prot · G509167 · 1981-12-31 00:00:00 — fritt fram för röstning på ambassad och konsulat. Mendet hängde upp sig i i sista momentet, och det blev ingen ändring av destränga bestämmelserna. Problemet i uppstod som bekant i september198L Vid det laget hade vallagskommittén redan klarat av den del av utredningensom gällde utlandsrösf ningen. Men jag vill påpeka för att jagstrax tog upp frågan om brevröstning i i en frågatill justitieministern, där jag gjorde klart att om regeringen inte vidtognågon åtgärd skulle man bli stoppad i . Det blir man alltså intenu, genom den här propositionen. 67 (vpk) replik: Det är tydligt att har någontyp av ohörsamhet - han vill inte lyssna på vad man säger. Jag kritiserade inte vallagskommittén, utan gav tips på enväg som hade kunnat leda fill en rimlig behandUng av en fråga som liknar en radandra vallagsfrågor. Beträffande vpk-motionen: Var kan utläsaatf vi vill begränsa svenska medborgares möjligheter att rösta? I motionen harvi kritiserat ett hastigt framkastat förslag, vars konsekvenser ingen kanöverblicka - ett sådant förslag är vi inte beredda att biträda. 68 () replik: Vpk har inte lyckats anvisa något alternativtill regeringens proposition i det här fallet. Jag har väntat på det helatiden, men jag förstår mycket väl att vpk är utan alternativ i den här frågan.Man traskar bara patrull i det socialdemokratiska spåret. Talmannen anmälde att NilsBerndtson anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 69 (): Det är beklagligt att intelängre avser att tillåta att utiändska medborgare röstar på sina ambassader ochkonsulat . De problem som kan tänkas vara förknippade med attupprätthålla den ordning som gällt hitfills har ingen beröring med Sverige.Vårt land har kommit att drabbas oförskyllt. Det förefaller märkligt att devästtyska myndigheterna inte anser sig ha förmåga att bemästra de eventuellasvårigheter som röstning på vissa andra länders lokala representationer kantänkas medföra. Man kantycka att det borde ligga i alla demokratiska länders intresse att ° 5 protokoll 1981/82:167-168 underlätta möjligheternaför utlandsboende att delta i allmänna val. Det är att hoppas att Västtysklandomprövar sin nya inställning, så att röstning kan ske också i dettaland. Den försöksverksamhetmed brevröstning som regeringen i detta läge föreslår är ett alternativ sommåste prövas. Det är positivt att regeringen och varit såsnabba aft def är möjligt för att ta ställning till ett förslagom brevröstning. Såvitt kan bedömas -remisskritiken är faktiskt med någotundantag positiv - är det också sakligt sett ett hållbart förslag som vi haratt fa ställning till. Utiandssvenskarnasrösträtt har diskuterats i , och vi vet att man frånsocialdemokratiskt och kommunistiskt håll har ställt sig negativ. För moderatasamlingspartiet har en motsatt inställning varit naturlig. Utlandssvenskarnagör stora insatser för vårt land. De arbetar ofta under svåra förhållanden. Debidrar i hög grad till välståndet här hemma genom aft på olika sätt företrädaSveriges intressen i världen, inte minst genom att marknadsföra svenska varor.De följer också mycket ofta svensk politik och svenskt samhällsliv på ettnoggrant sätt. Motden bakgrunden är det viktigt atf den rösträtt för utlandssvenskarna somriksdagen har beslutat om också kan utövas i prakfiken. Detta är inte så lättför alla. Det är för många långt till ambassader och konsulat. Jag vill därförunderstryka vikten av att vår utrikesförvaltning verkligen vidtar alla rimligaåtgärder för att underlätta för utlandssvenskarna att rösta. Det beslut vi haratt fatta om om försöksverksamhet med brevröstning är ett steg i dennariktning. Menjag tog upp det generella problemet, herr talman, för att min uppmärksamhetexempelvis har fästs på svårigheterna för de omkring 200 svenskar som ärbosatta i Ferney-Volfaire i östra . De har gjort stora ansträngningarför atf få till stånd ett svenskt honorärkonsulat där, vilket skulle möjliggöraröstning för dem på ett smidigt sätt. Om vi nu skulle besluta om brevröstninggäller nämligen inte den möjligheten för dem. Jag har noga studerat akterna imålet och är förvånad över att den här saken infe har kunnat ordnas så attdessa svenskars begäran om att få rösta i närheten av den plats där de bor harkunnat tillgodoses. En omprövning av detta beslut bör ske avutrikesdepartementet. Jag ber atffå yrka bifall fill utskottefs hemställan. 