prot · G509162 · 1981-12-31 00:00:00 — De allmännyttiga bostadsföretagen kommer på samma sätt somhifinfills - och i samklang med den folkrörelsekooperativa bostadsrätten - attframöver utgöra grundvalen för en social bostadspolitik av socialdemokratiskmodell. Detta klarläggande leder mig in på en granskning avbosfadsministerns -och för all del också den borgerliga utskoftsmajoritetens -förslag atf sälja kom.munala hyresrätter fill bostadsrätter. För folkpartietsdel är detta ett ytterligare avsteg från den gemenskap om det sociala boendet somtidvis utmärkt partiets förhållande fill socialdemokrafin. Kanske är defhöstens val som fått paniken att stiga i , och då kan kanske dengalna idén att lösa upp def kommunala hyresbeståndet vara ett försök att hållade vikande medlemsskarorna vid någorlunda gott mod. Hur som helst, om bosfadsministerns förslag genomförs,kommer de mest attraktiva och välbelägna hyresfastigheterna inomallmännyttan att ombildas till bostadsrätter. Därmed rycks också grunden undanför en solidarisk hyresutjämning. Bostadsministern säger aft bostadsrätten ärvägen fill ett ökat boendeinflytande, och förvisso har bostadskooperafionenmycket att lära ut när det gäller förvaltning och medbestämmande. Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. meningsfulltatt genom aft ta jämförelseobjektet kommunala bostadsföretag dra sådanaslutsatser, eftersom boendeinflyfandet inom den kommunala hyresrättens ram kanutvecklas från sina egna utgångspunkter. av de kommunalabostadsföretagen har tecknat inflyfandeavtal med hyresgäströrelsen. I ett25-tal kommunala bostadsföretag svarar hyresgästerna helt fördriftkosfnadsdelen och har därmed inflytande över ekonomin. I senaste numret av fidningen Vår Bostad redogörs förAlebyggen norr om , där viktiga beslut har flyttats från styrelserummenut till de boende. Hyresgästerna bestämmer själva hur deras område skall skötasoch hur mycket jobb de skall göra själva. Def är raka rör mellan besparingaroch hyra. 1981 gav boinflyfandet . i återbäring åt hyresgästerna. VårBostad kallar verksamheten för Boinflytande på riktigt. Det är sådana verksamheter som bör uppmuntras och följasupp. Det är inifiativ i den riktningen som statsmakterna borde uppmärksamma.Det är denna utveckling som enligt vår mening är ett bättre alternativ för attfå ett förstärkt boendeinflytande än den upplösning av de kommunala bostadsföretagensom regeringen och bostadsministern har engagerat sig för. Bostadsministernborde följa den här utvecklingen och förståndsanpassa sig till den i ställetför aft visa den uppgivelse som kännetecknar hennes förslag i denna fråga fillriksdagen. Dra nu infe slutsatsen av detta, att kommunalabostadsföretag är befriade från problem! De finns där i varierande grad.Riksdagsmajoriteten har gjort sitt till för atf ytterligare försämrabostadsföretagens ekonomiska verksamhet. Sålunda har hyresförlusflån,underhållslån och för icke flerbarnsfamiljer kraffigt sänkta bostadsbidragbelastat flera kommunala bostadsföretag på ett icke acceptabelt sätt. Tillsammans med är socialdemokraterna icivilufskoffet i majoritet när det gäller HSB:s och roll vidombildning till bostadsrätt. Vi vill fa till vara den unika resurs som HSB ochRiksbyggen utgör och vars organisationer vid förvärv för bostadsrätt infebehöver ha den kvalificerade majoritet som är grundtanken i regeringensproposition. De rikskooperativa organisafionerna betyder kontinuitet iproduktion och förvaltning och medlemmarnas aktiva engagemang i bägge dessaarbetsuppgifter. I våra reservafioner klarlägger vi de förändringar vikräver gentemot regering och utskottsmajorifef. I reservafion 1 slår vifillbaka kraven från , som vill utveckla boendet med privatbostadsrätt och äganderätt, där skafteplanering, vinster och segregering ärbekanta inslag. Vi markerar i reservationen ett socialdemokratisktavståndstagande från en bostadspolitik som vill underlätta för de få menförsämra förutsättningarna för de många människorna. I