prot · G5097 · 1981-12-31 00:00:00 — Men jag skall inte gå vidare och visa på brutnalöften till pensionärer om värdebeständiga pensioner eller brutna löften tillungdomar om ungdomsgarantier mot arbetslöshet. Jag skall i stället avsluta mittanförande med att säga ytterligare några ord om handläggningen av energifrågan. Många hoppades väl på att den borgerligahandlingsförlamningen på energiområdet skulle brytas efter folkomröstningen. Såblev det inte. Den administrativa energiministern - sagt utan att lägga innågot nedsättande i detta- som hade fått i uppdrag att organiserafolkomröstningen avlöstes inte som energiminister efter folkomröstningen. Imotsats till det brukliga i praktiskt taget alla andra länder utsågs i Sverigeinte en tung politiker eller en känd expert som energiminister utan en personsom ursprungligen hade fått uppdraget att organisera folkomröstningen. Dennefick fortsätta som ansvarig för energifrågorna tills trepartiregeringenupplöstes. Då tänkte man: skall väl ändå den nya regeringen utsenågon av sina ledande personer till energiminister. Och det gjorde man, men detblev en person somsamtidigt har ansvaret för sysselsättningsfrågorna. I en situation då vi, herrtalman, går mot den värsta arbetslöshetskrisen skall alltså detansvariga statsrådet handlägga energifrågorna. Det är inte att begäraatt han skall hinna med båda de arbetsuppgifterna. Återigen blir energifrågornaUdande. Och jag beklagar uppriktigt och allvarhgt deUa. Tyvärr är det inte bara den centrala politiska ledningenav energisektorn som därmed har varit och är bristfällig. Utan bärande skäl,under protester från socialdemokraterna i , skapades en friståendeorganisation för oljeersättningsfonden. Till ny chef utsågs en folkpartistiskriksdagsman. Till ny chef för , geologiska undersökning,utsågs en person som regeringen vet saknade stöd hos personalen liksominom den bransch där han skall verka. Det kan inte uppvägas av den sympativederbörande kan åtnjuta inom sedan kärnkraftsstridens dagar. Varje regering bör vara försiktig med att användautnämningar till viktiga poster för politiska syften. Detta gäller även en svagminoritetsregering. Det hela blir inte bättre av att tveksamma utnämningar ägtrum även utanför energisektorn. Ytterligare tillsättningar är nu att vänta inomenergisektorn. Jag skulle vilja sluta med att tillråda regeringen att därvidlåta saklighet och kompetens vara avgörande och utslagsgivande i personvalen. Jag menar att det är utomordentligt allvarligt om vi nuinte inom energisektorn dels får en politisk ledning som kan driva frågorna medkraft och med vilja och i nära kontakt med kommunerna, på vilka en stor del avframtidens energipolitik vilar, dels får en organisation på förvaltningssidansom förmår leva upp till de politiska besluten, verkställa dem och se till attföra ut energipolitiken i vardagslivet. Efter de många debatter som vi har haft i och demånga långbänkar som förekommit måste jag tyvärr konstatera att vi ännu intehar någon energipolitik värd namnet i . Och det är illa, med hänsyn tillatt energipolitiken är så oerhört viktig för att samhället i övrigt skallfungera. 49ALLAN (): Att tolka innehållet i en författning eller ien lag kan ibland vara besvärligt. Att tolka vad som är avsikten med en dikteller ett konstverk möter ibland oöverstigliga hinder. Vad har egentligenkonstnären syftat till? Att tolka innehållet i ett utskottsutlåtande brukardäremot inte innebära några bekymmer. Pennan föres därvidlag mera sällan avskapande, konstnärhga krafter. Men ett betänkande från utrikesutskottet, 1980/81:26, hari den del det rör kärnvapenfria zoner i givit upphov till betydandemisstolkningar och missuppfattningar. En erkänd forskare som har isin utgivna skrift tyvärr spritt sådana. de borgerliga partierna för att söka inskränka betydelsenav det svenska riksdagsuttalandet genom att tillfoga en rad nya villkor. Men,, dessa villkor fanns redan i utskottets av antagna text.Har inte läst betänkandet? Oppositionsledaren har i sitt uttalande förpartikongressen varit inne på liknande tankegångar. Han sade där attmoderaternas bifall till kärnvapenfri zon var ett bland de mestreservationsbegränsade bifall han varit med om. Men reservationerna fannsfaktiskt i den av de socialdemokratiska ledamöterna godkända texten. Det ärbäst att se på vad utskottet egentligen säger. Utskottet konstaterar för det första att de nordiskaländerna - observera att man här inte talar om !