prot · G50957 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:57 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant isocialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten under ledighetanmält hans ersättare . Talmannen förklarade vald till suppleant i socialförsäkringsutskottet Bo Finnkvist (s) suppleant i arbetsmarknadsutskottet Bo Finnkvist (s) 2 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1981/82:74och 78 fill trafikutskottet /82:83 till konstitufionsutskottet /82:90till arbetsmarknadsutskottet 3 § Föredrogs och lades till handlingarna Skrivelse 4 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:161och 162 fill försvarsutskottet /82:163 till socialutskottet 5 § Talmannen meddelade att på föredragningslistan förmorgondagens sammanträde skulle propositionerna 100 och 101 sättassist. 6 §Anmäldes och bordlades 1981/82:85om ändring i m. m. 1981/82:86 om godkännande av ennordisk överenskommelse om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhetinom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet, m. m. 1981/82:88om åtgärder för att förbättra försäkringsdomstolarnas arbetsläge 7 §Anmäldes och bordlades Publiceringenav väljaropinionsundersökningar under pågående valrörelse 1981/82:165 av och iHjärtum Ändrade regler för ianspråktagande av investeringsfond 1981/82:166 av Åtgärder för att stimulera banksparandet 1981/82:167 av Ändrade regler om taxeringsvärde påtomter som utarrenderas 1981/82:168 av och Straffansvar för onykterhet vid framförande av tåg ellerrälsbuss 1981/82:169 av och tredje vice talmannenKarl för onykterhet vid framförande avtåg eller rälsbuss 1981/82:170 av Åtgärder för att minska opiumodlingen i "Gyllenetriangeln" 1981/82:171 av och i GustafsMöjligheten för socialnämnd att uppbära sjukpenning för person som missbrukaralkohol och narkotika 1981/82:172 av Aborter efter adertonde havandeskapsveckan 1981/82:173 av m.fl. 1981/82:174 av och att installera radio i bilar 1981/82:175 av och mot vattenföroreningarna i 8 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1981/82:110 av (vpk) till statsministernom handelsförbindelserna med ; Händelserna i och 1981har följts med stort intresse i . Stora delar av befolkning,organisationer av skilda slag, de politiska partierna och regeringen har påmånga och skilda sätt engagerat sig i frågan. Framväxten av en självständigfackföreningsrörelse i , det friare informationsutbudet och de nyamöjligheter som härigenom öppnade sig för ett utökat, folkligt inflytande i detpolska samhället, har mötts med sympati i alla läger i . Det militära maktövertagandet i harpå motsvarande sätt bemötts negativt och utsatts för hård kritik i vårt land.Utvecklingen mot ett öppnare och friare polskt samhälle har, i varje fall förtillfället, stoppats upp. Den fortsatta utvecklingen i kommer till stor delatt bli beroende av hur landet kan lösa sina ekonomiska problem. Detta i sintur är avhängigt av vilka kontakter som kan upprättas med omvärlden på detekonomiska och handelspolitiska området. En internationell isolering ochavsnörning av och den polska ekonomin befrämjar inte en inrikespolitiskutveckling mot större öppenhet och frihet. Ledande företrädare för den militäraregimen har uttalat att en återgång till de förhållanden som rådde före 1980inte är möjlig. Om detta skall förhindras är internationella kontakter viktiga.Det gäller särskilt kontakter utanför det egna blocket och i synnerhet med ettalliansfritt och obundet land som . president försöker nuutnyttja händelserna i i storpolitiskt syfte och har utlöst vissaekonomiska och handelspolitiska åtgärder riktade mot . Indirekt berör deockså . Försök från statsledning att få med de västeuropeiskastaterna på denna politik har bemötts kallsinnigt från de berörda regeringarna.Den och den svenska statens inställning till dessa problemär viktig och bör ut. är en av äldsta handelspartner. Utbytet medPolen har varit relativt stort också , med beaktande avden låga