prot · G50982 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:82 1 § Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade att ansökt om ledighet frånuppdraget som riksdagsledamot - pågrund av sjukdom. Talmannenanmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för LenaÖhrsvik. 3 § Svar på frågorna1981/82:239, 240 och 261 om åtgärder mot militärregimen i har frågat mig vilka åtgärder den tänkervidta med anledning av parlamentariska församlings beslut iTurkietfrågan . IngerLindquist har mot samma bakgrund frågat mig om den har föravsikt att ensam eller fillsammans med andra anställa en process mot Turkietinför den europeiska kommissionen för de mänskliga rätfigheterna. OswaldSöderqvist, slutligen, har frågat mig vilka ytterligare inifiativ regeringenkan ta för att bidra till den nödvändiga förändringen i . Jag besvarar de trefrågorna i ett sammanhang. antog , med röstsiffrorna 68 för, 41emot och 4 nedlagda, en resolution om läget i . Iresolutionen fästs medlemsregeringarnas uppmärksamhet på arfikel 24 i deneuropeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, enligt vilken Om åtgärder mot militärregimen i fördragsslutandepart kan hänskjuta varje påstående om kränkning av konventionsbestämmelsernatill den europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Församlingenuttrycker uppfattningen att artikel 24 bör komma till användning i falletTurkiet. Församlingen antog dessutom , med röstsiffrorna81 för, 15 emot och 9 nedlagda, en rekommendation till ministerkommittéatt i nära samarbete med församlingen följa utvecklingen i och användaalla till buds stående medel för att underlätta en återgång till -fullständigdemokrafi och respekt för grundläggande mänskliga rättigheter. Samfidigt avslog församlingen, med siffrorna 38 för, 75emot och 2 nedlagda, ett förslag till rekommendation om uteslutning av . Församlingens uppfattning är alltså å ena sidan attTurkiet bör vara kvar i , å andra sidan att situationen i fråga ommänskliga rättigheter bör granskas och förbättras. Den har åtskilliga gånger, bl. a. iriksdagen, i och direkt till den turkiskaregeringen, gett uttryck för sin oro vad gäller situationen i . Sverigehar t. ex. i ministerkommittén tagit upp konkretaanklagelser om tortyr och begärt att skulle undersöka dessa. Vi harocksä ställt frågor om rättegångar, lagstiftningsåtgärder och administrativpraxis. Den instämmer helt i församlingensslutsats att situationen i fräga om bl. a. de mänskliga rättigheterna i Turkielär högst otillfredsställande. Vi anser vidare, att det i första hand är Europarådelsmöjligheter till påtryckningar mot regimen i som bör utnyttjas. Efter församlingens ställningstagande överväger vi nuaktivt, i samråd med andra länder, vilka handlingsmöjligheter - däribland ettförfarande inför kommissionen - som erbjuds för all förbättra läget. Engemensam arbetsgrupp från dessa länder diskuterar just frågans olikajuridiska och praktiska aspekter. Anf.2 (); Jag ber att fåtacka utrikesministern för svaret. Alltsedan militärkuppen i skedde har den svenskaEuroparåds-delegaUonen noga följt vad som händer med , eftersom Turkietär ett land som har förbundit sig att respektera både mänskliga rättigheter ochdemokratiska fri- och rättigheter. Vid det här laget tycker jag att vi har en ganska klarbild av vart är pä väg. Framför allt kan vi slå fast att det handlar omen militärregim som är helt jämförbar med dem i Lafinamerika. Grava brott motmänskliga rättigheter begås . Tortyren är omfattande och systematisk,framför alll mol fackföreningsfolk och andra företrädare för folkrörelser.Fackliga ledare som finns här i har kunnat berätta om bestialisktortyr, som också har lett till dödsfall. Det är inte bara polisen som torterarutan också militären. Att en så omfattande tortyr skulle kunna äga rum utan myndigheternasoch därmed regeringens goda minne, ser jag som hell otänkbart. Självfallet skrämma lill tystnad och fill politisk och facklig inaktivitet. Offrentvingas underteckna bekännelser och löften. Det har