reservafion 2 klarlägger vi hur en vidgad kommunalförköpsräff kan spela en avgörande roll vid utformandet av en socialbostadspolitik. Om de boende i fastigheter som berörs av förköp anmäler sittintresse för atf i folkrörelsekooperativ form fa över fasfigheterna, skallkommunen, om man finner def bostadssocialt mofiverat, medverka i defta. Därmed uppnås också att möjligheternatill förköp väsentligen förkorfar fiden för fasfighetsförvärv. Det är jukommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen, och def är för osssjälvklart aft kommunerna skall ha samma ledande roll när det blir aktuellt medombildning till bostadsrätt. De praktiska fördelarna i Vårt förslag ijämförelse med hembudssystemet är uppenbara. Slutsatsen blir aft övergångar från hyresrätt tillfolkrörelsekooperafiv bostadsrätt kan främjas med den kommunala förköpsräffensom hjälpmedel. Vi anser därför atf regeringen bör lägga fram förslagfill om ändringar i förköpslagen för att uppnå dessa mål. I reservafion 3 tar vi upp ett krav om uppföljning i defall privata hyreshus överlåts till bostadsrättsföreningar utanför HSB:s ochRiksbyggens ram. Def är fill fördel för det sociala inslaget i def totalabostadsbeståndet om vi kan följa upp hur en sådan utveckling ter sig och vilkakonsekvenser den kan få för mera långsikfiga bostadspolifiska mål. I reservafion 5 gör vi ett klarläggande om atfboendeinflyfandet inom de allmännyttiga bostadsföretagen kan utvecklas utananknytning fill direkt eller indirekt ägande. Vi ser heller inga motiv fill afttillgripa utförsäljningar inom den allmännytfiga bostadssektorn för atf främjaboendeinflytande. I reservation 7 följer vi upp ett krav i densocialdemokratiska partimofionen 2506. Vi utvecklar den tankegången, aftbostadsrättsföreningar i sina stadgar utöver prisföreskrifter även skall kunnaföra in s. k. hembudsklau-suler, som skall ge föreningen, rikskooperafivorganisafion eller kommun rätt atf lösa bostadsrätten. Det kan vara intressant att notera aft iett brev till regeringen begärt att statsmakternatillsätter en parlamentarisk kommitté för en översyn avbosfadsräftslagsfiftningen. Def har inte regeringen gjort, trofs atf def iskrivelsen bl. a. anförs att def framför allt i de större fätorternas inredelar förekommer en prisutveckling på bostadsrätter som skapar problem - enprisutveckling som HSB infe anser godtagbar. Det är därför på goda grunder manbegärt en översyn av bostadsräftslagen. Detta krav sammanfaller i stort med deförslag som finns i vår partimofion och reservation. markerar viockså med vårt förslag att vi avvisar 11 a § i förslaget till ändring av bostadsräftslagen. Går defta lagförslag igenom hindras de stadgeändringar somRiksbyggen och kommun utvecklar i ett gemensamt försök atf motverka enosund prisutveckling. Såväl HSB som har sådan kapacitet, atf närdessa organisationer begär en översyn av en lagstiftning som har brister ochinte är fullt funktionell för organisafionernas verksamhet, så bordestafsmakferna lyssna. I vår reservafion har vi slagit fast dessa krav ochförväntar oss att regeringen kommer med ett förslag till . Slutligen begär vi i reservafion 8 ett ändratikraftträdande. Bostadsministern och utskottsmajoriteten vill ha lagen i kraftden . Vi har - def skulle således vara inte fullten månad fram fill lagens ikraftträdande. Def är ett djärvt förslag. Om detinte hade varit val hade aldrig ett förslag med dennaikrafffrädandetid Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. Vi föreslår på goda grunder - bl. a. för aft möjliggöra enordentlig informafion om lagförslaget - aft lagen träder i kraft den 1 januari1983. Med detta yrkar jag bifall till samtligasocialdemokratiska reservationer och i övrigt fill utskottets hemställan. Under detta anförande överfog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 106ROLF (): Moderata samlingsparfiet har länge arbetatför aft samhället skulle underlätta och stimulera olika former avbostadsägande. Så länge som vårt krav på införande av