prot · G50959 · 1981-12-31 00:00:00 — Och varför måste en patient som behandlas av den offentligatandvården själv bära den del av kostnaden som inte ersätts genomsocialförsäkringen? Den senare frågeställningen hör måhända inte tillstatsrådet bord, men informationsbiten bör ju göra det, och den ärväsentlig i resonemanget om orsakssammanhanget. Några ord, kanske litet mera konkreta, vad gällerstatsrådets svar på min fråga. "I vissa sällsynta fall kan oral galvanism ge upphovtill lokala sjukliga förändringar eller besvär i munnen." Hon säger vidareatt oral galvanism "ibland felaktigt uppfattats som en sjukdomsdiagnos. "säger statsrådet att de "elektrokemiska processerna i munhålankan begränsas genom att rätt material används". Huruvida man kan betraktade fall som gett sig till känna på det här området som "sällsynta"kanske kan diskuteras, men finns det över huvud taget något samband mellanfelaktigt material och de besvär som är kända, är detta skäl nog för att snaraåtgärder bör vidtas. Statsrådet säger också: "kommer att idagarna ge ut en första lista över godkända dentalmaterial", men att idenna endast kommer att anges de guldsorter som "får användas i fastakronor och broar". Förhoppningsvis kommer det fler listor. Jag skulle slutligen vilja säga att jag gärna vill ha svarpå min fråga om informationen till samtliga tandläkare liksom på frågan oniolikheterna i ersättningsprinciper mellan privattandläkare och folktandvården,om statsrådet kan ge svar på de frågorna. Jag får kanske börja med att erinra om attfrågan gällde orsakssammanhangen, och det är alltså den frågan jag har försöktsvara på. kom även in på patientförsäkringen, ochdär kan jag till en början säga att självfallet skall jag se på den frågan. Menjag undrar om inte och jag kan vara ense om att det är viktigareatt klarlägga orsakssammanhangen, för att man på det sättet skall kunna kommatill rätta med de problem som faktiskt föreligger. För patienterna måste detvara bättre att slippa vara med om de bekymmer och lidanden som förorsakas avoral galvanism - som vi populärt kallar det - än att vi börjar röra för mycketi patientförsäkringarna. När det gäller den information som skallge ut är det självfallet så, att det inte enbart kommer att vara en lista somhandlar om guldfyllningar. Detta är bara den första listan, och det ärglädjande, tycker jag, att jag kunde meddela att den kommer. Mendet är bara inledningen på ett arbete som är påbörjat. Om orsakssammanhangen vid oral galvanism 46ERIC REJDNELL (fp): Jag delar statsrådet uppfattning attvi skall vara glada för att det verkligen kommer en första lista. Den har dröjtlänge, men börjar det tydligen på att hända någonting. Givetvis är det orsakssammanhangen som är det väsentliga,för om vi kan komma till rätta med dem kan vi kanske också slippa koppla införsäkringsbiten. Jag hoppas att vi skall nå dit . Jag vill dock - det är kanske något som ligger litet vidsidan om själva frågeställningen, men det hör ändå direkt till denna - hänvisatill vad socialutskottet sade i sitt betänkande 1979/80:32. Det heter bl. a.:"Utskottet vill emellertid framhålla vikten av information om oralgalvanism till läkare i syfte att besvär av oral galvanism inte skall behövamisstolkas." Här tror jag, efter de kontakter jag har haft med en deltandläkare, att man gör litet olika. En del kanske utnyttjar 8 § i dentandvårdsförsäkringslag som finns-den paragraf som brukar kallasomgörningsparagrafen-och försöker på så sätt hjälpa patienterna att fåmaterialet utbytt, medan andra tolkar det här annorlunda. Då är det mycket viktigtatt man verkligen får ut information om hur tandläkarna kan agera. Och det ärnärmast då det gäller den biten som jag skulle vilja ha ett direkt klargörandefrån statsrådet, om vi kan