prot · G509120 · 1981-12-31 00:00:00 — Kostnaden perveckotimme i lågstadiet var , och det beloppet utgick tillsamtliga veckotimmar i lågstadiet, också hemspråksundervisningen. Menundersökningen visar att kostnaden för hemspråksundervisningen var ,och det utgick alltså en överkompensation på . När kostnaderna för personalen ökar avspeglar det siggivetvis i sådana här undersökningar, och det är självklart att regeringenföljer utvecklingen. Jag skall återigen bemöta det sägerom den obligatoriska hemspråksundervisningen. vill fådet att framstå som om han är representativ för samtliga invandrargrupper ilandet. Så är inte fallet. Det finns flera grupper som inte vill ha någonobUgatorisk hemspråksundervisning. Då är väl ändå det bästa att låtainvandraren själv välja i vilken utsträckning han eller hon vill läsa hemspråkeller avstå från det. ; Att på sätt likställa eninvandrares hemspråksundervisning med modersmålsundervisningen för inföddasvenskar i går inte. 95ANNA (): Jag kommer i mitt inlägg att beröra den frågasom redan har ägnats en hel del uppmärksamhet i debatten kring utskottetsbetänkande, nämligen hemspråksundervisningen. Jag kommer dock att göra det frånen annan utgångspunkt än tidigare talare. I mofion 1351 har jag hemställt att skall begäraatt regeringen skyndsamt tar initiativ och lägger fram förslag i syfte attstärka det samiska språkets ställning i skolundervisningen. Bakgrunden till motionen är det samiska språkets utsattaställning och de många problem som i praktiken fortfarande finns för samiskabarn och ungdomar att få del av den undervisning de är berättigadetill. Jag har i motionen velat fästa uppmärksamheten på några avde större problemen, som är gemensamma för undervisningen i sameskolorna ochhemspråksundervisningen i samiska, nämligen bristen på lärare i samiska, destora informationsbehoven och svårigheterna att med geografiskt mycket storaupptagningsområden finna praktiskt fungerande organisatoriska lösningar påfrågor om hur och var undervisningen skall bedrivas. De yttre förutsättningarna för att tillgodose samiskabehov kan sägas ha skapats genom nomadskolereform och beslutom hemspråksundervisning. Betydelsefulla är också de ökade möjligheter som dennya läroplanen för ger att bl. a. i form av tillvalskurser och friaaktiviteter lägga in samisk undervisning i skolarbetet. De principuttalanden som gjorts av riksdag och regering isamiska utbildningsfrågor är också klara och långtsyftande till sin innebörd. Ipropositionen 1976/77:80 om insatser för samerna - som ställt sigbakom - slås t. ex. fast att man bör eftersträva inslag av samiskt språk och samisk kultur på alla utbildningsstadier och i denomfattning som motsvarar samernas berättigade önskemål. varierar möjligheterna att få hemspråksundervisningi samiska starkt från kommun till kommun. Bristen på lärare som kan undervisa isamiska och på samiska är stor. Särskilt svårt är det för de små språkensydsamiska och lulesamiska. Som bekant är det samiska språket inte ettenhetligt språk. I praktiken handlar det här om tre språk: nordsamiska,lulesamiska och sydsamiska. Det råder också brist på läromedel. Läromedel förundervisning på samiska om samiska levnadsförhållanden och samisk kultur saknasnästan helt. Det kan också finnas skäl att framhålla atthemspråksundervisningen från synpunkt är resurskrävande,inte minst för kommunerna i fjällområdet. För samiska barn och ungdomar blirdet ofta fråga om att organisera långa skolskjutsar. Vidare kan eleverna hahögst olika förkunskaper i samiska - en del befinner sig på nybörjarnivå, medanandra inte bara förstår utan också är vana att tala samiska i sinhemmiljö och behärskar språket. Också det gör att det är enkrävande organisatorisk uppgift för kommunerna att ordna hemspråksundervisningen. Sameskolan är en utbildningsväg som står öppen för allasamebarn. Den Omfattar sju skolenheter med låg- och mellanstadium och etthögstadium. I min motion har jag tagit upp högstadiefrågan som en fråga som kräveren snar lösning. Det högstadium som finns ligger i och har helariket som upptagningsområde. Detta är ett orimligt förhållande. Huvuddelen aveleverna som kommer från det sydsamiska området, och då i första hand frånsameskolan i i Jämtiand, får aUtså resa ända till för att kunnafå sin högstadieutbildning i sameskola. Dessutom sker den undervisning som därges i samiska främst på nordsamiska. Viss undervisning ges på sydsamiska, mendet är problematiskt att klara detta på lärarsidan. Med de stora avstånd dethandlar om - från långt i söder- kan eleverna inte resa hem annat än vidlängre sammanhängande lov, vanligtvis per läsår. Önskemålen från sydsamiskt håll att få ett högstadiumförlagt till det sydsamiska området har inte kunnat