prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — hänvisar till de uttalanden som jag hargjort för en förstärkning av religionskunskapen i allmänhet och av inslagen medkristendom och av bibelkunskap i synnerhet. Det faktum att de väckte en sådanpositiv uppmärksamhet som nämnde, var för många säkert i viss månförvånande. Den brevskörd, de namnunderskrifter, telefonsamtal och instämmandenfrån vitt skilda håll som jag har fått kan vara värda att begrunda. Kanske hadealltför många alltför länge saknat ett klart uttalat stöd för enreligionskunskap, där också kristendomen kunde framställas som en livshållningvärd att erbjuda de unga . Att religionskunskapsämnet på mellanstadiet hade fått enbekymmersam ställning är ett faktum som inte tillräckligt haruppmärksammats på centralt håll. Alla som har varit i kontakt med skolan vet jualt en situation där ett ämne upplever ett slags kris och ifrågasätts inteuppkommer hastigt. Om åtgärder för att stärka religionsundervisningen iskolan Om åtgärder för att stärka religionsundervisningen iskolan utan attdet är fråga om en långsam process. Jag vill understryka att det inte hängersamman med att lärarna skulle hysa bristande ambition eller vilja atl göra sittbästa. Tvärtom finns det en stark önskan atl göra det bästa av också det ämnetute på fältet. Men i en situation därett ämne löper en påtaglig risk, säatt det faktiskt inte längre motsvarar läroplanens beskrivning, föreligger tvåmöjligheter. Det ena alternativet är alt välja att passivt åse avtagandet,avstå från att uppmärksamma problemet, underlåta alt ge impulser, förtigaproblemet och uppgivet konstatera att ämnet inte längre har någon framlid. Detfår då, helt enkelt, inget stöd från centralt håll. För min del menar jag attett sådant tillvägagångssätt innebär en underskattning av lärarkår.Framför allt tror jag alt det är en underskattning av vad människor har rättatl vänta sig av skolan. Det är inte minst en underskattning av det stöd som eninnehållsrik och meningsfull religionskunskap förhoppningsvis har i den svenskariksdagen. Det andra alternativet är alt notera problemet,diagnostisera det och föreslå åtgärder. Jag har nämnt några. Ett uttalat stöd från skolmyndigheter, från regeringen, fråndepartement, från skolöverstyrelse och från utbildningsenheter är mycketväsentliga led i en vitalisering och aktualisering av ämnet - och det menar jagär det allra viktigaste. Jag skulle också besvara fråga omreligionskunskapens innehåll och om betygen. Problemet med atl ämnet, elleråtminstone vissa värdefulla moment i det, löpt risk att försvinna har inte ettdugg med frågan om betyg atl göra. kan väl inte mena atl detblir lättare för lärarna att undervisa, om de får sätta betyg i ämnet? Det ärall förenkla problemet på ett sätt som inte gör ämnet någon tjänst. Är det inteså atl det som för står i centrum i delta fall är betygen, intereligionskunskapen? Betyg behövs, men det är andra skäl till det. Jag vill lill säga att om man går in fördel andra alternativ som jag nämnde, kan på bred front en ny ansats göras medfräscha, intressanta och tändande impulser på ett ämne som annars skulleframstå som grått:, trist, dammigt och förlegat. I stället skulle det framståsom fräscht, aktuellt och angeläget och som innehållande en kunskap som ärnödvändig för både en nutids- och en evighetsorientering i en tillvaro vilken,som också var inne på, erbjuder människor så få fasta punkter.Det blir ett redskap till människans möjlighet att lägga en egen kurs i entillvaro som förser oss med så mycket av det materiellt goda men som är såfattig när det gäller andlig vägledning. Det finns alltså många starka skäl föratt göra kraftfulla insatser när det gäller fortbildning och fördjupning ochdärmed också stimulera intresset. Jag vill återigen framhålla