-de facto ärkärnvapenfria, bl. a. genom att och ålagt sig begränsningar isitt NATO-engagemang genom att i fredstid icke tillåta stationering avkärnvapen på sitt territorium. Utskottet konstaterar för det andra att för överläggningarom en kärnvapenfri zon krävs medverkan av kärnvapenmakterna, eftersom det ju ärinskränkningar i deras rätt att använda kärnvapen som skall uppnås. För det tredje framhöll utskottet att det från svensk sidahar hävdats att medeldistansrobotar och taktiska kärnvapen, som är avsedda förmål inom zonen, bör dras bort som ett led i en överenskommelse. Dennauppfattning har för svensk del vidhållits obruten under en följd av år ochdelas av utskottet, heter det i betänkandet. Men utskottet underströk också att möjligheten att undgåkärnvapenanfall icke bara påverkas av var kärnvapnen är uppställda, utan ocksåav det totala antalet kärnvapen. Det är därför angeläget, menade utskottet, attsamtal på nytt kommer i gång för att minska den europeiskakärnvapenarsenalen. En kärnvapenfri zon skulle kunna utgöra en länk mellan destater som har kärnvapen, framför allt de båda supermakterna, i diskussioner omatt åstadkomma en praktisk kärnvapennedrustning inom ett större geografiskt område. Sedan följer utskottets slutsatser: "Utskottet utgårifrån att den deklarerade svenska beredvilligheten att diskuteraett kärnvapenfritt arrangemang i , under förutsättning att andra berördastater är villiga att delta i en sådan diskussion, kvarstår oförändrad. mening bör den hålla fortsatt nära kontakt medövriga nordiska Om förutsättningar finns härför bör arbetet gå, Vad har då skett? Vad och beträffar synesdet klarlagt att dessa stater gärna medverkar i ett fortsatt utredningsarbete.Lika klart är att de vill se frågan om en nordisk kärnvapenfri zon i sambandmed en större europeisk lösning samt att under inga förhållanden enligt derasmening frågan kan handläggas på ett sätt som står i strid med ochDanmarks förpliktelser som medlemmar i . Den sovjetiske presidenten har i en intervju islutet av juni antytt att skulle kunna överväga åtgärder i sovjetiskagränsområden, men påfrågor från svenskt och finskt håll har Sovjetdiplomatin icke velat säga någotytterligare och precisera vad som är meningen därmed. Washingtonhar ställt sig helt negativt och velat undvika allt som skulle kunna störa deförhandlingar på ett högre plan mellan öst och väst som skall ta sin början inovember och där europeiska strategiska kärnvapen skall behandlas. Självfalletär det också mening, att en kärnvapenfri zon icke utan vidare kanomfatta NATO-staterna och . UtrikesministerUllsten konstaterade att ingen av de stora kärnvapenmakterna var bereddatt göra några konkreta medgivanden. Han konstaterade också att denna låsningoch ovilja till reella åtaganden från supermaktshåll naturligtvis gör snaraframsteg i zonfrågan svåra att nå. För svenskt vidkommande, noterade han, pågårundersökningar om förutsättningarna för en kärnvapenfri zon i enlighet medriksdagens beslut, och nära kontakt hålls med övriga nordiska regeringar. Detär gott och väl, och det är helt i överensstämmelse med vad haruttalat. Däremot kan man kanske sätta ett frågetecken för den passus därutrikesministern sade att regeringen var övertygad om att en kärnvapenfri zonskulle kunna bli ett verksamt bidrag till att befästa och stärka vår säkerhetoch stabilitet i . Innan man konstaterar detta borde man helst avvakta deutredningar som pågår, herr utrikesminister. Dennaanalys kan tyckas ganska negativ, men det är väl bättre att vara negativ ochrealistisk än entusiastisk