förvänta oss att få hjälp med en god information idetta hänseende till samtliga tandläkare. Jag envisas med att åtminstone först hålla mig till ämnet. var återigen inne på orsakssammanhangen. Farjag då bara erinra om att antalet dentala legeringar tidigare var mycketbegränsat, och man hade lång erfarenhet av de material som användes. Det harinte varit något problem i det här hänseendet . när utbudet av dentalalegeringar ökar, och det är detta som har medfört riskerna. Det är kanske ocksådetta som har gjort att informationen inte har kommit i gång förrän på Om utvärderingen av försöksverksamheten med mammografi sistone.Men jag vill återigen påpeka att arbetet nu faktiskt är på gång ordentligt inomsocialstyrelsen. När det sedan gäller debatten och upplysningen vill jagframhålla att det har förts en intensiv debatt om dessa frågor, inte minst itandlåkarkretsar och deras tidningar. Vad som möjligen kan vara av särskiltintresse för är att planerar att komma med enpromemoria i ärendet . 48 (); Debatten har förts i vida kretsar år, men mera intensivt . Jag är tacksam för det beskedsom statsrådet här ger - att det nu också kommer resultat frånsocialstyrelsen. Då har vi nått en bra bit på väg. Jag ar också tacksam för den sista meningen i svaret, därstatsrådet försäkrar att hon kommer att följa denna fråga med storuppmärksamhet. Dä är den inte bortglömd. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar pä fråga 1981/82:183 om utvärderingen av försöksverksamheten medmammografi har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att utvärderingen av försöksverksamheten medmammografi () skall bli färdig inom föreskriven tid. Försöksverksamheten i och () syftar till att ge oss kunskap om i vilken omfattning allmänhälsokontroll kan reducera verkningarna av bröstcancersjukdomen hos en gruppundersökta kvinnor. Utvärderingen av mammografisk hälsokontroll är förenad medmånga problem framför allt därför att orsakerna till de mycket tidigaförändringar i brösten som ofta upptäcks genoin mammografi är ofullständigtkända. Härtill kommer att av de misstänkta cancertumörer eller förstadier tillsådana tumörer som upptäcks är en del av den arten att de inte utvecklas tillcancer. En del kan upptäckas i botbart stadium även utan masshälsoundersökning,och en del fall är inte möjliga att bota. trots denna undersökning. Nyttan medallmänna mammografiundersökningar måste vara att kunna upptäcka ochframgångsrikt behandla cancerfall som annars inte hade kunnat upptäckas ochbehandlas. Det är viktigt att metodens värde utvärderas innan den införsallmänt, eftersom massundersökningar även kan ha vissa negativa effekter, t. ex.i form av överbehandling och psykiska besvär. Själva undersökningarna inom försöksverksamheten hargenomförts i planerad takt. Utvärderingen väntas däremot bli klar tidigastunder , vilket innebär en viss fördröjning jämfört med den ursprungligatidsplanen. Dettaberor på att antalet nytillkomna cancerfall bland de närmare 200 000 kvinnorsom undersöks i absoluta tal är så lågt att det måste förlöpa ett visst antalår, innan säkra slutsatser kan dras rörande skillnader mellan mammograferadeoch icke mammograferade kvinnor. Även om slutliga resultat ännu inte föreligger, hindrarinte detta att enskilda landsting startar allmänna mammografiundersökningar.Det är emellertid angeläget att utvärderingen av försöksverksamheten sker skyndsamtså snart tillräckligt statistiskt underlag finns. 