i enannan debatt. har jag en känsla av att man kanske hemligstämplarhandlingar onödigt ofta. Därigenom blir det alltför många hemliga handlingar iomlopp, så att säga. Då förlorar folk respekten för hemligstämpeln. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1981/82:115 om vissa åtgärder mot narkotikabrottsligheten