och orealistisk. Som framhöll iaugusti: "Om man har för högt ställda förväntningar och krav kan manriskera att engagemanget förvandlas till axelryckningar, hkgiltighet ochpassivitet. En sådan utveckling vore förödande för ett folkligt fredsarbete". Menäven om bilden verkar negativ kan den som konstaterar detta, på grund av dessabristande förutsättningar, avsky kärnvapenkrig lika mycket som de mestövertygade pacifister, och den som stöder en folklig fredsrörelse är därföricke medlöpare, utan kan ha skäl för verklig oro för attkärnvapenkapprustningen i ökar krigsrisken. Han riskerar dock attsammanblandas med fredskämpar av annat slag. Belysande är, herr talman, att närden stora tyska demonstrationen i ägde rum prisades denentusiastiskt av , och där återgavs allting - utom de appeller som riktadesmot den sovjetiska upprustningen. Dessa fick icke komma sovjetiska lyssnare ochobservatörer till del - de undanröjdes av ! På samma sätt ärfredsrörelserna i förbjudna. Det säger åtskilligt, herr talman! Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 6§ Anmäldes och bordlades 1981/82:27 om medel försärskilt förmånlig kreditgivning till u-land 7 § Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av proposition1981/82:8 om lag om vård av missbrukare i vissa fall, m. m. 1981/82:5 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder 8 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1981/82:34 av () tillutbildningsministern om åtgärder mot filmer med narkotikainslag: I visas f. n. en film,, som enligt en recensent"förmedlar budskapet att allt blir ball och skönt efter en pipa hascheller en sniff kokain och att idealet är att förvandla sin trädgård till enenda stor odling. Att bruk leder till missbruk och att världen då inte är likaball undviker de att nämna." har i ett öppet brevuttryckt sin oro. "Filmen är ett svek mot oss, den underminerar vår kampmot knarket", säger en representant för polisen. Enligt kan filmen inte dras in närtillstånd en gång givits. Filmen visas nu på centrala biografer , 15, 17,19 och 21 för ungdomar, . Detta inträffar när riksdagenenhälligt uttalat att narkotika inte får bli en del av vår kultur och närsocialdepartementet intensifierar sin aktion mot droger. Statens biografbyrås tillstånd att visa filmen är enligtmin mening ett slag i ansiktet på alla dem - regering, riksdag, kommuner ochenskilda organisationer - som arbetar för att komma till rätta mednarkotikabruket. Jag villdärför till statsrådet ställa följande frågor: vidtaga åtgärder för att avbryta visningen av filmen? Vad kan göras för att förhindra ett upprepande och förmåstatens biografbyrå att ta sitt samhällsansvar? 1981/82:35 av (vpk) till industriministernom åtgärder mot arbetslösheten i skogslänen: Efter beslutet om devalvering avden svenska kronan förväntas svensk skogsindustri få ett förbättrat konkurrenslägepå världsmarknaden. Den förväntade ökade försäljningen kan även antas gesvenska storföretag inom skogsindustrin ökade vinster. Då det visat sig att investeringarnamattats inom svensk industri, framför allt inom basindustrin och dit hörandeförädling, oberoende av uppgång eller nedgång i bolagens och koncernernasvinstutveckling, är styrningen av kapital till sysselsättningsskapandeindustriinvesteringar en politisk uppgift som pockar på snara åtgärder. Vpk har bidragit med konstruktivaförslag på detta område. Nämnas bör, i sammanhang med skogsindustrin, vpk:sförslag att bygga upp fonder för industriinvesteringar i eftersatta regioner avmedel ur de extravinster som kraftbolagen gör på de äldre vattenkraftverken. Skogsindustrins devalveringsvinster lämnar ju ett liknandevälkommet utrymme för nyinvesteringar, som framför allt skulle kunna skapaarbetstillfällen inom av nedläggningar hårt drabbade orter i skogslänen. Dådet är ett välkänt förhållande att obundet kapital, stora penningkapital,är i omlopp inom bl. a. spekulation och konsumtionskrediter via kontokort,synes politiska åtgärder för att säkra kapital för produktiva investeringarkrävas, inte minst mot bakgrund av den ökande arbetslösheten. Med hänvisning till det anförda vill jag tillindustrimistern ställa följande frågor: Är industriministern beredd attvidta åtgärder i syfte att devalveringsvinster, som företag inomskogsindustrin gör, används för nyinvesteringar inom orter som drabbats avökande arbetslöshet till följd av nedläggningar eller driftsinskränkningar isamband med skogsindustrins strukturomvandling? Vilka åtgärder är industriministerni övrigt beredd att vidta för att möta den nu kraftigt ökande arbetslösheten iskogslänen? 