ägarlägenhefer iflerfamiljshus infe har genomförts är bostadsrätten f. n. det enda alternafiveti de hustyperna. Bostadsrätten som boendeform är populär. Här får manmöjlighet atf påverka sin bostadsufformning och bostadsmiljö. Genom egnainsatser vid reparation, underhåll och ombyggnader kan man direkt påverkabostadskostnaden. Intresset för bostaden ökar på det här viset. Man har som bosfadsräftsägare full förfoganderätt över sinbostad. Man har rätt att fritt sälja och byta bostad. Det kommer man också aftha i fortsättningen med de förslag som kammaren nu har att ta ställning fill. I bostadsräftsutredningen, där jag var ledamot, var jagensam om att kämpa för de här vikfiga principerna när def gällerförfoganderätten över bostadsrätten. och representanter iutredningen hade en annan uppfattning, och jag blev tvungen aft som ledamot iutredningen reservera mig på den här punkten. Jag är glad aft nu kunnakonstatera att bostadsministern dess bättre rättat till de här misstagen iutredningen och att vi nu har en proposifion som är balanserad och väl avvägdoch som slår vakt om bostadsrättshavarna och ser fill att det är de enskildaboendes intresse som kommer i förgrunden. Def är alltså en stor och viktig propositionsom vi nu behandlar. Den kommer med all säkerhet aft få stor betydelse när detgäller övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Def är också det som den sikfartill. På ett par punkter har vi moderater dock en uppfattningsom avviker från utskotfsmajoritefens. Det gäller först och främst def som vihar tagit upp i reservation 4. Def är på def viset att det i bostadsräftslagenstår aft minimiantalet lägenheter för att det skall få bildasbostadsrättsförening är fem. Detta tycker vi är en litet hård begränsning,eftersom def finns ganska många hus med tre fyra lägenheter och där def skullevara lämpligt att utnyttja möjligheten till övergång från hyresrätt tillbostadsrätt. Vi har därför föreslagit atf man hos regeringen skulle begära enändring av lagen på den piunkten, så aft minimiantalet skulle vara tre istället för fem. Jag villmed defta yrka bifall till reservation 4. Den andra punkt där vi har avgivit reservation tillsammansmed folkparfiledamöterna i utskottet gäller kravet på kvalificerad majoritet ialla sammanhang oavsett vem somär huvudman för bostadsrättsföreningen. På den här punkten hade propositionenen enligt vår uppfattning rikfig skrivning. Men vid behandlingen i utskottethar centerparfiet och dess representanter slagit följe med socialdemokraternaoch lämnat propositionstexten och propositionsförslaget och föreslår att manskall göra undantag för de rikskooperativa organisationerna. Enligtvår uppfattning är ombildningen fill bostadsrätt mycket viktig när det gällerde boendes villkor. Det är de boendes intressen, önskemål och synpunkter somskall väga tyngst. Därför bör alltså inte någon särbehandlas, inte heller derikskooperativa organisafionerna. Även de borde arbeta på samma villkor som deandra bostadsrättsföreningarna får göra. Därför har vi på den punkten varittvungna aft reservera oss. Jagvill med det här sagda yrka bifall fill reservation 6 och i övrigt fillutskottets hemställan. Övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt m. m. 107 (): Def är en stark önskan från folkpartiefs sida att på alla sätt öka deboendes möjligheter till inflytande. Detta skall gälla oavsett om man väljerbostadsrätt, hyresrätt eller egnahem. Enrad insatser har därför gjorts för att öka inflytandet,och det har varit särskilt vikfigt aft utveckla hyresgästinflyfandet. Vi fårinte förtröttas i def arbetet, utan vi måste fortsätta. Valfrihetennär det gäller att välja boendeform bör också bli så stor som möjligt.Bostadsrätten har många positiva effekter. Många människor vill välja den, ochdet är därför glädjande att vi nu kan fa ställning till förslag till åtgärderför att främja övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Vi tycker frånfolkpartiet att det är en bra proposition. Jag