att tiden är ovidkommande -vad det är fråga om är vad man gör med resurserna. Den viktigaste uppgiften äratt ge tiden innehåll. Jag skall också ta några ytterligare exempel på vad som f.n. är på gång när det gäller fortbildning i religionskunskap.Forlbildningsavdelningen i har utarbetat två rapporter, "Religion iskolan" och "Barn tänker", som a.innehåller en sammanfattning av erfarenheter från olika forskningsprojekt ombarn och livsfrågor. Avsikten är alt rapporterna skall kunna användas tilllärarutbildning och fortbildning och ge personal i skola och barnomsorg enämnesieoretisk och metodisk fördjupning i dessa frågor.Fortbildningsavdelningen i räknar med att med hjälp avmedel från SÖ ge ut ett fortbildningsmaterial avseende läroplan 80 ochreligionskunskapen. Ett stadieövergripande och grundligare analyserandefortbildningsmaterial i religionskunskap planeras f. n. Det beräknas varafärdigt . Här ingår arbete med det som tog upp,nämligen de internationella forskningserfarenheterna. Vid högskolan i pågår f. n. en kurs i etik ochlivsåskådning, som vänder sig till förskollärare och fritidspedagoger. Jagräknar med atl fler högskolor kommer att utnyttja sin lokala beslutanderätttill all anordna enstaka kurser för lärare i livsåskådningsfrågor. Lunds stiftplanerar att anordna en sommarkurs i omreligionsundervisning, som riktar sig till lärare i . Allt detta är exempel som enligt min mening tyder på enkraftig ökning av intresset för religionsundervisning i skolan. Del finns allanledning att tro all detta till stor del beror på alt religionskunskapen harfått en starkare ställning i den nya läroplanen. Jag utgår också ifrån atlnyöversättningen av kommer att öka intresset ytterligare. Om åtgärder för att stärka religionsundervisningen iskolan 34EVERT (): Vad jag reagerar mot är atl iolika sammanhang försöker att i sämre bemärkelse partipolitisera frågan. Jagtycker att man skall försöka alt få så bred enighet som möjligt. Det kan ju,, tänkas att det kommer att bli en socialdemokratisk regering, ochdå hoppas jag atl den regeringen kan fullfölja detta arbete. Mycket av del som talat om har pågått ganskalänge, varför del inte rör sig om någonting nytt. När del gäller ett ämne avden här karaktären blir del naturligtvis skiftningar inom opinionen. Jag villgå tillbaka till början av 1960-lalel, då vi hade diskussionen om objektivitet,neutralitet och saklighet. Vid det tillfället tyckte jag att den kristnaopinionen gjorde fel. Man sade att vi inte får undervisa så och så. Demöjligheter som fanns tillvaratogs inte. Därför spred sig också en viss rädslabland lärarna. Vi kom över detta, och vi har haft en mer positiv trend. När jag har sagt detta är det också, herrtalman, viktigt att säga att vi lever i ett pluralistiskt samhälle - vi villinte ha en enbart muslimsk stat och inte heller en enbart stat, utan vivill att samhället skall vara till för alla. Det är klart, att tar man upplivsåskådning och etik i religionsämnet, mäste undervisningen också spegla delsamhälle som vi lever i. Jag är angelägen om - och jag förstår all även fruTilländer är del - alt livsåskådningsfrågorna lyfts fram, så att vi kan geeleverna en vägledning för deras framtid. Jag menar alt religionsämnet, liksomockså andra ämnen, skall hjälpa eleverna till en livsåskådning. Det är viktigtatt ha en livsåskådning med sig genom livet. Om åtgärder för att stärka religionsundervisningen iskolan Jag fick väl egentligen inte svar på de frågor som jagtill slut ställde. Naturligtvis ifrågasätter jag inte intresse.Själv har jag intresse, men jag utgår ifrån all andra, oavsett parti, kan hamindre intresse förde här frågorna. Del är emellertid viktigt att få veta varreligionsämnet kommer in i de lokala sammanhangen. Hur får vi det medprofessuren i religionspedagogik? Jag tycker att frågan om fortbildning nuåvilar kommunerna. Vad riksdag och regering kan göra på det här området är välegentligen, såvitt jag förstår, bara att sända ut impulser. 