1981/82:36av (vpk) till arbetsmarknadsministern om statliga verksbeställningar utomlands: Enligt uppgift i massmedia harstatens vattenfallsverk lagt ut beställningar på transformatorer till Forsmark3 och 3 till det multinationella, amerikanskägda företagetWestinghouse. Härigenom gynnar staten ett företag, som tidigare utmärkt sig somnolltaxerare i samband med bygget av . upphandling gynnarinte svensk industri och sysselsättning och står i strid med de uttalandenregeringen gjorde i samband med devalveringen. Statliga verk måste rimligtvis omfattas av målet att köpasvenskt. Den statliga upphandlingen har även att se till, att kanbehålla egen, teknologiskt avancerad och konkurrenskraftig tillverkning. Mot denna bakgrund vill jag till arbetsmarknads- ochenergiministern ställa följande två frågor: Anserregeringen att det är i överensstämmelse med svenska sysselsätt- nings- och handelsbalanspolitiska målsättningar attstatliga verk lägger Nr 7 omfattandebeställningar hos utländska storbolag? Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att förhindraatt sådana upphandhngsfall upprepas? 1981/82:37 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om åtgärder mot arbetslösheten i : Arbetsmarknadsläget har allvarligtförsämrats i . Detta framgår bl. a. av länsarbetsnämndensredogörelse för arbetsmarknadsutsikterna . noterades den högsta arbetslöshetssiffranhittills. Närmare 11 000 var anmälda vid förmedlingarna i länet. Detta är 1300 fler än föregående månad och . Av dem som sökerarbetsförmedlingens tjänster är allt fler utan arbete, f. n. . beräknas arbetslösheten ökaytterligare. anför att den med de medel som är disponiblasaknar möjlighet att vidta nödvändiga åtgärder. Varselsituationen inger också stor oro. Fram till slutetav september har registrerats 120 varsel gällande 7 492 personer,som varslats om uppsägning eller permittering. har drygt 1 000arbetstillfällen försvunnit. Korttidspermitteringar i 35 företag har meddelatsför drygt 5 500 personer. Ungdomsarbetslösheten har förvärrats. Som exempel kannämnas att i noterades en ökning av arbetslösheten mednära 400 till f. n. 1 102 arbetslösa. Kvinnornas situation pä arbetsmarknaden har ocksåförsämrats. Deras andel av den totala arbetslösheten i länet utgör 52 %.Andelen yngre kvinnor utgör drygt en fjärdedel av totala antalet kvarståendearbetslösa. Arbetsmarknadssituationen är oroande. En klar försämringhar inträtt och prognoserna är ogynnsamma. Till bilden hör dessutom det hot motsysselsättningen som förekommer genom fusioner och strukturförändringar, bl. Det har länge funnits föreställningar om attarbetsmarknadsläget i skulle vara avsevärt bättre än i övrigadelar av landet. Detta torde också ha påverkat regeringens bedömning av frågorsom berör arbetsmarknaden i länet. Den nu aktuella översikten visar klart attÖstergötland inte befinner sig i något gynnsamt läge. Tvärtom, situationen ärmycket allvarlig. För att förhindra ytterligare drastisk ökning av arbetslöshetenkrävs snabba och omfattande åtgärder. Med hänvisningtill det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att mötaden allvarliga arbetslöshetssituationen i ? 