70 (): har haft framgång med sin utredning, och till detgratulerar jag honom. Men jag beklagar att inte denna utredning fickfa' upp den fråga som vi nu behandlar och som är kontroversiell. Det hade dåfunnits möjlighet att förankra förslaget parlamentariskt, och jag fror ocksåatt det, med den kunnighet som denna utredning representerar, hade blivitlättare att komma fram till en enighet än när regeringen lägger fram enproposition . Detfinns ett problem för de svenskar som vill rösta i . Det förnekarjag inte . Men låt oss inte göra detta problem alltför Det finns såvittjag förstår två kategorier. Den ena är sådana som Nr 167 turistmässigtbesöker . De kan rösta innan de reser. Vill några Måndaeen denfotbollsenfusiasfer besöka för att se på Hamburger Sportverein har -j jyjjj 2932 de möjlighet att röstainnan de reser dit. De behöver inte resa en månad eller två i förväg för attförbereda matchen. Denandra kategorin är de som mera permanent är bosatta i . Inte hellerför alla dessa finns ett problem. Jäg har framför mig den tabell som finns överdet antal väljare vid svenska utlandsmyndigheter som deltog i valet . Detvar 1 559 personer. Desom bor i kan utnyttja generalkonsulatet där. De var 79 röstande. En delbor på orter som är belägna nära gränsen. De kan resa över denna gräns.Avståndet till am exempelvis är inte överväldigande stort. Därröstade 305 personer. Från Miinchen fill är det inte heller stortavstånd. I Miinchen röstade 207 personer. Menjag erkänner att det finns ett problem för vissa i alla fall. Men mot det stårproblemet att ordna denna brevröstning. Vad jag vänder mig emot är att man intefört någon principiell diskussion om hur denna brevröstning skall ordnas ochför vilka kategorier den skall vara tillgänglig. verkar det som ennödlösning, presenterad som en försöksverksamhet. Mitt uppslag är helt enkeltatt man skulle ordna det på samma sätt som man ordnar för svenska medborgare iSchweiz, de får rösta utanför landefs gränser när de inte får göra det ilandet. Defär intressant att konstatera att det har förekommit brevröstning i två länder.Det ena är . Men där försvann möjligheten på grund av det missbruk somförekom. Det andra fallet är . Men såvitt jag har kunnat förstå avdet material jag har haft tillgång till skiljer man inte på västtyskar sombefinner sig utanför landets gränser och sådana som vistas inom landetsgränser. Det finns i den västtyska vallagen uppräknat kategorier av väljare somhar möjlighet att begagna sig av brevröstning, alldeles oberoende av var debor. Här vill man införa en ordning som gäller för ett enda land. Någonmotsvarighet införs inte för medborgare i , och de som bor i inte denna möjlighet. De saknar, i lika hög grad som svenskar iVästtyskland, möjlighet att rösta på konsulat. Nyss har fört inytterligare ett moment, nämligen dem som bor i östra , där han menaratt det skulle upprättas ett konsulat. Den som funderar litet överbrevröstningens metodik kan då fråga sig: Skall inte svenskar i östra brevrösta, när de får göra det på andra sidan gränsen, på andra sidan ?På det sättet kan man gå vidare genom hela detta material: svenskar som bor utepå landsbygd, svenskar som bor i kan göra anspråk påatt få brevrösta i lika hög grad som de som vistas i . Detsammagäller dem som befinner sig i de svenska glesbygderna. Detotillfredsställande i allt detta är att man inte fört någon principielldiskussion därom, och jag beklagar att så inte har skett. Hade detta ärende avregeringen lämnats över till hade man säkerligen kunnat få ensådan diskussion. får vi föra den här i kammaren innanbeslutet skall fattas. Anf.71 (): Jag undrar