vill därför, herr falman, yrkabifall till utskottets hemställan, dock med ett undantag, nämligen mom. 6, därjag yrkar bifall till reservation nr 6, som är fogad till betänkandet.Folkpartiet står fast vid att majoritetsregeln, dvs. att två tredjedelar avhyresgästerna skall vara överens om att bilda bostadsrätt, skall gälla och ingaundantag medges. Detär en självklarhet för oss liberaler att det är de i huset boende som skallbesluta om ombildning till bostadsrätt. Def skall ske på de boendes villkor,och de boendes intressen, önskemål och synpunkter skall bilda grunden. Detförslag som bostadsministern lagt fram svarar helt mot den målsättningen. Defär engagemanget hos de boende, deras medverkan vid utformningen av föreningen,som är värdefullt. Denändring som skett i förslaget bygger på idéer som undervärderar betydelsenav detta vid övergång till bosfasrätt från hyresrätt. Dethar i och för sig varit posifivt med de ombildningar som skett på initiativ avde rikskooperativa organisafionerna, men att dessa organisationer undantas frånmajoritetsregeln är ej bra. Själva försäljningen sker då ovanför huvudet på deboende, man säljer bort deras möjligheter att påverka. Först när köpet är klartkommer hyresgästerna in i bilden. De har inte haft något direkt inflytande överombildningsprocessen. De blir då även 8 protokoll 1981/82:162-163 Övergång från hyresrätt till bostadsrätt m. m. utanvalmöjlighet när det gäller val av organisafion, som kan medverka vidombildningen. Det är beklagligt att man på det sätt som sker, omutskottets förslag går igenom här i kammaren, helt frångår tanken på atf def ärhyresgästernas egna om hur huset skall förvaltas som skall varaavgörande. Man utlämnar dem och ger dem sämre valmöjligheter. Man ger ocksåmonopolsfällning fill två organisationer. Detta vill jag gärna ha kommenteratav representant här i kammaren. 108TORE (vpk): Erfarenheterna harenligt min uppfattning visat att man inom de allmännytfiga bostadsföretagen kanfrämja ett ökat boendeinflytande och ge hyresgästerna mera att säga till ominom hyresrättens ram. Genom avtal och överenskommelser med hyresgästerna viahyresgästföreningarna och deras kontaktkommittéer är det möjligt aft gehyresgästerna bestämmanderätt i olika frågor. Erfarenheterna visar också attdet är möjligt aft successivt bryta ut olika delar av central förvaltning ochadministrafion och överlämna beslutanderätten till de boende på kvarfers-ochhusnivå. I den regeringsproposition som hgger fill grund för detbetänkande som vi nu behandlar finns det på s. 21 ett avsnitt om bostadsrättensfördelar. Där görs en uppräkning i punktform, som i sak visar aft defegentligen bara är spekulationen i samband med försäljning och upplåtelse avbostadsrätt som inte kan tillfredsställas i hyresrättens form. På varje punkt iövrigt finns det goda möjligheter aft klara inflytandet lika bra som då detgäller bostadsrätten. Men trots detta, och trofs de erfarenheter som man ocksåpå regeringshåll måste känna till, drar regeringen den dåligt underbyggda ochenligt vår mening felaktiga slutsatsen attbosfadsrätterna måste öka och atthyresrätter bör förvandlas till bostadsrätter i ökad utsträckning för att manskall kunna åstadkomma ett av alla önskat ökat boinflytande. Vi har i vpk-motionen 2507 kritiserat propositionensinnehåll och ställt förslag som vi menar bör förverkligas, oberoende avhur det går med proposifionsförslaget och utskoftsmajoritetens förslag. Vianser att man måste få till stånd en utvidgad förköpsrätt även utanefterföljande bostadsrättsomvandling. Likaså anser vi aft priskontroll ochhembudsskyl-dighet måste införas generellt och gälla även befintligabostadsrätter. betänkande och olikaremissyttranden visar bl. a. att de problem som sammanhänger med privatfasfighetsägande, förköpsrätt, priskontrollerande åtgärder,hembudsskyldighet, ökad segrega-fion osv. infe löses genom sådana förslag somregeringen nu har kommit med. Vi avstyrker därför förslaget till lag om rättfill fasfighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Om den här ombildningslagenändå genomförs, yrkar vi på att en effektiv priskontroll och hembudsskyldighetskall införas för bostadsrätter och att allmännyttiga bostadsföretags hyreshusskall undantas från lagen. Då detgäller tidpunkten för ikraftträdande av en ny och ändrad lagstiftning anser vi aftdet är alltför kort fid fram fill . Vi föreslår därför aftikraftträdandet av en eventuell ny lag senareläggs till . Enombildning av hyreslägenheter till bostadsrätter har infe särskilt mångafördelar, och jag har redan nämnt aft man kan uppnå de fördelarna inomhyresrättens ram. Däremot finns det en del nackdelar. För att fa ett exempel såleder en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt fill en förlust avskafteintäkter för stat och kommun, enligt bosfadsräftskommittén. Vi anser attdet finns betydligt angelägnare områden än detta, vilket innebär att manytterligare subventionerar fill dem som äger sin bostad. Det finns stora hålatt stoppa i. Det kan exempelvis gälla förbättringar av dåliga bostäder ochbostadsmiljöer, stödet fill resurssvaga hushåll som inte har råd att efterfrågaen modern rymlig bostad, eller åtgärder för att minska tiotusentals ungdomarsbostadsproblem. Överlåtelseprisernakommer av allt att döma atf utgöra ett hinder för hushåll med begränsadeekonomiska resurser att köpa en lägenhet med bostadsrätt. Enligt min mening ärdef helt klart att sådana hushåll i stor utsträckning kommer att utestängasfrån centralt belägna eller av andra anledningar attraktiva lägenheter, dvs.def blir ett begränsat antal ekonomiskt starka hushåll som kommer att hamöjlighet att efterfråga bostadsrätter och gå över till denna boendeform. Enövergång till bostadsrätt är varken en nödvändig eller fillräckligförutsättning för ett ökat boendeinflytande. Övergången till bostadsrätterinnebär uppenbara risker för en ökad social segregation och de negativaeffekter som detta medför. En utgångspunkt måste vara att def är boendet ochinte ägandet som inflytandet skall utgå från. Staten och kommunerna måste nusatsa mera på att behålla och förstärka de allmännyttiga bostadsföretagen ochderas hyreshus. Det är på detta område som den största möjligheten finns attsnabbt åstadkomma en ordentlig utbyggnad av boendeinflyfandet. Överlåtelsernafill bostadsrätter och småhus har som bekant nått en nivå sominte kan anses vara acceptabel från bostadssociala utgångspunkter. Dettaförekommer inte bara i , utan är ganska utbrett även i ettantal andra kommuner och regioner. Det handlar om priserna vidförstagångsöverlåtelser, men även vid kommande försäljningar. Infe minst gamlabostadsrätter från 1940-, 1950-, har stigit våldsamt ipris och befingar nu sådana priser att det är omöjligt för hushåll med vanligainkomster att efterfråga sådana bostäder. Dethar i den diskussion som har förts sagts att det inte är någon risk för att manskulle äventyra de allmännyttiga bostadsföretagen genom att stimulera till ökadövergång fill bostadsrätter - det skulle inte föreligga någon större risk attdet skulle ske några sådana försäljningar. Mendet är klart att borgerligt styrda kommuner med allmännyttiga företag i linjemed sin syn på bostad och ägande kan sälja ut t. o. m. betydande delar av dessaföretag. Det har som bekant ställts åtskilliga sådana förslag i de kommunalaförsamhngarna landet runt. a. därför bör Övergångfrån hyresrätt tih bostadsrätt m. m. Övergång från hyresrätt tih bostadsräu m. m. "allmännyttan",på sätt som vi har föreslagit i vpk-mofionen, undantas från ombildningslagen. Det finns i proposifionen en rad underliga påståenden, bl.a. beträffande "allmännyttan". På s. 26 sägs exempelvis: "Det bör vara ettnaturligt led i arbetet för ett allmännyttigt företag som avser aft försälja ett hus att iförväg undersöka om de boende är intresserade av att själva ta över ." Det är klart aft def bör vara naturligt. Men min fråga isammanhanget blir: Vilka allmännyttiga bostadsföretag har till uppgift