1981/82:38av (vpk) till arbetsmarknadsministern om åtgärder motarbetslösheten i : överarbetsmarknadssituationen i gör länsarbetsnämnden följandekommentar: "Det råder en påtaglig obalans på länets arbetsmarknad. Påvarje kvarstående ledig plats gick 14,4 kvarstående sökandeutan arbete för omedelbar placering. Samma siffra var 5,0personer." Av de 5 732 utan arbete och för omedelbar placering var inämnda rapport 3 601 () kvinnor, och antalet ungdomar var 2 665(). De siffror som här redovisats är tillräckliga för att varoch en skall förstå att kraftåtgärder nu måste vidtas för att vända dennegativa arbetsmarknadssi-tuaitonen i . Detta är en tvingande nödvändighet också av denanledningen att ytterligare företagsnedläggningar och personalminskningarkommer att ske på olika platser i länet . Att läget är allvarligt i länet visar inte minst detfaktum att kommun - en tidigare stabil arbetsmarknad - nu har enarbetslöshetskö på 1100 personer. har minskatantalet anställda i Sandviksföretaget med ca 300 . En annan kommun i länet som inte haft någonstörre arbetslöshet är . Där brottas nu befintliga företag bl. a. inomträbranschen med betydande problem. Korttidsvecka har införts och avskedandenhar ägt rum. Jag villfråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärderavser regeringen vidtaga för att förhindra ytterligare arbetslöshet iGävleborgs län? Vilka initiativavser regeringen ta för att ge arbete åt de nu ca 6 000 arbetslösa i länet? 1981/82:39av Per (vpk) till industriministern om verkan från beredskaps- ochsysselsättningssynpunkt av vissa företagsöverlåtelser: har det förtsen debatt kring företagen . Supra bedriverammoniaktillverkning i och . bedrivertillverkning av fodermedel för jordbrukets behov. Den tilltänkta affären är ettpaket, där de två här nämnda företagen och fyra ägare är involverade. Bolidenförutsätts sälja och KemaNobel av Supras aktiestock, somSLR () säljer och får kvar. Omtransaktionerna med Supras aktier genomförs kommer det fortsättningsvis attägas av Norsk Hydro till och av det svenska SLR till . I paketet ingårdessutom att , som är helägt av Norsk Hydro, försäljs till SLR. Som här redan inledningsvis nämnts så har den tilltänktaaffären föranlett en debatt i pressen. Debatten har främst rört sig kring SLR:sförvärv av . Ett sådant övertagande skulle skapa enmonopolliknande situation på fodermedelsmarknaden i . En mycket hårdkritik har därför riktats av () mot genomförandetav NO hade satt ut , intill vilkenparterna hade att inkomma med yttranden i fråga om denna affär. Den tidenskulle löpa ut . Utan att avvakta den av NO utsatta tidenundertecknade parterna emellertid avtal om köp och försäljning av ForsEngström. Det skulle sedan ankomma på regeringen att besluta om skattebefrielsepå överlåtelsen. Enligt uppgifter i pressen skall regeringen ha beslutat attinte medge någon sådan skattebefrielse. NO har förklarat sig beredd att föraaffären inför och därmed markera sitt bestämda missnöje medaffären, även om domstolen inte har befogenhet att stoppa en genomförd affär.Kritik mot affären har emellertid framförts också från andra håll. har ca 450 anställda. Huvudkontoret ligger iEslöv, och anläggningar för fodertillverkning finns därutöver i , ,, , och . Den totala produktionen uppgår fill , varav ca i , som har den modernaste anläggningen.Om företaget övertas av SLR kommer säkerligen en hårdhänt strukturomvandlingatt ske. De två fodermedelsföretagen producerar nu på 21platser i landet. Får SLR ett monopol kommer fillverkningen på 1990-taletsannolikt att koncentreras till sex eller möjligen sju platser. Det kommer attbetyda minskade arbetstillfällen totalt sett i landet och längre transporterfrån producent till konsument. På flertalet platser betyder detta nedläggningoch avskedande av där anställd personal. Det är i detta läge förståeligt attpersonalens fackliga organisationer har ställt sig avvisande till den tänktaföretagsöverlåtelsen. Men härutöver har ett betydande antal lantbrukare settföretagsöverlåtelsen som negativ från sin synpunkt. Man befarar sämre serviceoch högre priser på fodermedlen. För att affären skall framstå som försvarligfrån samhällsekonomisk synpunkt måste storleksfördelarna mycket klart övervägade negativa verkningar som man kan befara. NO