visat sig att tortyren ärsärskilt svår i de kurdiska områdena. Dödsdomar krävs i mycket stor omfattning, framförallt mot 52 personer som har varit ledare i DISK. Ett studium avåtalsdokumenlet på över 800 sidor visar en parodi på rättsstaten. Detsjuttiotal advokater som försvarar DISK-medlemmarna drabbas av olikasvårigheter i sitt arbete och utsätts för påtryckningar. Rättsstaten har alltså slutat att fungera, och därmedtycker jag att det är klart att borde anmälas inför för de mänskliga rättigheterna. Jag skulle vilja fråga utrikesministern: Vad betyder dettamed arbetsgruppen? Vad skall den göra? Skall den bara utföra ett förarbete,innan den och andra regeringar med samma inställning kommeratt arbeta mot en anmälan av till kommissionen i ? Om åtgärder mot militärregimen i 3INGER (); Jag tackar utrikesministern för svaret. är en helt unik organisafion. Det är ensammanslutning av demokraiiska stater, och dess enda uppgift är alt slå vakt omde mänskliga fri-och rättigheterna. Det är mänga organisafioner som försökeratt ägna sig åt det och också gör det med framgång, men ofta blir det väldigtmycket ord. har däremot möjlighet att handla. Det var del som denparlamentariska församlingen i uppmanade regeringarna altgöra. Det borde kännas som ett mycket bra stöd för utrikesministern, när hanöverväger vad som bör göras, att det var helt eniga delegationer, oavsettpartitillhörighet, från , och som ställde upp på dennarekommendation. Jag förstår att detta kan ta tid, och det gerutrikesministerns svar uttryck för. Jag skulle gärna vilja veta vilka länderutrikesministern avser, när han i svaret talar om att det är andra länder somär intresserade av denna fråga och vilka länder vi kan samarbeta med. Minpersonliga uppfattning är att det är väldigt bra om det kan bli så många ländersom möjligt. Jag tillhörde den underkommitté i som fickbesöka . Det var många som där gav uttryck för att det förekommerallvarlig tortyr i landet. Jag vill i och för sig inte sätta mig som någotslags domare här, men jag tycker att det är otroligt viktigt alt man undersökerdessa frågor. Det är viktigt för alla människor som torteras och plågas runt omi världen. Det är ju faktiskt också så att har anslutit sig till dennakonvention, som förbjuder tortyr. Den här frågan är viktig för alla torterade människor,likaså för alla organisationer som ägnar sig ät att bekämpa tortyr. Då tänkerjag särskilt på och Röda korset. Jag har medverkat i enarbetsgrupp inom Röda korset som just har arbetat med frågor som rör polifiskafångar och offer för-tortyr, och jag skulle efter den här debatten viljaöverlämna till Om åtgärder mot militärregimen i utrikesministern den bok vi dä skrev - om inteutrikesministern redan har den - för hans personliga bibliotek. 4 (vpk); Jag lackar utrikesministern för svaret pä min fräga. Också jag tycker att det är bra att situationen i Turkietnu har uppmärksammats i litet vidare kretsar . Vi har här i Sverigeen ganska stor grupp turkar i exil - eller hur man nu vill uttrycka det - somkraffigt har uttalal önskemål om att de politiska partierna i skallagera. Till viss del ser vi frukten av detta i det som här har redovisats, ochdet tycker jag är tillfredsställande. Vpk har motionerat i Turkietfrågan.När vi diskuterade den här i kammaren hade jag anledning att sägaatt vi t. v. ville vänta med att göra några bedömningar av de åtgärder somregeringen avsåg att vidta, och vi yrkade vid det fillfället inte heller bifallfill vår motion. Men allteftersom utvecklingen går vidare och vi ser hur juntani skärper förtrycket, vilket vi också har hört i debatten , finnsdet all anledning att ta upp frågan igen. Jag skulle vilja fråga utrikesministern om regeringen,utöver de åtgärder som har vidtagits i de olika institutionerna inomEuroparådet, kan tänka sig att, som vi föreslog i vår motion, föra upp fråganinför FN. Det har upprepade gånger sagts från regeringens och utrikesministernssida - bl. a. i dagens interpellafionssvar - att man anser att ärden naturliga instansen