förverkligas. Nuhar sameskolstyrelsen i sin anslagsframställning för /84 förtfram förslag till en lösning som innebär att högstadieundervisning skallinledas i Åre kommun i fr. o. m. /84 och att man därvidbl. a. skall kunna utnyttja lokalresurserna i Ange. Jag hoppas att dettaförslag också skall leda till resultat. berör i sitt betänkande kortfattatlärarfrågan genom att omnämna den utbildning som f. n. finns vid högskolan iLuleå, där studerande med förkunskaper i samiska tas in pä en särskild kvot. Det är gott och väl att det finns ett särskilt samisktinslag i grundutbildningen av lärare vid högskolan i , Men ser man påsituationen ute i kommunerna kan man bara konstatera att det råder storbrist på lärare som Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. kanundervisa i samiska och på samiska. För att komma till rätta med dagens problemkan grundutbildningen behöva förbättras. Men det vore orimligt att blunda förmöjligheterna att klara akuta behov genom fortbildningsinsatser av olika slag.Behovet av fortbildningsinsatser gäller också sameskolorna, eftersom de flestalärare som där undervisar i samiska ämnen inte har haft detta som en del av sinlärarutbildning och endast ett fåtal lärare vid sameskolorna har gått densärskilda utbildningsväg som i tillhandahåller. tog beslut om den fortsattaadministrationen och ledningen av sameskolorna. Det är nu lätt att konstateraatt det är en betydande och ingalunda enkel arbetsuppgift som lagts påsameskolstyrelsen. Samernas möjlighet att välja mellan sameskola och kommunalgrundskola gör det t. ex. svårt att bedöma elevrekryteringen till sameskolorna,eftersom bedömningarna i hög grad måste bygga på utvecklingstendenser i valetav skolform. a. sådana förändringar kommer enligt sameskolstyrelsen under1980-talet att kräva andra organisatoriska lösningar än . Detförutskickas från sameskolstyrelsens sida att det för framtiden kommer attbehövas nya samarbetsformer mellan sameskolstyrelsen och kommunerna och detallmänna skolväsendet. Jag har med mitt inlägg och med minmotion velat rikta uppmärksamheten på de problem som finns i fråga om detsamiska språkets ställning i skolundervisningen. Jag vill gå så långt att jagifrågasätter om det, med hänsyn fill de aktuella omständigheterna, finns ensamisk utbildningsväg som i realiteten står öppen för alla samiska barn ochungdomar i vårt land. I varje fall borde det framstå som en självklar uppgift,en rättvisefråga, att de trängande behov av fortsatta insatser som finnsuppmärksammas och att arbetet med att lösa dessa frågor kraftfullt understöds.Statsmakternas tidigare beslut och uttalanden förpliktar till detta. Jag hade för min del hoppats attutbildningsutskottet vid sin behandling av motionen skulle, om jag så fåruttrycka det, på ett mer konkret sätt medverka till att dessa frågor kan förasnärmare en lösning. Utskottet har emeUertid ganska utförligt behandlat motionenoch hänvisar till åtgärder som vidtagits i undervisningen föratt säkerställa samernas eget inflytande. Utskottet anser för sin del attriksdagen inte nu bör ta några ytterligare initiativ på området. Med hänsyn tillde ståndpunkter som har intagit anser jag mig ha fog för atttolka utskottets skrivningar så, att utskottet förväntar sig att det närmastansvariga statsrådet, sameskolstyrelsen och berörda kommuner känner sitt ansvarför att aktivt driva dessa frågor vidare och att dessa också kan påräknariksdagens stöd för detta. Med dessa ord vill jag, herr talman, ställa mig bakom vadett enigt utbildningsutskott anfört i denna del av betänkandet. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 2(översyn av resursanvändningen i ) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 59 förreservation 1 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (statsbidrag till studie- och yrkesorientering m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 141 röster mot 138 förreservation 2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Anslag till det obligatoriska skolväsendet m. m. Mom. 5(befrielse från viss del av samlad skoldag) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 61 förreservafion 3 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (statsbidrag till samlad skoldag) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 59 förreservation 4 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (översyn av bestämmelserna om rätt till hemspråksundervisning)Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 59 för reservation 5 av HansNyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 (försöksverksamhet med tvåspråkigahemspråksklasser) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 6 av Hans Nyhage m. fl. med71 röster mot 15 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 