och de andra kritikerna har inteansett det och har därför gått emot att företagsöverlåtelsen kommer till stånd. Vad sedan gäller det andra aktuella företaget, , så kan också en utländsk aktiemajoritet i detta frånberedskapssynpunkt viktiga företag ifrågasättas. Det utländska bolaget ärvisserligen norskt, och har ett avtal om industrisamarbete med dettaland. Men tillhör NATO, under det att är alliansfritt. Dettaförhållande innebär rimligen att industrisamarbetet måste begränsas på sådantsätt att svenska beredskapsintressen inte träds för när. har ju, sedanår 1916, dens. k. utlänningsklausulen, som skall begränsa det utländskaaktieinnehavet i svenska bolag till . I detta fall är det fråga om ettutländskt intresse på . Det förutsätter tydligen dispens i detta fall. Frågan om aktiemajoriteten i Supra handlar inte bara omberedskap och juridik - den handlar dessutom om industripolitik ochsysselsättning i . Supras ammoniakfabrik i skulle halagts ned . Genom tillskott av statliga medel drivs nu denna fabrikvidare. Det är synnerligen angeläget att det skapas klarhet om dennafabriks framtid och att sysselsättningen bevaras i detta område, endera genomatt ammoniaktillverkningen kan drivas vidare eller genom att anläggningen tas i anspråk för forskning och utveckling inom energiområdet.Får företaget utländsk ledning minskar säkerligen möjligheterna att behålla sysselsättningeni fabriken vid . För att alls kunna godta en utländsk kontrollöver nu befintlig ammoniaktillverkning, med tillverkning av färdiga gödselmedeli , måste det säkerställas att tillverkning och lagring sker inomSverige i från beredskaps- och sysselsättningssynpunkt tillräcklig omfattning. Med stöd av det anförda hemställer jag om medgivande atttill industriministern få rikta följande frågor: Anser industriministern attövervägande skäl talar mot genomförandet av den affär som innebär attfodermedelsföretaget överlåts av Norsk Hydro till ()? Anser industriministern att det ärförsvarligt från beredskaps-, industri-och sysselsättningspolitisk synpunkt attett utländskt bolag tillåts få aktiemajoriteten i ? 1981/82:40av () till försvarsministern om förfarandet vid inskrivningenav värnpliktiga, m. m.: Den svenska värnpliktslagen innebäratt varje manlig svensk medborgare är värnpliktig fr. o. m. det år han fyller18 t. o. m. det år han fyller 47. Vid inskrivningsförrättningen företas enkroppslig-medicinsk, psykologisk och i förekommande fall psykiatriskundersökning. Lagen säger att "den som till följd av lyte,stadigvarande sjukdom, bestående kroppslig svaghet eller annan dylik orsak äroduglig till krigstjänst skall frikallas från värnpliktens ftillgörande"(SFS 1941:967). Enligt värnpliktsverkets tillämpningsföreskrifter fårfrikallelse ske endast på medicinska grunder. Samtliga inskrivningsskyldigaintervjuas av en psykolog. Fr. o. m. 1981 tillämpas en ny rutin (PPI), sominnebär att psykologen bedömer militär duglighet, konstaterar om psykisksjukdom föreligger och dennas eventuella inverkan på tjänstbarheten samt gerförslag på diagnos. Diagnosen godkänns och signeras av överläkaren. En gång iveckan överläggs med en psykiater - som var den som fastställdediagnosen. Detta nya förfarande reser frågan om vem som egentligen är ansvarigför diagnosen. Under framför allt har psykiatrins roll itillämpningen av värnpliktslagen debatterats. Debatten har gällt bl. användandet av det psykiatriska sjukdomsbegreppet uretiska, individuella och vetenskapliga synpunkter, relationerna mellan definitioner på militärtjänstbarhet/icke tjänstbarhet och definitioner på psykisk hälsa/sjukdom samt konsekvenserför den enskilde av frikallelse av psykiatriska skäl. I några publicerade forskningsrapporter har tvåforskare vid FOA - och - presenterat följanderesultat/ diskussionsuppslag: Majoritetenav de individer som frikallas erhåller psykiatriska sjukdoms- diagnoser enligt värnpliktsverkets inskrivningsstatistik.I många fall saknar denna officiella förklaring medicinsk täckning och äralltså en myt.