för den här frågan, och det kan jag hålla med om. Menvad är del som hindrar att man vidgar perspekfivet och tar upp frågan ocksä iFN-församlingen? Det är elt krav som vi har framfört och som jag gärna villhöra utrikesministerns uppfattning om. Slutligen vill jag återigen ta upp det direktaförhällandet . Där har vi fortfarande den famösa statskreditenpå 20 miljoner - den finns med även i årets budgetproposifion. Den finns fillförfogande för , om man så vill besluta. Jag tycker att detta är mycketanmärkningsvärt. Jag vill fråga utrikesministern om det inte är dags att dra indenna svenska statskredit över biståndsbudgeten, som ligger vilande och äravsedd för . Det är riktigt som alla har understrukit:Europarådet är en unik församling, en församling av demokratiskt valdaparlament. Det finns anledning för alla dess medlemmar att slå vakt om rådetsanseende såsom ett organ för demokratier. är ingen demokrati. Detta är också skälet till att den vidupprepade tillfällen - dess värre, fram fill , alldeles ensam - hardrivit frågan. Vi begärde att den skulle föras upp sompermanent dagordningspunkt på ministerkommitténs agenda. Tyvärr fick vi inteerforderligt stöd för det. Vi har därefter i stället inför varje möte begärtatt frågan om skall tas upp under s. k. övriga frågor - för detta krävsinte majoritetsbeslut. Så har också skett. gånger , menställföreträdarna för ministrarna träffas en gång , och vid varjesådant tillfälle har Turkietfrågan tagits upp från svensk sida, ibland ävenfrån turkisk sida. Sverigehar också, bl. a. i samråd med Amnesty, i ministerkommittén tagit upp konkretatortyranklagelser, t. ex. den mot fackföreningsledaren , och vissarättegångar, t. ex. den mot fackföreningen och mot förre borgmästaren iIstambul Achmet . Vihar också begärt information om vilka stadganden i konventionen som alltjämttillämpas, och vi har vidtagit rader av andra åtgärder. Fårjag snabbt svara på fråga om vad den här arbetsgruppen innebäroch vilka soin ingår i den. Förutom ingår , , ochFrankrike i kommittén. Kommittén möts just . Förfarandetinför kommissionen är, som själv påpekade, komplicerat. Dengången som togs upp tog det tvä år. Det är därför som vi nu undersökeri vilken form frågan bör anhängiggöras inför kommission förmänskliga rätfigheter. Det är bl. a. det som den här arbetsgruppen sysslar med. 1och för sig vore de* rimligt att ta upp både denna fräga och andra i FN. MenOswald vet lika väl som jag att det sannolikt inte är möjligt. Detgick inte att få upp Vietnamfrågan i FN, det gick inte att få uppAfghanistanfrågan, och det går inte heller att få upp Polenfrågan. Vi fåranvända de fora som står till vårt förfogande. Omåtgärder mot militärregimen i Anf.6 (); Liksom utrikesministern tycker jag att det är viktigt att slå vakt omEuroparådets anseende. Jag är tacksam för att utrikesministern iministerkommittén agerat med den kraft han gjort vid olika tillfällen. Därförförväntar jag mig också nu att blir en drivande kraft i den arbetsgruppsom tydligen startar sitt arbete . Mångaturkar säger: Vi vill ha kontakterna kvar med , men behandla oss inte somandra klassens medborgare, utan kräv också av vårt land att det skall agera påsamma demokratiska sätt som de andra staterna i . Jag tror att många förväntar sig att just Sverigeskall visa ett aktivt engagemang för väg tillbaka till demokratin,eftersom vi har ett förflutet när det gäller och eftersom vitillsammans med våra skandinaviska kolleger har agerat med en sädan kraft iolika sammanhang i . För alla dem som torteras medan vi står härtycker jag att det är angeläget att vi lever upp till de förväntningar somställs pä oss. 7 (): Utöver tillståndet i landet beträffande tortyr skulle jag också viljasäga att den rättsliga situationen, dvs. hur domstolar handlar och agerar, hargjort mig ytterst betänksam. Vi hade möjlighet att besöka den härDISK-rättegången. Det var nog så skakande för en svensk att se domare som Omåtgärder mot militärregimen i sitteri militära uniformer, ibland delvis dolda av