312 av m. fl. 195ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 220 röster mot 59 för reservation6 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (statsbidrag tillundervisning i hemspråksklass) I kontrapropositionsvoteringen biträddesreservation 7 av Hans Nyhage m. fl. med64 röster mot 15 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1829 av m. fl. 200 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 219 röster mot 58 för reservation7 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 11 (veckotimpris för hemspråksundervisning) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 8 avStig Alemyr m. fl. med 121 röster mot 14 för motion 1829 av m. fl.i motsvarande del. 143 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 140röster mot 124 för reservation 8 av m. fl. 16 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom.13 (benämningen hemspråk m. Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 14 för motion 312 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.15 (visst besparingsförslag) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 14 för motion 1375 av m. fl.i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 17 (upphävande avvisst beslut om besparing) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 14 för motion 1375 av m. fl.i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 12 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 13 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:147Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1981/82:192 Ett reformeratkyrkomöte m. m. 1981/82:204 Ändring i lagen (1951:649) om straffför vissa trafikbrott, m. m. 14 §Anmäldes och bordlades Mofion 1981/82:2430 av MårtenWerner Vissaåtgärder mot prostitutionen (prop. 1981/82:187) 15§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1981/82:343av () till statsrådet om visst skolbygge iGällivare kommun; Skolstyrelsen i kommun har beslutat attbygga en ny låg- och mellanstadieskola i . Denna nya skola avsesersätta de båda gamla och utdömda skolorna i Puoltikasvaara och Skaulo.Avståndet mellan de båda byarna är , och elevunderlaget motiverar att bygga en ny skola i detta område. Över beslutet att bygga skolan har anförts besvär, ochbesvären har av såväl länsstyrelse som regeringsrätt lämnats utan åtgärd. Sedan en månad tillbaka hungerstrejkar en privatperson ibyn Skaulo i syfte att åstadkomma en folkomröstning i skolbyggnadsfrågan. Vidsammanträde beslöt enhälligt attuppmana den hungerstrejkande, att av omsorg om sin hälsa avbryta sinhungerstrejk. Personen i fråga har skrivit brev till skolminister och fått svar. I svaret av statsrådet uppmanas han bl. a. tillfortsatt politisk kamp i skolbyggnadsfrågan med hänvisning till "att detär valår ". Jag villmed anledning härav ställa två frågor till statsrådet: Har statsrådet något att erinra mot det i demokratiskordning fattade beslutet om skolbygget? Vad avser statsrådet att den hungerstrejkande skall uppnåmed den av statsrådet tillrådda fortsatta politiska kampen? 1981/82:344av i (s) till statsrådet ominvandrarnas situation: Arbetslösheten bland invandrare äravsevärt högre än bland infödda svenskar. Infödda svenskar med invandradeföräldrar och invandrare som är svenska medborgare är i stort sett i sammasituation som invandrargrupperna som helhet. Att förhållandena är sådana sägs huvudsakligen bero påspråksvårigheter och dålig grundutbildning. Detta är inte hela sanningen. Enstarkt bidragande orsak till att invandrarna har svårare att komma in på fastakvalificerade arbeten är att det sker en klar diskriminering av invandrare. m. inom invandrarverket har sådan diskriminering konstaterats. Andra exempelkan tas från skolan, där invandrarbarn ofta behandlas annorlunda än sinasvenska kamrater. Ansvariga politiker har sagt att de tror på enattitydförändring i det svenska samhället som skulle förbättra invandrarnassituation. Någon sådan har inte kunnat skönjas. går akademisktutbildade invandrare på okvalificerade arbeten i stor utsträckning. Vi måste geinvandrarna en chans att på lika villkor få tillträde till de arbeten de ärkvalificerade för. Det får inte vara ett "osvenskt" utseende somfäller avgörandet. Har invandrarministern försökt påverka skolan för enbättre behandling av invandrarnas barn? Har invandrarministern försökt påverka de offentligamyndigheterna så att alla behandlas lika vid anställning av medarbetare? Har invandrarministern studerat den amerikanskaantidiskrimineringslag-stiftningen, t. ex. Equal Opportunity RecruitmentProgram eller Reform Act of 1978? Nr 120 Tror invandrarministern att detskulle vara lämpligt med en sådan den lagstiftning i ? 16 § Kammaren åtskildes ,10. frågor I" f'd«'"