35 (); Nej, , det är inte vad lärarnagör eller tycker som låg bakom min fråga. Det gäller här elevernas egetintresse för ämnet, och det gäller atl uppmuntra och stödja ett sådantintresse. En sådan uppmuntran är vetskapen om alt man får bevis på sinakunskaper. Jag kan hålla med om myckel av det som EvertSvensson här har sagt. Han sade all det mesta som är på gång när det gällerreligionskunskapen faktiskt är nytt. De som sysslar med fortbildning kan vittnaom att det finns ett nytt och myckel stort intresse för religionskunskap. När det gäller fortbildningsanslaget, som upp, kan jag bara hänvisa till det riksdagsbeslut som har fattals i störstaenighet. När beskriver ämnet religionskunskap ochbehandlingen av det i skolan - och tar också upp detta iinterpellationen -vill jag säga att det i många fall är naturligt medintegration. Om man t. ex. läser om som arbetsmodell, är det naturligtatt man också läser om religionerna i delta område. Detsamma kan gälla svenskt1800-lal och väckelserörelserna-för att ta ett annat exempel. Men det ärsamtidigt viktigt att framhålla atl hela ämnets innehåll inte går alt behandlapå del sättet utan atl det då medför risker. i skallnaturligtvis inte integreras i geografi, ulan mångaväsentliga moment måste ha sin självständiga tid och behandling. Del är tankenbakom atl ämnet i läroplanen inte är helt integrerat. Det är också nödvändigtmed tanke på att det finns elever som inte deltar i undervisningen när detgäller de specifikt kristna områdena.Vi är skyldiga atl ta hänsyn till delta,eftersom de skall kunna befrias från religionskunskap i sådana fall, och jaghåller med om vad han sade om vårt pluralistiska samhälle. Manblir därför tveksam inför de ensidiga krav på integration som - eller är de inte så ensidiga? Vi måste nämligen observera riskerna meddetta. De finns också i kyrkor och samfund i praktiskt tagel hela i ettrikt urval -jag vill understryka det. Vill man förverkliga målsättningen atlskolan skall vara öppen för samhället och samhället skall kunna komma in iskolan, finns här en stot resurs för skolan atl utnyttja och för kyrkor ochsamfund att också ta till vara. Det är bara att önska att initiativen tas frånbåda håll, ju förr desto bättre, och att man från kyrkornas sida nalkas skolanmed känsla för uppgiftensspeciella karaktär - något som i allmänhet finns hos företrädare för kyrkorna. Del är också en väsentlig uppgift för skolan att vidgakunskaperna och toleransen gentemot invandrare i vårt land. Kunskap ochtolerans står i ett direkt och proportionellt förhållande till varandra. Ju merkunskap, desto mer förståelse, och omvänt; ju mer intolerans, desto större gradav fördomar, grundade på bristande kunskap. Frågan är om del finns något ämnepä schemat - var också inne på det - som så vidgar perspektivenför den enskilde eleven. Det griper ju långt ner i mänsklighetens forntid, ochdel rumsliga perspektivet omfattar hela världen. Det ställer människan inför deinnersta och yttersta frågorna. Del är därför viktigt att del är fråga om enorientering, som samlevnadsfrågor och sociala spörsmål, frågor omfred och rättvisa djupt påverkas av dessa perspektiv. Världen blir liksommänniskan mångdimensionell och förvandlas inte till en plattityd och människaninte bara till en tvådimensionell varelse i ett snävt socialt mönster, utan honfår rymd. Människan blir en gåta, inte ett slutgiltigt karllagt socialt fenomenrätt och slätt. Om åtgärder för att stärka religionsundervisningen iskolan 37EVERT (): säger många vackra ord här, ochdet kan vara bra att höra sådana från en skolminister, och det har naturligtvissin påverkan