domarkåpor, och att se soldatermed maskingevär som inne i rättssalen bevakar de tilltalade. Detgjorde också ett ganska egendomligt och förfärligt intryck när vi vid nägolfillfälle frågade justitieministern om det verkligen var så all den borgmästaresom utrikesministern talade om kunde sitta elt är ulan att fä veta vad han varanklagad för. Justitieministern reagerade inte på annat sätl än att säga; Denfrågan är inte på mitt bord, utan det är försvarsministern som hai hand om det.Utöver detta med tortyren tycker jag att det är mycket vikfigt att ta reda pähur den rättsliga situationen är. Vi lalade också med flera advokater som hademycket att säga om detta. Jagtycker det är bra att utrikesministern har varit så verksam i den här frågan -det har vi kunnat följa. I ministerkommittén har väl utrikesministern, såvittjag förstår, varit den som agerat livligast, och det är någonting som viverkligen uppskattar. Jagskulle till slut bara vilja fråga: Är det inte möjligt att få med ocksåÖsterrike i kommittén? Anf.8 (vpk); Jag är givetvis väl medveten om de svårigheter som utrikesministernberörde om att föra Turkietfrågan vidare upp lill den högre nivå somrepresenteras av FN-församlingen. Men jag anser inle alt det borde utgöra någothinder att svårigheterna är stora. Det skulle vara en mycket opinionsbildandeåtgärd, och det skulle vara mycket bra också för att ta ett sådantinifiafiv. Mankan inte underlåta att ta initiativ bara därför att man pä förhand vet att desä att säga kommer att avvisas därför att det finns motstånd hos mycket sloraoch inflytelserika grupper och stater i olika internafionella församlingar.Därför vill vi fortfarande ställa det kravet på regeringen att Turkietfrågan,utöver den behandling som den fått i , också bör föras upp inför FN. Slutligen vill jag återigen ta upp densvensk-turkiska biståndskrediten -eller statskrediten, hur man nu vill betecknaden. Men den frågan hann utrikesministern inte svara på. Är det inte dags förSverige att frysa eller dra in den krediten, om man nu intar den kritiskahållning som vi alla vel att den intar? Det är rätt, , att det var just lidsskäl som gjordealt jag inte tog upp kreditfrägan i mitt förra inlägg. Vi har alltså lämnatkrediter i två omgångar. Ingen av krediterna är utnyttjad. Vi får nu laställning till om vi skall frysa dem. Detsom har bett ministerkommittén - där alla Europarådsmedlemmar ärmed - om är att å ena sidan göra någonling åt och å andra sidan se tillatt är kvar i . Hade beskedet frän församlingen varit litetmer entydigt och hade opinionen i ministerkommittén varit litet mer entydighade det varit lättare att agera. dessamålsättningar tarvar det litet grand eftertänksamhet innan man bestämmer sigför den konkreta åtgärden. Jag vill dessutom säga till att del är andragången som kommittén sammanträder . Jag vill också säga att jag noterar att viJJatt skall vara aktivt och att säger att vi redan ärdet. Jag har ingenting att invända mot någol av dessa påståenden. Vad gäller frågan om FN är del tyvärr så att vi inte harnågon möjlighet alt föra upp Turkietfrågan som dagordningspunkt. Däremot talarvi i FN om detta. Jag gjorde det själv senast i generalförsamlingen. Om de politiska förhållandena i 10 (vpk): Jag noterar med tillfredsställelse attutrikesministern här antyder att det i regeringen finns planer på elleråtminstone diskussioner om alt den här krediten skall frysas. Det är ett nyttbesked, som jag är myckel fillfredsställd att få. Jag hoppas att detta blirgjort . Beträffande FN förväntar jag mig och hoppas att regeringenfortsätter med detta arbete och om möjligt också handlar aktivt - det är ettkrav som vi fortfarande kommer att ställa på regeringen. 11 (): Jag vill bara fullfölja den fråga som jagställde, om fler stater kunde arbeta i den här kommittén och om t. ex.