attsälja hus? Def är väl ändå inte vare sig någon näraliggande eller långsiktiguppgift med utgångspunkt i de allmännyttiga bostadsföretagens mål och uppgiftersom instrument för en social bostadspolitik atf syssla med försäljning av sinahus? Både civilutskoftet och lagutskottet har framhållit attregeringsförslagef är bra då det gäller att sfimulera och engagerahyresgästerna fill aktiva insatser. Vad man på def sättet ansluter sig fill ärförslaget att stimulera och aktivera hyresgäster, infe till aft ta initiativinom ramen för de möjligheter som fakfiskt finns fill ökat inflytande och ansvarstagande,utan till aktiva insatser för en övergång från hyresrätt till ägande. I betänkandet söker man stöd för sina och regeringensargument hos bostadsrättskommittén, när det passar. När def infe passar tar manavstånd från förslaget från bosfadsräftskommittén. Regeringen ochutskoftsmajoritefen kan infe acceptera lösningar som man har varit med ochgenomfört genom exempelvis bostadsanvisningslagen. Då var det lämpligt afthyresgästernas ställning blev beroende av praktiska politiska beslut inom varjekommun, men det går enligt utskotfsmajoriteten infe , e: Jag vill kort kommentera ytterligare några punkter iutskoftsbetänkandet. Beträffande yrkandet i vpk-mofionen 2507 om att undantagskall göras för allmännytfiga bostadsföretag säger man bl. a. atf motsvarandeundantag har föreslagits av bostadsrättskommittén. Men så säger man: Utskottetdelar bosfadsministerns mening aft hyresgästerna hos de allmännyttiga bostadsföretageninte bör sättas i ett sämre läge än övriga hyresgäster, när def gällermöjligheterna att välja en övergång fill bostadsrätt. Men här är det ju inte bara fråga om samma möjligheter.Låginkomsttagare, arbetslösa och hundratusentals andra hushåll har infe deekonomiska möjligheterna att vara med i det här spelet. Utskottsmajoriteten skriver också att kravet på att deboendes inflytande över ombildningsprocessen garanteras är, även enligtcivilutskoftets mening, tungt vägande. Men jag menar att det är mera tungtvägande att se till atf man får bättre möjligheter och en snabbare väg fillinflytande utan att behöva köpa och äga sin bostad. Jag vill ställa följande fråga till utskoftsmajoritetenstalesmän: utskottsmajorifeten eller vill utskottsmajoriteten inte haspärrar mot oskäliga priser för bosfadsräftslägenheter? Utskottsmajoritetensäger nämligen att den inte vill gå med på någon hembudsklausul som skulle gemöjlighet aft begränsa överlåfelsepriserna. Då måste man fråga sig: Vill utskotfsmajoritetenöver huvud taget vara med om att införa några sådana spärrar mot oskäligapriser på hyreslägenheter? har i sitt yttrande tagit upp problemen medde höga överlåtelsepriserna och säger aft man tycker att den frågan skall lösaspå annat sätt än vad som anförs i s- och vpk-mofionerna. Men berätta då för osspå vilket annat sätt man tänker sig att lösa detta! Det är inte ointressant förkammarens ledamöter liksom infe heller för de människor och hushåll som kommeratt beröras atf få reda på detta. Det kan väl inte räcka med den hänvisning somgörs längre fram i betänkandet och där det heter: 'Frågorna om prisbildningen vidöverlåtelse av bostadsrätter har belysts av bostadsrättskommittén." Jag har försökt framföra några tankar medutgångspunkt i innehållet i propositionen, i utskoftsbetänkandet och ivpk-motionen. Jag vill avslutningsvis understryka att frågan om verkligtinflytande och bestämmanderätt i boendet självfallet är en av de vikfigastedelarna i en social bostadspolitik. En fördjupad och långt gåendeboendedemokrati blir emellertid knappast möjlig förrän den privata äganderättentill hyreshus upphävs. Vi menar att husen måste överföras i ägo ochställas under hyresgästernas kollektiva förvaltning. Alla hinder som finnseller kan komma att resas mot realiserande av ett verkligt boendeinflytandemåste undanröjas, om så behövs genom lagsfiftning och bestämmelser som kanbehöva tillkomma då fastighetsägare sätter sig på tvären.