50 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret påmin fråga, men jag måste tyvärr konstatera att det inte är något konkret svarpå frågan. Innehållet i svaret trodde jag att vi hade diskuterat färdigt den 3juni 1981, för det var ungefär vad redan då sade. Efter debatt med anledning avett antal motioner om hälsokontroll med mainmografi hade jag och säkert mängaandra kvinnor vissa förhoppningar om att det nu äntligen skulle komma att händanågonting. anslöt sig då till utskottets mening, att alla kvinnor somav olika anledningar ville ha en undersökning med mammografi skulle kunna erhålladetta, i stort sett över hela landet. Utskottet var också positivt till enutökad försöksverksamhet med halsoundersökningar med mammografi, som KarinAhriand här nämnde. Slutligen underströks angelägenheten av att utvärderingenav det s. k. inte dröjer längre än vad som är nödvändigt medhänsyn till projektets uppläggning. Självfallet blir dessa kvinnor nu besvikna, när denutvärdering som skulle ligga till grund för utökad verksamhet riskerar att bliytterligare fördröjd. Detta bekräftas också i den föreliggandebudgetpropositionen, där det sägs att "förnärvarande" räknar med att en utvärdering av försöksverksamheten kanföreligga tidigast under /84. Detta är ju inte ens ett konkretbesked om tidpunkten. Dessutom har prutat på det anslag på128 . som begärts för databehandling och statistisk bearbetning avresultatet. Detta tyder inte på så stort intresse från ansvarigt håll - ochansvarig är alltså statsrådet . Jag vet inte om kvinnor i ökad omfattning efterfrågarundersökningar med mammografi, men situationen har förvärrats. Det krävs i dagremiss, och väntetiderna för undersökning blir allt längre, vilket är olyckligtmed vetskap om att tidsfaktorn har så stor betydelse när det gällerbröstcancer. startade man mammografiundersökningar iGävleborgs län. och undersöktes 73 000 kvinnor över 40 åri samma län. Undersökningar och ut\ärderingar har gjorts i flera länder, bl. a.i - överallt med positiva prognoser, och det borde därför inte behövas merautvärderingar. Jag skulle vilja fråga: Vad beror det på att just dennaverksamhet förhalas och fördröjs i det oändliga' Oi7i Utvärderingen av försöksverksamheten med mammografi Otn utvärderingen av försöksverksamheten med mammografi Låt mig först få upprepa och försäkra KarinNordlander om att jag säkeriigen är precis lika engagerad i de här frågorna somhon är. Och jag har kanske lika stora förhoppningar om aft vi skall kunna botaeller låta ett antal kvinnor som riskerar att få bröstcancer slippa det iframtiden. Den fråga som ställde sist, om vad detberor på att verksamheten fördröjs, måste jag svara på. När det gäller dettaatt det inte görs försök i flera län. är det ju så att socialutskottet ochriksdagen , , beslöt att man skulle vänta påutvärderingen av de undersökningar som sker i och Östergötlandslän. Det är alltså ett klart riksdagsbeslut, som vi alla skall följa. Jag trorfaktiskt att var enig om detta beslut. An utvärderingen nu har blivit något försenad beror, KarinNordlander, på sådana faktorer som icke är möjliga att påverka politiskt,nämligen cancertumörens biologi. Det är sådana saker som är avgörande för hurlång tid det tar att fä svar på frågan om manimografins betydelse föröverievnad eller dödlighet. Det är inte möjligt för en hälsovårdsminister attgöra någon ändring därvidlag. Däremot är det möjligt för en hälsovårdsministeratt även i fortsättningen anslå medel till denna utvärdering, och det har sketti årets budget. 