Österrike kunde vara en sädan stat. Det är klart alt det är önskvärt alt flerregeringar ställer upp. Vi har ocksä övervägt atl utvidga den här kommittén.Men t. v. har vi ansett att den kan arbeta med de medlemmar den nu har. Sedanblir frågan föremål för åtgärder i ministerkommittén, där alla regeringar ärrepresenterade. Givetvis har vi vid sidan av kommitténunderhandskontakter. För egen del har jag det nästan med Österrikesutrikesminister. Överläggningen var härmed avslutad. 4§Svar på frågorna 1981/82:247, 258 och 260 om de politiska förhållandena iCentralamerika har frågat mig omregeringen är beredd att klart och tydligt ta avstånd från den aggressivaamerikanska politiken i och vilka konkreta åtgärder regeringenavser vidta beträffande flyktingsituationen. har frågat mig hur regeringen bedömer densenaste utvecklingen i , vilka möjligheter som finns för , Om de politiska förhållandena i Frankrikeoch , som intagit likartade ståndpunkter, atl gemensamtklargöra sin inställning samt slutligen om regeringen planerar atl öka densvenska hjälpinsatsen. har frågat mig om regeringen är beredd attkraftfullt fördöma poHtik och vilka åtgärder regeringen avser vidta föraU söka lindra flyktingarnas situation. Som frågeställarna anger har läget i underdet drastiskt försämrats. Väldet och terrorn antar allt kusligareproportioner. Detta gäller framför allt och . Den har vidupprepade tillfällen starkt kritiserat den amerikanska politiken gentemot ElSalvador. Det är kortsynt och ovärdigt av en demokrati som alt stödja enregim som står alltmer isolerad från sin egen befolkning och med ett tungtansvar för en fruktansvärd terror. Från amerikansk sida hävdas att krisen i Centralamerikaberor på en utifrån kommande kommunistisk subversion. Jag delar inte denuppfattningen. Del främsta hotet mot freden och stabiliteten i dessa länder ärde stora sociala orättvisorna, fattigdomen och det rådande fåtalsväldet. De somvill arbeta för demokrati i när inga resultat med vapenstöd tillden sittande regeringen. FN;s generalförsamling har uppmanat parterna i att förhandla. var medförslagsställare beträffandedenna resolution. Oppositionsgrupper i har uttalat vilja tillsädana förhandlingar. bör, enligt vår uppfattning, använda sitt inflytandeför att förmå den sittande regimen atl uppta förhandlingar, inte till stöd fören omöjlig terrorpolitik. Läget i , och särskilt i ,diskuterades under den franske utrikesministerns besök i . Detbeslöts dä att den franska och den skall fortsättadiskussionerna, bl. a. i syfte att förstärka de humanitära insatserna. Detframstår också klart av redan gjorda uttalanden alt de svenska, franska ochmexikanska regeringarna här har en likartad uppfattning. Den har stegvis ökatanslagen till humanitärt bistånd i . Detta budgetår har hittills22 milj. kr. använts för insatser i regionen. Det har främst gällt hjälp fillcivila som drabbats av striderna i och . Vi är beredda attväsenfligt öka stödet. Betydande nya insatser planeras, och regeringen undersökeri samarbete med SIDA förutsättningarna att kanalisera ylteriigare bistånd tillregionen. En svårighet är emellerfid att få fram hjälpen till denödlidande. Också andra europeiska länder förefaller beredda att öka sitt stöd.Regeringen har tagit kontakter för att utröna om förutsättningar finns för ettstörre iniernalionelll hjälpprogram. 14GERTRUD (); Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret. Det är, som utrikesministern skrev i sitt svar, heltriktigt att våldet och terrorn i den här delen av världen antar allt kusligareproportioner. förekom bortemot 17 000 poliliska mord i -och del här fortsätter. Det beräknas alt ca 30 000 civila har mördats eftermilitärkuppen till , och människorförsvinner. Internafionella röda korset i har 1 900 akter omförsvunna personer. Den juridiska arbetsgruppen vidärkebiskopsämbetet har överlämnat listor på hundratals namn med preciseradeuppgifter om tortyr. Arbetsgruppen har överlämnat en lista på 296 barn somutsatts för olika former av svår förföljelse och tortyr. I samtliga fall rördel sig om barn i åldern frän några månader fill . Ja, de brott som förekommer i är av sådantslag och sådant innehåll att de kan sägas uppvisa drag som är likartade medfolkmord. Juntan