om inte försökte bevisa för mycket när hanbeskrev de geografiska problemen i och ansåg att de ändå varöverkomliga. Med samma synsätt applicerat på avstånden i skulle man kunnasäga att vi skulle kunna låta bli atf ha någon röstmottagning på ambassaden iOslo och konsulaten runt om i . Men det var väl ändå inte HildingJohanssons mening! Sedankan man naturligtvis spekulera på följande sätt: Hade bara de här problemenuppstått än de gjorde hade det varit självklart att frågornablivit föremål för uppmärksamhet i den parlamentariska utredning som sysslatmed vallagsfrågorna. Det är alldeles självklart! Men jag beklagar att vi intehade den fjärrskådande förmågan. Ingen annan hade det heller. Man hade detheller inte i eller i andra länder som har drabbats på motsvarande sätt. Defhär påminner litet om personen som kom till läkaren och hade blivit lätt skadadvid en bilolycka. Läkaren påpekade att hans motfagningstid bara var mellanvissa klockslag. Då sade den olycksdrabbade: Jag kunde väl ändå inte kommaförrän jag hade blivit påkörd! Anf.72 (): Låt mig till säga: Visst föreligger det problem närdet gäller att lösa de här frågorna. Det är vi alla medvetna om -på samma sätt somdef föreligger problem att lösa möjligheterna för sjömän att rösta, för intagnapå kriminalvårdsansfalter, för människor på sjukhus osv. Men alla de härproblemen har vi i stort sett lyckats lösa därför att vi har haft en strävanatt så många svenskar som def över huvud taget är möjligt skall få utöva sinrösträtt. Det vore, herr talman, underligt om vi då skulle tveka inför desvårigheter som uppstår när det gäller att lösa frågan om utlandssvenskarnasrösträtt. Ifallet är def faktiskt, som påpekade, på detsättet atf det var en situafion som inte kunde förutses på ett tillräckligttidigt stadium. Hade situationen varit som den är , hademan kanske kunnat hitta andra lösningar. Jag har svårt atf frigöra mig frånkänslan att överdriver svårigheterna. Jag vet infe om hanverkligen har en vilja att ge också de svenskar som bor i möjligheter att utöva sin rösträtt. De är ganska många, herr talman,och det får vi inte glömma bort i sammanhanget. 73 (): Låt mig konstatera att det tycks råda en allmän enighet om attbrevröstningen är förbunden med en rad problem. önskvärt aft dessa kunnatdiskuteras igenom på ett helt annat sätt än vad som skett. Samtidigterkänner jag utan vidare att det kan uppstå problem för svenska medborgare iVästtyskland som vill utöva sin rösträtt. Men detta problem blev känt iseptember månad enligt framställning. Det hade varit möjligtför jusfifieministern att lämna över denna fråga till valutredningen redan då.Då hade man ändå fått en diskussion om detta. Den kunde man ha fört samtidigtsom man diskuterade med de tyska myndigheterna om att de inte skall hindrasvenskar från att få rösta på konsulat och ambassad. Undertiden som man diskuterade dessa problem - om man inte hade hunnit diskuterafärdigt, så att en proposition kunde avges - hade man ju kunnat använda sig avsamma lösning som man har i , låt vara att det är en nödlösning. Men dåhade man inte lanserat förslaget som en försöksverksam het. Vivet inte varthän denna försöksverksamhet leder. Jag utgår från att faller denväl ut, så kommer det att praktiseras sådan brevröstning bland svenskamedborgare mntom i världen. Den frågan hade vi bort diskutera igenom ordenthgt,innan vi hade startat en försöksverksamhet. 74 (): tog upp justitieministerns insats i den här frågan.Vad som hände var följande. Iseptember månad skickade den västtyska regeringen en cirkulämot till samtligaländers beskickningar i , där man redogjorde för FörbundsrepublikenTysklands inställning i frågan. Det utlöste naturligtvis diplomatiskaktivitet, som man säger. Det förekom överläggningar mellan justitieministernoch den tyske ambassadören i . Jag vet också - och jag tror att detredogörs härför i propositionen - att det förekom överläggningar mellanstatsminister och den västtyske förbundskanslern. Från västtyskt hållförklarade man att man ingalunda ansåg röstmottagningen på de svenskabeskickningarna och konsulaten vara några problem, det var andra länder som varskulden till det tyska ställningstagandet. Man ansåg sig emellertid tvungen attbehandla alla länder lika. Det är givet att regeringen ändå först måsteundersöka om det gick att förhandlingsvägen uppnå en lösning, innan man togtill utvägen att lägga fram ett förslag om en försöksverksamhet medbrevröstning. Jag tror infe aft vi behöver dryfta den här frågan längre. Vi får nu sevad försöksverksamheten ger. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemsfällan bifölls. Utskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 146 för reservationen av HildingJohansson m. fl. 12§ Försäkringsrörelselag m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:45om försäkringsrörelselag m. m. 1981/82:180). Utskottets hemställan om att betänkandet skulleavgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Anf.75 (): I näringsutskottets betänkande 45 behandlas en ganska omfattandeproposition som till sina allra största delar är lagtekniskt betingad.Det:innebär en lagteknisk anpassning av försäkringsrörelselagen till en del nyalagar som vi har fått. Det innebär också en välbehövlig förenkhng avförsäkringslagstiftningen, som säkert är till nytta både för försäkringsbolagenoch för medborgare. Ärendethar varit föga politiskt kontroversiellt i utskottet. Vad vi i första handuppehållit oss vid i näringsutskottet har varit de förslag som regeringen harlagt fram om en ändring av det konsumenfpolitiska ansvaret i sammanhanget.Regeringen föreslår, vilket har följts upp i utskottsmajoritetens förslag häri dag, att bank- och försäkringsinspektionen skall överta de uppgifter somkonsumentverket och konsumentombudsmannen tidigare haft när det gällerbevakning av konsumenternas intressen i samband med hur banker ochförsäkringsbolag sköter sin marknadsföring och sin information tillkonsumenterna. Vitycker från socialdemokratiskt håll att detta är i sanning ett steg tillbaka ikonsumentpolitiken. Vi har en centralt placerad konsumentpolitisk myndighet,som med framgång och under hårdnande attityd från borgerliga regeringar harfört konsumenternas talan på bank- och försäkringsområdet. Vi menar att det ären försvagning av konsumentintresset att överföra ansvaret tillbankinspektionen och försäkringsinspektionen. Det kan bara leda till ett sämrekonsumentskydd än f. n. Vi anser att den gamla ordningen bör bestå, nämligenatt det centralt placerade konsumentpolitiska organ som vi har här i landet ävenfortsättningsvis bör ha denna arbetsuppgift. Meddetta, herr talman, ber jag aft få yrka bifall till den socialdemokratiskareservationen vid näringsutskottets betänkande 45. 76 (vpk): Det är riktigt att det är en detalj i propositionen som vi diskuterar idetta sammanhang och som rör ansvarsfördelningen inom viss konsumentverksamhet. är dencentrala myndigheten för konsumentfrågor. Därmedhar också det övergripande ansvaret för utveckhngen ochverksamheten på konsumenfområdet. I konsumentverkefs instruktion sägs attverkets uppgift är aft stödja konsumenterna och förbättra deras ställning påmarknaden. Idet ekonomiska läge som många konsumenter nu befinner sig i är det angelägetatt den myndighet som är deras partsorgan verkligen fungerar och ges möjhghetatt på ett riktigt sätt tillvarata i det här fallet konsumenternas intresse. Vadbeträffar bankerna och försäkringsföretagen använder man där samma slag avmarknadsföring som i andra företag i näringslivet. Och atf deras marknadsföringinte alltid kan betecknas som "problemfri" - för att använda ettsnällt ord - det har vi alla som konsumenter säkert erfarenhet av. Därför börmarknadsföringslagen gälla även på bankområdet och ansvaret för övervakningenliksom hgga kvar på . Vänsterparfietkommunisterna har i sin motion slagit fast att regeringens huvudskäl skulle, omdet tillämpades konsekvent över hela näringslivet, medföra att konsumenterna ihuvudsak går miste om det partsorgan de har i form