andel av handel som sker med öststatsekonomierna. till har varit omfattande och svensk import avpolskt kol har skett i motsvarande grad. Det måste vara både ett svenskt ochett polskt intresse att detta handelsutbyte fortsätter och också vidgas tillandra områden. Den solidaritet med och det polska folket som nukommer till uttryck på så många sätt i bör också ta sig form i konkretaekonomiska och handelspolitiska åtgärder. Det är den största insats 3 protokoll 1981/82:56-60 Det är också till stor fördel för vårt egetland, där framför allt järnmalmsexporten som bekant kämpar med storasvårigheter. I ett längre perspektiv är ett utökat handelsutbyte med påalla områden av största betydelse för och den svenska industrin. Jagvill därför fråga statsministern: Vilkenuppfattning har den om de åtgärder som regeringvidtagit mot med hänvisning till händelseutvecklingen i ? Anserstatsministern att ett utökat svenskt-polskt handelsutbyte är ensolidaritetsåtgärd för och det polska folket och till gagn för densvenska ekonomin? Hur har densvensk-polska handeln utvecklats ? Inom vilkaområden bedömer den att det finns möjligheter att utvecklahandeln med ? På kort sikt? På lång sikt? 1981/82:111av () till kommunikationsministern om vägpolitiken: trafikpolitiska beslutår innebär för väghållningen att driftverksamheten skulle utföras på ensådan nivå att vägnätet kunde behålla sin kvalitet. För byggnadsverksamheteninnebar riksdagsbeslutet krav på en högre ambitionsnivå. Detta har emellertidsedan avvisats av den borgerliga majoriteten. Det reala innehållet i väganslagen har trots riksdagensbeslut av minskat . Byggandevolymen har i stort setthalverats till . En ytterligare halvering tillmitten av synes sannolik med den medelstilldelning som föreslås iårets budgetpropo-sifion. Till följd av de kraftiga kostnadsökningarna har ävenmedelstilldelningen till drift av vägar i reala termer minskat under senareår. Bristande medel till underhållet av våra vägar är såväl på kort som på långsikt någonting utomordentligt allvarligt. Det leder nämligen till ökadetrafiksäkerhetsrisker och en kapitalförstöring som fårallvarliga kostnadsmässiga konsekvenser. När det gäller medel till driftsidankan följande konstaterande göras. Anslaget för drift och underhåll av vägarnaår 1981 understeg anslag med ca200 milj. kr. De beviljade medlen för 1982 skulle ha varit ca 215 milj. kr.högre för att skall kunna upprätthålla den produktion som fastlagts igällande femårsplan för driftverksamheten. Konsekvenserna av deri nuvarandemedelstilldelningen för drift och underhåll kommer 1982 bl. a. att bli: Vinterväghållningen minskas på det lågtrafikeradevägnätet . 2: Underhållet av det belagda vägnätet minskas ,vilket innebär att beläggningsskadorna ökar och därmed trafiksäkerhetsriskerna. Insatserna på grusvägnätet minskasmed främst i glesbygden. Antalet kilometer grusväg som kanbeläggas minskas från /år till /år. De konkieta följderna för trafikanterna av denotillräckliga medelstilldelningen blir bl. a. att vinterväghållningen kraftigtförsämras. Vi har redan denna vinter fått uppleva dessa konsekvenser, och värrekommer det att bli . Då kommer det att dröja från ettsnöfall till dess man kan gå ut och ploga. På det mindre trafikerade nätet kanman ej vidta några åtgärder förrän snön är uppemot en decimeter. Vad som kanskeblir än allvarligare är den försämrade halkbekämpningen. På det lågtrafikeradenätet kommer inte ha råd att gå ut och halkbekämpa mer än vid extremhalka och då endast i backkrön och kurvor. Den minskade medelstilldelningen kommer vidare att ledatill att antalet anställda vid under den närmaste femårsperiodenkommer att minska med ca 2 000 årsarbetare. Vidare tvingas verket reducera sinfordonspark drastiskt om om man inte snabbt lägger om vägpolitiken.När det gäller den regionala organisationen för drift och underhåll kommer ettstort antal vägstationer, mellan 50 och 60, att läggas ner och övriga få storapersonalinskränkningar. Detta