i gör sig skyldig till myckel grova brott mot demänskliga rättigheterna. Reaganadministralionen, de amerikanska rådgivarna, deamerikanska officerare som utbildar salvadoranska soldater har ett stortmedansvar för det som hänt och alltjämt händer. är nu berettatt öka den militäraoch ekonomiska hjälpen. Situationen och ulvecklingen i och påminner kusligt mycket om . Flyktingsituafionen är oerhört besvärande. Ungefär enmiljon människor är pä flykt. i modern tid uppleverLatinamerika en sådan här flyktingsituafion. Det gäller inte bara flyktingarfrån utan också från . Jag noterar av utrikesministerns svar alt regeringen ärberedd alt ge ökat stöd, och jag kan därav dra den slutsatsen att det finnsmöjligheter att få stöd för den socialdemokratiska motionen i den kommandebiståndsbehandlingen. och världen har en skyldighet att hjälpa dessamänniskor, och det görs på mänga olika sätt, men del är nödvändigt med snabbainsatser. PoliUskt är det viktigt att vi kraftfullt agerar för enpolitisk lösning av konflikten i . Det var välgörande att hörautrikesministerns skarpa uttalande, där han hårt gick emotReaganadministrationens agerande. Den f. d. kongressledamoten har sagt så här omden opinion som växer i ; "Vi amerikaner har lärt oss att det bästasättet atl stoppa etl krig är att förhindra det innan det börjar." Det är angelägel atl den europeiska opinionen stöder denamerikanska opinionen. Jag villställa följande frågor fill utrikesministern; Avser utrikesministern att kalla upp den amerikanskeambassadören för att delge honom den syn på Reaganspolitik? Hur avser utrikesministern atl i det internationellasamarbetet ta upp dessa frågor? Om de poUtiska förhållandena i Om de politiska förhållandena i 15DANIEL TARSCHYS (fp); Jag vill tacka utrikesministern för svaret på min fråga. För några är sedan fanns det hoppfulla inslag i denamerikanska politiken gentemot , men tycks den blindakommunistskräcken åter ha tagit överhanden. Jag tycker det är viktigt atlkritik mot den politiken framförs av just oss, som inte har något fill översför kommunismen utan tvärtom försvarar de mänskliga fri- och rättigheter somaldrig någonsin har respekterats i marxist-leninistiska stater, utan enbart iliberala demokratier. När ger sitt stöd åt korrumperademilitärjuntor, som förtrycker reformrörelser med bred folklig förankring, då ärdet viktigt att just länder som säger ifrån. Det är just ett sådant stöd ål korrumperade mililärjuntorsom ges i . Massakrerna i hade inte varil möjligautan det bistånd som ger regimen. Läget i är inlemycket bättre. I båda dessa stater har man satt kommuniststämpel på folkligamotståndsrörelser som har vuxit fram ur årtionden av orimligl förtryck. har slött sandinislregeringen i i dessansträngningar atl utveckla landet efter Somozadiktalurens fall. Jag tycker detär viktigt att det slödel fortsätter och att vi härvidlag samarbetar med andraländer som har en likartad syn på utvecklingen i . Samtidigthoppas jag att vi skall göra klart för att vi är oroade aven del totalitära tendenser inom landet. Jag tänker t. ex. pä de angrepp somdet senasle året har riktats mot oppositionstidningen . 16EVA (vpk); Jag tackar utrikesministern för svaret. Det är bra, tycker jag, att har höjt rösten ijämförelse med tonläget i de tidigare diskussioner vi har haft i kammaren om ElSalvador och utvecklingen i . Men ryter gör han inte,och fick vi höra en annan företrädare för utrikesministerns parti som istället för alt diskutera sakfrågan - ulvecklingen i - gick lillangrepp mol ett av de fä länder i området som har en progressiv regim, nämligenNicaragua. Men det svar som vi har fått är positivt pä flerasätl. Utrikesministern förklarar, vilket han inle har gjorl, att hanfördömer den amerikanska politiken. har utrikesministern fördömt allmilitär inblandning. fördöms enbart den amerikanska politiken. Jag tyckeratt det är bra att detta sägs, eftersom det innebär ett avståndstagande frånden amerikanska propagandan att det skulle vara och som liggerbakom utvecklingen i .