av konsumentverket.Konsumenterna har intresse och behov av partsorgan över hela fältet, såledesäven på bank- och försäkringsområdet. Utvecklingenav vårt ekonomiska system gör oss alla mer eller mindre beroende av bank- ochförsäkringsväsende. Detta ställer speciella krav på funktion. Det måste vara enavgörande uppgift och ett konsumenfpohtiskt samhällsintresse atf avtalsvillkor,information och marknadsföring av deras tjänster ser till kundernas bästa. Attdetta är berättigade krav slås fast i proposition 1981/82:180, där bl. a.följande uttalas: "På bank- och försäkringsområdena finns i hög grad behovav ett starkt skydd för kunderna. Genom sin ställning har kredifinsfituten ochförsäkringsbolagen ett faktiskt övertag gentemot den enskilde konsumenten.Bank- och försäkringsverksamheten avviker i hög grad från annan näringsverksamhet.Den ställer konsumenten inför frågor som kan vara svåra att överblicka och rättbedöma. Frågorna rör ofta stora ekonomiska värden. Med hänsyn fill den storasociala och ekonomiska betydelse som bank- och försäkringsverksamheterna har ärdet ett samhälleligt intresse att dessa verksamheter drivs inte bära på ettfrån soliditefssynpunkt tillfredsställande sätt så att gjorda åtaganden kaninfrias utan också på ett från konsumentpolitisk synpunkt godtagbart sätt.Stora krav måste därför ställas på det sätt på vilket kredifinsfituten ochförsäkringsbolagen marknadsför sina tjänster, lämnar information tillallmänheten och utformar villkoren i förhållande fill sina kunder." Dessasynpunkter har vpk:s fulla stöd. Men med detta konstaterande som gjorts ipropositionen har vi svårt att förstå det framlagda förslaget om förändradansvarsfördelning i dessa frågor- ett förslag som vi anser avhänderkonsumenterna det skydd som nuvarande partsorgan, dvs. , ger,och det innebär enhgt vår mening en svagare ställning för konsumenterna. Försäkringsrörelselag m. m. har fått storerfarenhet av bank- och försäkringsområdena genom bevakningen avkonsumenternas intresse. Dessutom har fått särskild insikt ikonsumentproblem som ingen annan myndighet har och som man endast kan få efteren lång fids verksamhet och konsumentkontakt. Oroande är också att möjlighetenatt föra ett ärende vidare fill arbetsdomstolen försvinner. Detta innebärenligt vpk ett försämrat rättsskydd med förminskad överklagningsmöjlighet,varför vi anser att rådande ordning bör gälla och att även ifortsättningen svarar för övervakning av marknadsföring och information påbank- och försäkringsområdena. Jag yrkar med det anförda bifall fill densocialdemokratiska reservationen som innebär ett bifall till vpk-motionen. 77 HÄDAR (): Regeringen och utskottsmajoriteten är intemindre angelägna än och omkonsumentskyddet inom bank- och försäkringsområdet. Utskottsmajorifefens förslag innebär heller ingen kritik,dold eller öppen, mot det sätt varpå och i förekommande fallmarknadsdomstolen skött sina uppgifter i detta sammanhang. Men, herr talman,också konsumentskyddet måste organiseras på ett rationellt sätt. Den nuvarandedubbleringen av tillsynen är onödigt kostnadskrävande, och det är motivet tillden föreslagna ändringen. Jag vill här också understryka att såväl regeringen somutskottsmajoriteten utgår ifrån att försäkringsinspektionens granskning avbolagens avtalsvillkor, marknadsföring och informationsverksamhet också iframfiden sker i nära samarbete med . Konsumentskyddet ärviktigt och får inte eftersättas. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 78LENNART (): talar allfid väldigt vackert omden borgerliga majoritetens intresse för konsumenterna, för konsumentskyddetoch inte minst för . Jag bara konstaterar aft det här förslagetuppenbarligen får negativa verkningar för konsumenterna. Om vi först tar de kostnadsmässiga aspekterna, så innebärdetta inte att man får bort en dubblering av verksamheten, utan det innebär i stället måste inrätta nya tjänster både på försäkringsinspektionen och påbankinspektionen. Därtill kommer att den ständiga förnyelsen och deerfarenheter man får från konsumentpolitisk verksamhet och marknadsvillkor närdet gäller andra delar av vårt näringsliv inte längre kommer de handläggaretill godo som behandlar andra frågor i bankinspektionen ochförsäkringsinspektionen. Det är alltså på flera sätt en försämring. Det bhr för detförsta sannolikt en kostnadsmässig fördyring, för det andra med stor säkerheten försämring av konsumentskyddet och för det tredje en försämring när detgäller konsu- mentverkets möjligheteratf verka över hela fältet. Vi har ju nu en gång för alla valt den linjen ivårt land, atf vi skall ha ett centralt konsumenfpohtiskt organ, och då bör vifullfölja denna målsättning och infe börja avlöva den i ohka avseenden. Anf.79 (vpk): säger att har skött sina uppgifter och inte har något att anmärka på def. Jag vill då biträda den talare som menadeatt den där besparingen kanske vi får titta långt efter. måste manju utnyttja erfarenheter. Det är infe så att bankinspektionenalldeles är insatt i alla delar. Deproblem det gäller är precis desamma som vid vanlig försäljning och produktion.Det är exempelvis vilseledande information och uppgifter om förmånlighet,kombinationserbjudanden av olika slag m. m. som ges. Vpk menar attkonsumentverket har större möjligheter, med sin erfarenhet av förekommande problempå det konsumenfpohtiska området, att ge stöd och hjälp i det frågekomplex somdet rör sig om. Anslagtih m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot145 för reservafionen av m.fl. 13§ Anslag till m.m. Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:47om anslag till m.m. (prop. 1981/82:100). Utskottetshemställan om att betänkandet skulle avgöras efter endast en bordläggningbifölls av kammaren. 80 (): Vi socialdemokrater anser att en aktiv konsumentpolitik är särskiltviktig i av reallönesänkningar och åtstramningar. Behovet av stöd ochhjälp till konsumenterna ökar i dyrtider, som en aktiv bevakning avföretagens prisagerande och agerande i övrigt på marknaden måste utövas avsamhällets konsumentorgan. Det gäller alltså att se till att konsumenterna fårdef mesta möjliga för pengarna. Vibeklagar därför mycket atf regeringen i fråga om anslag till konsumentverketframlagt ett förslag som måste betecknas som en ren neddragnings-poHtik.Neddragningen är väsentligt kraftigare än vad som är motiverat med hänsyn tillden hushållning man i och för sig alltid måste visa med statens pengar. Visocialdemokrater vill som sagt markera att det är just när konsumenterna hardet svårt och lönerna sjunker som konsumentpolitiken måste ges extra resurser.Vi har inte fått med oss näringsufskottets borgerliga Anslagtih m. m. majoritet när det gällerdenna uppfattning, utan vi har reserverat oss i näringsutskottets betänkande nr47, som just behandlar anslaget till . Betänkandetkan karakteriseras på flera olika sätt. Vi kan nog säga atf det i ovanligt höggrad är fråga om fromma förhoppningar och alltför litet pengar när det gällervad skall kunna åstadkomma med de anslag som skall gälla förnästa budgetår. Den borgerliga majoriteten säger i betänkandet att besparingeninfe behöver innebära några egentliga negativa effekter. Man tillbakavisarbestämt påståenden från socialdemokraterna om att det från borgerligt hållskulle vara en negativ inställning till konsumentfrågorna. Och enligtmajoritetens uppfattning bör regeringens förslag "uppfattas som enuppmaning till effektivt resursutnyttjande, inte som utslag av ennedrustningspolitik". När jag läser dessa meningar från majoritetens sidafrågar jag mig vad rnan egentligen väntar sig att skall kunnaåstadkomma, om besparingen inte skall innebära aft verket måste dra in på ohkahåll och försämra konsumentskyddet. Jaghar tittat litet på de anslag som har kommit konsumentverkettill del. Jag har då kunnat konstatera att anslagen i nominella tal - trots har talat om hur viktig konsument-poHtiken är - har stått stillasedan 1979. Vi vet alla vilken inflation det har varit . Därförär det fråga om ganska omfattande urholkningar under dessa år.