kommer då främst att drabba glesbygden, därvägstationerna är den största arbetsplatsen. Ett väl fungerande vägnät är en förutsättning för näringslivet.Med nuvarande politik kommer transportkostnaderna att stiga för främst deareella näringarna som skogs- och jordbruket. Med hänsyn till det redanpressade läge som dessa näringar befinner sig i kommer försämrade och dyraretransporter att ytterligare förvärra situafionen. I en skrivelse tillregeringen har de fackliga organisationerna påtalat de konsekvenser somnuvarande vägpolitik leder till. Man inleder sin skrivelse på följande säU: "Ökat antal olycksfall, trasiga fordon, inställd trafik,ökad frånvaro från arbetsplatserna, längre transporttider som var för sigmedför kraftigt ökade kostnader för såväl enskilda som företag och samhälle -det är några exempel på effekten av den drastiskt försämrade standarden på våravägar. kraftigt minskade anslag innebär en snabbkostnadsövervältring på allmänheten och företagen som är betydligt större än des. 'besparingarna' i budget." Kommunikationsministern har uttalat att det ärvägverkets skyldighet att göra de omdisponeringar i sin budget som krävs föratt det skall klara vinterväghållningen på ett tillfredsställande sätt. Dettainnebär då med nuvarande otillräckliga anslagstilldelning ytterligareförsämring av underhållet på det belagda vägnätet, att grusvägsunderhållettill sommaren måste minska ytterligare och att beläggningsverksamheten pågrusvägnätet i stort sett helt måste upphöra. Man frågar sig verkligen omkommunikationsministern har klart för sig vilka konsekvenser hans uttalandeleder till. Självfallet är det önskvärt och nödvändigt att vinterväghållningen1982 kan fullgöraspå ett tillfredsställande sätt, men detta kräver då att får ökaderesurser på tilläggsstat för . Under de besvärliga vinterförhållanden som rått har ett flertal företrädare för med förankringi gått ut och anklagat för att intefullgöra sina arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt och även anklagatverket för att vara ohederligt när man påtalat bristen på resurser förvinterväghållningen. Att de anställda som pressats till det yttersta densenaste månaden upplevt detta som kränkande är naturiigt. Det är inte vägverketutan regeringen och dess borgerliga riksdagsmajoritet som har ansvaret för attotillräckliga resurser ställts till vägväsendets förfogande. Mot bakgrund av vad jag anfört i interpellationen vill jagtill kommunikationsministern ställa följande frågor: Anser kommunikationsministern attnuvarande vägpolitik följer de intentioner som det trafikpolitiska beslutetfrån innebar? Vilken drift- ochunderhållsverksamhet skall stå tillbaka om skall följakommunikationsministerns uttalande om omdisponering av driftbudgeten för attklara vinterväghållningen 1982? Är kommunikationsministern bereddatt på tilläggsbudget ge ökade resurser för drift- ochunderhållssidan så att intentionerna i det trafikpolitiska beslutet kanuppfyllas? 1981/82:112av i (m) till socialministern om befolkningspolitiken: begärderiksdagen genom bifall till socialutskottets enhälliga betänkande 1977/78:32Befolkningsutvecklingen att "regeringen utan dröjsmål bör överväga vilkaåtgärder som - utöver den planerade undersökningen av orsakerna tillfödelseminskningen - bör vidtas med anledning av den oroandebefolkningsutvecklingen". interpellerade jag socialminister om hennes bedömning av nativitetsutvecklingen i vårt land och om deåtgärder som statsrådet därvid möjligen övervägde. Vid det tillfället såg detännu ut som om en viss återhämtning i födelsetalen vore på väg. De senasteuppgifterna från SCB om födelsetalet är däremot dystra. Jag anser migdärför böra återkomma till socialministern med följande frågor: Vad har statsrådet nu att redovisa för frånSCB:s - och andras -utredningsverksamhet? Överväger regeringen nu några ytterligare åtgärder för attstödja den svenska befolkningens överlevnad ? Är regeringen beredd att nu ta ett samlat grepp över densvenska befolkningspolitiken? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:193 av (vpk) till handelsministern om den svenska vapenexporten: frågade jaghandelsministern om hans syn på den stororder av luftvärnsmateriel som Boforshade tagit hem från . Leveransen gällde förnyelsen av luftvärnssystem,det s. k. DIVAD. Enligt min uppfattning var det ett klart brott motbestämmelserna för svensk vapenexport. Handelsministern lämnade inte någotklart besked. Affären torde nu ha framskridit så långt att handelsministernsäkrare kan avgöra om exporten bör tillåtas eller inte. Jag vill därför fråga handelsministern: Anser handelsministern mot bakgrund av den senasteutvecklingen att denna affär står i överensstämmelse med de svenskabestämmelserna för vapenexport? 1981/82:194 av () till justitieministern omutländska förvärv av svenska företag: Frågan om kontroll av utländska köpav svenska företag har av de borgerliga partierna förhalats på ett närmastskandalöst sätt. försäkrade industriminister att denEckerbergska utredningens förslag skulle behandlas med största möjligaskyndsamhet av regeringen. Men tiden gick utan att någon propositionpresenterades. förklarade industriministern i riksdagenatt han trodde att det fanns goda möjligheter för regeringen att under 1981lämna förslag i ämnet. vet vi att regeringen inte utnyttjade dessa godamöjligheter. trädde justitieministern in på arenanoch gav följande till synes entydiga besked; "Sedan jag tog över arbetethar vi ägnat oss intensivt åt frågan. Vi är nu långt framme, och jag kan ge---- det lugnande beskedet att det kommer en proposition ." I den nu framlagda förteckningen över regeringsförslagtill vårsessionen finns nämnt en proposition om Utländska förvärv av svenskaföretag. Men denna har regeringen försett med reservationen eventuellt. Därförber jag att få ställa följande fråga till justitieministern: Varför har regeringen ännu inte definitivt bestämt sig föratt lämna en proposition om bättre kontroll av de utländskauppköpen av svenska företag? 1981/82:195 av () till ekonomi- ochbudgetministern om Husebyegendomen: Genom testamente har frökenFlorence , Huseby i , förordnat att hennes kvarlåtenskapskall tillfalla svenska staten. En av regeringen tillsatt särskild utredareöverlämnade förslag till driften av Huseby i statlig ägo. Inte minst med hänsyn till att skingring av värdefulltlösöre redan skett är det angeläget att snara besked lämnas omställningstagande till det testamentariska förordnandet till staten i fråga omHusebyegendomen. Med stöd av det anförda anhåller jag om svar frånbudgetministern när beslut i denna fråga kommer att fattas. 1981/82:196 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för att öka trafiksäkerheten påvägsträckan ; På har sex människordödats i trafikolyckor på vägsträckan . I förhållande till trafikmängdenhåller den aktuella vägsträckan (E4:an) mycket låg standard. skapar broöppningarna vid ()kilometerlånga köer och därmed också trafikproblem. är denna del avE 4:an -en smal, kurvig väg fylld av backar-mycket förrädisk, vilket de mångaoch svåra olyckorna vittnar om. fanns planer på en fyrfilig motorvägrunt och en hög bro över . Förslagen att förbättravägsträckan har emellertid lyfts ut ur vägverketslångtidsplan. Vilka åtgärder överväger kommunikationsministern för attöka trafiksäkerheten på vägsträckan ? 1981/82:197 av (vpk) tilljordbruksministern om matpriserna: Jordbruksministern har på en fråga- Hur mycket kan maten sfiga i pris? -svarat: "Den stiger väl som allaandra varor." Men använde en svensk familj avinkomsten till mat. Med statistik kan man visserligen bevisa det mesta, menjag ifrågasätter om jordbruksministerns uppgifter håller när det gällermatkostnaderna för en familj med normal inkomst, med hänsyn taget till desenaste årens matprishöjningar. Sambandet kan ju vara att den del avhushållskassan som går till mat måste minska på grund av att fastahushållskostnader, såsom hyran, stigit så kraftigt. " Med hänvisning härtill vill jag frågajordbruksministern: Vilket beräkningsunderlag harjordbruksministern använt för sina uppgifter om och vilka slutsatser drarministern av sifferuppgiften? 