52 (vpk): Jag menar att de försök som redan har gjortsborde vara tillräckliga. Jag vet att har varit positiv till detta,men jag är litet rädd för hur det skall bli nu när hon harblivit statsråd.Gabriel väckte ju en motion 1978, men när han blev socialminister, dåtappade han plötsligt intresset för den här frågan. Det finns alltså risk föratt det blir så också i fall. Det är cyniskt att resonera så, att en utvärdering skallbevisa att dödligheten i bröstcancer minskar. Jag vet inte i vilka andra fallman ställer - sädana krav. I det program som har utarbetat stårdet: "För att sådana undersökningar skall anses berättigade krävs att dödligheti bröstcancer sänkes sä mycket att kostnader förknippade med hälsoundersökningarblir sjukvårdspolitiskt acceptabla." DelarKarin Ahriand den uppfattningen? Är detta en resursfråga? beräknades kostnaden för mammografiundersökningartill 40 milj. kr. , om alla kvinnor skulle undersökas.Stockholms läns landsting, som beslutat att göra en hälsokontroll av 40 000kvinnor, har beräknat driftskostnaden till 7,3 milj. kr. har inte denplanerade hälsokontrollen kommit i gäng. Först tog det med beslutet.Sedan hade man inga lokaler, och när man har lokaler hänger det på om mangenom får den röntgenläkartjänst som behövs. 1Gävleborgs län har man haft en budget på 1.3 milj. kr. inberäknatde röntgenutrustade byggnadsfuttar nian har använt för under- Nr 59 sökningar i glesbygden. Det rörsig alltså inte om några pengar att tala om i det här sammanhanget. Jag tyckerdet är helt obegripligt att man värderar kvinnoliv på det sätt som Om utvärderingen av försöksverksamheten med mammografi man görjust när det gäller mammografi och bröstcancer. Får jag först säga till attdet naturligtvis alltid rör sig om pengar, men det kan vara pengar som är värdaatt betala. I det sammanhanget vill jag också påpeka för attjag är lika angelägen som hon om att dessa pengar kommer fram. sade att det är i landstingenman får sätta in krafterna och driva på och att det är bra att det frånstatligt håll sagts ifrån att man skall se till att fä fram tillräckligt medutbildad personal, för det är vad som behövs. vet alltså attdet är landstingen som skall ha och som faktiskt har en beredskapför att ge alla kvinnor mammografi som vill ha det. Efter den debatten gick regeringen ut med ettbrev till - det var en av de första saker jag gjorde somstatsråd. I det brevet uppmärksammades på uppdrag,som bl. a. går ut på att skall följa frågan om rekryteringen avröntgenpersonal för att kontrollerna skall gå att genomföra . Det äralltså en aktiv politik som förs på det här området. 54 (vpk): Jag noterar att vi är överens, och jag hoppasatt vi kommer att slåss tillsammans. Jag vet att det är landstingen som svarar för de praktiskabitarna, men utvärderingen ligger ju på ett annat plan. nämligen på regeringen.Detsamma gäller utbildningen av läkare och annan personal som det på vissa hållråder brist på. Jag ser av papper som jag hittade att det blir överskottpå läkare . Det måste ju då vara möjligt för attstyra utbildningen, så att man får röntgenläkare. Men då erfordras också attlandstingen håller i gång de här mammografiapparaterna. Annars får man inte dekunskaper som man behöver. Där måste påtryckningar ske också uppifrån och intebara nedifrån. Men jag hoppas som sagt, att vi kanslåss tillsammans och att den här utvärderingen verkligen kommer fram. Jagskulle emellertid vilja veta varför man icke fick dessa . ytterligaresom man hade begärt, när nu detta är så viktigt. Som svar på den sista frågan vill jag sågaatt detta är en ren beräkningssak. Det är exakt samma utvärdering som skallske. kan jag försäkra . Får jag,herr talman, bara tillägga att den här regeringen över huvud Om utvärderingen av försöksverksamheten ined mammografi taget ärintresserad av att fä en offensiv hälsopolitik, som lägger ökad vikt vidförebyggande åtgärder av olika slag. eller tvä kommer vi att läggafram ett förslag till en ny hälso- och sjukvårdslag för . I detlagförslaget åläggs landstingen ett vidgat ansvar för människornas hälsa. I detsammanhanget talar vi också om förebyggande åtgärder av olika slag. Jag hoppas att häller med regeringen närdet gäller den ambition som vi visar i denna proposition. Jag tror att vi äröverens på den punkten. I detta kan även mammografiundersökningarna ingå. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:89till utbildningsutskottet 10 § Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1981/82:3till arbetsmarknadsutskottet 11 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:207 t 1981/82:208 t 1981/82:209 t 1981/82:210 t 1981/82:211 t; 1981/82:212 t 1981/82:176-178till /82:179-184 till finansutskottet1981/82:185-187 till utrikesutskottet /82:188 och 189 tillsocialförsäkringsutskottet /82:190-192 till socialutskottet /82:193till kulturutskottet /82:194-196 till trafikutskottet /82:197-199 tilljordbruksutskottet /82:200-204 till näringsutskottet /82:205 och 206till arbetsmarknadsutskottet 12 § Talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle propositionerna 100 och 101 sättas sist. 13 § Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:91 oni lag om förbud motspridning av bekämpningsmedel över skogsmark 14 §Anmäldes och bordlades Nr 59 0'onema den 1981/82:213av m.fl. 1981/82:214 av m.fl. Riksdagensarbetsformer 1981/82:215 av m.fl. 1981/82:216 av tredje vice talmannen En förenklad deklarationsblankett för pensionärer ochlöntagare 1981/82:217 av och och den kommunala upphandlingen 1981/82:218 av m. fl. Ändrad tidpunkt för avlämnande av självdeklaration 1981/82:219 av och att stimulera till ökad samåkning mellan bostad och arbetsplats 1981/82:220 av och rättsvården 1981/82:221 av och av lagstiftningen om hyra av affärslokaler m. m. 1981/82:222 av m. fl. Samlokalisering avmilitärförbanden P 2 och T 4 1981/82:223 av m.fl. Viss översyn av reglerna om pensionstillskott 1981/82:224 av i och BengtSilfverstrand Vissa åtgärder mot sjukförsäkringsbedrägerier 1981/82:225 av rörandeinarbetad pension 1981/82:226 av m. fl. En ny postterminal iBollnäs 1981/82:227 av m. fl. Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/ 82:81) 1981/82:228 av och Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/ 82:81) 9 protokoll 1981/82:56-60 1981/82:229av m.fl. Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/ 82:81) 1981/82:230 av Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/ 82:81) 1981/82:231 av Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m. m. 1981/ 82:81) 1981/82:232 av m. fl. 1981/82:233 av och Riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m.m. (prop. 1981/ 82:81) 1981/82:234 av m.fl. SJ;s taxesättning 1981/82:235 av Åtgärder mot vattenföroreningar i 1981/82:236 av och till kalkning i försurade sjöar 1981/82:237 av Per m. fl. 1981/82:238 av Per m.fl. Tillsättningen avhuvudman i sparbank 1981/82:239 av och 1981/82:240 av m. fl. Säljstödjande åtgärder för hemslöjdsverksamheten iGävleborgs län 1981/82:241 av och till av statens energiverk 1981/82:242 av m.fl. Lokalisering till Göteborgav statens energiverk 1981/82:243 av Ett regionalt investmentbolag i 1981/82:244 av och av arbetslösa ungdomar 1981/82:245 av nytt polishus i 1981/82:246 av M/5 m.fl. 1981/82:247 :iv Handläggningen av uppehållstillstånd för flyktingar, m. m. 1981/82:248 av m. fl. Ett regionalt utvecklingsbolag i 1981/82:249 av Per till projekteringav vissa bostäder 1981/82:250 av Per m.fl. Underhåll avbrandsläckare 1981/82:251 av och förköpsrätten 1981/82:252 av m. fl. 15 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:210 av () till statsministern omkommunindelningen i : Regeringen har beslutat omvissa ändringar i den kommunala indelningen som bl. a. berör . Isamband härmed har regeringen uppdragit åt kammarkollegiet att kompletterautredningen om en eventuell delning av genom att föranstaltaom en folkomröstning. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1april. I anledning härav har , efter anvisningar frän kommundepartementet,beslutat att det skall folkomröstas om tre alternativ: O = bibehållande avnuvarande indelning, I = delning, 2 = sammanläggning med kommun.Eftersom statsministern i pressen uttalat sig om delning av kommuner medhänvisning till kommunerna i , vill jag ställa frågan tillstatsministern; Har regeringen för avsikt att ävenpröva frågan om en tvångssammanläggning med ? 1981/82:211 av () till handelsministern omdispens från oljelagringsskyldighet: Bestämmelserna i lagen omoljelagring innebär att det, under vissa förutsättningar, föreligger lagringsskyldighetför den som vid anläggning i förbrukat eldningsolja.Lagringsskyldigheten beräknas med viss eftersläpning så att minskad förbrukningförst ger minskad lagringsskyldighet. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har möjlighet att gedispens från lagringsskyldigheten om särskilda skäl föreligger. I kommun i län, som drabbats avmånga företagsnedläggelser och driftsinskränkningar, finns företag som ejerhållit dispens trots att detta kunnat komma att påverka sysselsättningsläget. Jag villdärför fråga handelsministern: Anser inte handelsministern att sysselsättningsfaktorerskall kunna vara anledning till dispens från oljelagringsskyldighet? 1981/82:212av () till utbildningsministern om kommunala högskolansvårdutbildning: Genom omläggningen avsjuksköterskeutbildningen kommer den nuvarande vidareutbildningen i medicinskoch kirurgisk sjukvård att avvecklas. I har frågan om tillgången tillvidareutbildning av redan grundutbildade sjuksköterskor samt sjuksköterskorunder utbildning behandlats. Efterfrågan på utbildningsplatser ärmycket stor. Förhandlingarna mellan och angående arbetstidsreglering för läkarna har strandat. Läkarnameddelar en stor del av undervisningen inom de medellånga vårdutbildningarna.Då någon överenskommelse ej nåtts i förhandlingarna har läkarna bojkottatundervisningen inom sjuksköterskeutbildningen och laboratorieassistentutbildningen. Inte mindre än 13 landsting har anmält tillLandstingsförbundet att utbildningarna redan har lagts ned eller kan komma attläggas ned genom läkarbojkotten. Medanledning härav vill jag fråga utbildningsministern: Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning avatt vissa läkare ej längre deltar i undervisningen inom vårdutbildningarna iden ? 1981/82:213 av () till utbildningsministernom tidpunkten för förslag om förbättringar för gäststuderande: Situationen för de gäststuderandehar varit föremål för flera utredningar. Gäststuderandekommitténlämnade ett förslag om bl. a. förbättrad utbildning i svenska för attunderlätta de efterföljande studierna och därmed den sociala situationen förstudenterna. I budgetpropositionen lämnas inget besked om hur regeringentänker förfara i ärendet. Inte heller har någon särproposition aviserats. Jag villdärför fråga utbildningsministern; Nr 59 När avser utbildningsministern attkomma med förslag om förbättringar den för de gäststuderande? 1981/82:214av i (vpk) till utrikesministern om rätten tillasyl för flyktingar från : befinner sig i krig medDemokratiska Sahariska Arabrepubliken (RASD). Anledningen är att , efterdet att lämnat sin koloni , anser att Västsaharasnaturtillgångar är värdefulla och vill komma i besittning av dessa. Ett hårt motstånd bjuds av saharierna, som uppenbarligenhar stöd för sin sak även bland den marockanska befolkningen. Många offerskördas i kriget. Många blir fångar och går en oviss tid till mötes i öknen. Marockaner som anser sin regering föra ett orättfärdigtkrig och som inte vill delta i kriget söker sig till bl. Nyligenhar regeringen avslagit en ansökan från en marockan som av nämnda skäl villstanna i . Motbakgrund av det anförda vill jag fråga utrikesministern; Anser utrikesministern att befinner sig i krig ochatt desertörer från kriget bör ges asyl i ? 16 § Kammaren åtskildes .