1981/82:198av () till statsrådet om principerna förapoteksnedläggningar: Vill sjukvårdsministern redogöraför vilka principer som gäller vid apoteksnedläggningar? 1981/82:199 av () tillkommunikationsministern om lokaltrafiken i : Är kommunikationsministern bereddatt utreda förutsättningarna för ett trafiksystem som genom fri konkurrens,innovationer och samverkan utvecklar en transportapparat som 1,5 miljonermedborgare i kan utnyttja och lita på även när det snöaroch är kallt? 1981/82:200av () till industriministern om råvaruförsörjningen tillskogsindustrin i : I anledning av Vänerskogskraschenpågår i f. n. en huggsexa om virkesråvara som håller på att fåförödande följder. Många virkesuppköpare spekulerar i krisen och köper uppvirke som egentligen borde komma den närbelägna industrin till godo.Solidariteten med den egna orten och den närbelägna massaindustrin eller detnärbelägna sågverket äventyras om den här situationen får fortsätta. Råvaruförsörjningen måste tryggas. Den spekulation som nupågår om virkesråvaran medför att risken för att framför allt sågverken måsteinskränka sin drift är uppenbar. Vänerskogs konkurs innebar att 498skogsarbetare är varslade om uppsägning. Av dessa finns 300 i ,varav 140 i norra . Risken för ytterligare varsel är uppenbar om interåvaruförsörjningen tryggas. Jag vill därför till industriministern ställaföljande fråga: Vad kan industriministern göra för att den skogsråvara somavverkas i kommer länets industrier till godo och inte hamnar ihänderna på spekulafiva uppköpare? 1981/82:201 av (vpk) till utbildningsministernom åtgärder mot rasistiska inslag i etermedia: har det åter hänt! Program inärradion har tidigare vid upprepade tillfällen hetsat mot invandrarna ochderas organisationer. Det senaste inslaget i denna kampanj är ennärradioförening i som öppet propagerar för Ku Klux Klan.Förutom det mycket tvivelaktiga värdet av närradion i sig måste man fråga sighur länge dessa rasistiska radiosändningar skall få fortsätta. Regeringen har ibudgetpropositionen aviserat en proposition om närradioverksamheten.Samtidigt säger emellertid utbildningsministern att staten endast skall taansvar för mediernas struktur, inte innehållet i dem. Mot bakgrund härav hemställer jag att tillutbildningsministern få ställa följande fråga: Kommer regeringen att vidta åtgärder som förhindrarrasistiska inslag i etermedia? 1981/82:202 av i (m) till statsrådetKarin Ahriand om etiska frågor inom sjukvården, m. m.: I en intervju i Svenska Dagbladetnyligen framhöll statsrådet dels att de etiska frågorna harförsummats i sjukvårdsdebatten, dels att hennes "motsvarigheter i andra länder(ofta) är manliga doktorer, men det tycker jag är fel. Det är viktigare att havarit patient." Med anledning av dessa uttalanden vore det av intresse attfå veta, om statsrådet i stället tycker det är "rätt" att samtligafyra borgerliga "hälsovårdsministrar" varit kvinnor, som ej varitläkare? Det kan också vara av intresse att få veta i vilken"sjukvårdsdebatt" som de etiska frågorna försummats och i så fallvems "fel" detta möjligen är. 1981/82:203av i (m) till statsrådet omlänsläkarorganisationen: Såvitt man kan förstå sitterfortfarande ett antal f. d. länsläkare ute i landet och väntar på hur derasframtid skall gestalta sig. Har statsrådet möjlighet att för redovisaläget på länsläkarfronten och vad regeringen avser att företaga sig i saken? 1981/81:204 av i (m) till statsrådetKarin Ahriand om naturmedel avsedda för injektion: Under vårsessionen hemställan i socialutskottets betänkande 1980/81:7 om naturmedelavsedda för injektion (prop. 1980/ 81:5). Är statsrådet i tillfälle att lämna enredogörelse för sin syn på den hittillsvarande tillämpningen av lagen medbestämmelser om vissa medel avsedda för injektion? 10 § Kammaren åtskildes .