utåt-jag kan länka mig det. Men det är klart att del är viktigtatt man följer upp vad man säger och att det kommer alt hända någonting pådetta område framöver. Jag vill återigen understryka, herr talman, att det här ärfråga om en utveckling och att det finns ett starkare intresse förreligionskunskapen än tidigare - det är ju alldeles tydligt. Men jag vill taupp den partipolitiska frågan igen. Från det att man diskuterar olika sakereller olika moment i ett ämne och kan pä en och annan punkt ha litet olikaåsikter, något som tillhör en naturlig debatt i varje ämne, till alt dra partipolitisk skiljelinje, tycker jag är att gå alldeles för långt. Jagtycker alt skall ta tillbaka detta. För min del önskar jag att vitillsammans skall kunna föra denna utveckling framåt. Jag vill la upp ytterligare en sak som också : samverkan mellan skolan, kyrkorna och hemmen. Det är klart att det hårär fråga om en skillnad. Skolan skall ha en icke konfessionsbunden undervisningdär kristendom och andra religioner skall komma in på ett objektivt och sakligtsålt och engagera sig. Men kyrkorna kan ju ha en helt konfessions-bundenundervisning och skall så ha. Vi har inom haft tanken alltnan inom kyrkorna och inom samfunden skulle kunna ha en sådankonfessionsbunden undervisning. Hur den skall samordnas med skolan har jagingen bestämd mening om. Den kan naturligtvis inte ingå i skolans verksamhet,men den kan samordnas på ett eller annat sätt. lar upp frågan om samarbetet mellan och skolan i . Jag har naturligtvis ingenting emot , långt därifrån, men jag menar alt detta är en fråga som i särskilt höggrad är Nr 20 lämpad för ett ekumeniskt samarbete. Fredaeenden länsskolnåmnden i lännästa gång bör hon hälsa nämnden att det också finns andra samfund än . Vad jag har sagt, , är att jagär glad över det engagemang som visar i denna fråga. Jag hoppasatl denna uppfattning är representativ för det parti som . Vad beträffar pilotprojektet i är delmeningen all del skall användas som ett pilotprojekt. Arbetet är ett resultatav ett nyvaknat intresse. Det är självklart att man på många sätt kan bearbetadet och lämna synpunkter på det när man skall gå vidare. är inte riktigt nöjd med de åtgärder somvidtas, och egentligen är det på sätt och vis ett positivt tecken. Jag hoppasatl delta kommer att visa sig i ett fortsatt gemensamt samarbete. Jag kan - jagvill understryka det - med glädje konstatera att regeringen helhjärtat stårbakom del synsätt i fråga om religionskunskapen som jag försökt att redovisaoch som innebär alt man vill göra allt för alt religionskunskap skall återfåsin plats som ett levande och angeläget ämne både för möjligheten till en vidorientering och möjligheten till personlig fördjupning. Jag kan också framhålladet glädjande förhållandel att har en beredskap ochberedvillighet att göra en aktiv insats som initiativtagare och impulsgivarepå detta område, där marken är beredd och mottagligheten tycks vara stor. Delär faktiskt nödvändigt för att läroplanens möjligheter, som - del vill jagåterigen betona-är stora, verkligen skall bli utnyttjade och fyllda med ettreellt innehåll. var kanske litet ironisk över de vackraorden. Men jag tror faktiskt att det har en myckel stor betydelse, om deltaämne har stöd från centralt håll. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Meddelande om svar på interpellationerna 1981/82:36och 44 39 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Jag avsåg att lämna svar på en interpellation av statliga beställningar utomlands samt svar på en interpellation av Marie-AnnJohansson om jämställdheten på arbetsmarknaden. På grund av arbetsbelastningeni kammaren är min avsikt att besvara interpellation den4 december och interpellation . 6 §Svar på interpellationerna 1981/82:6,30,37,38,45,46,48,49,53, Nr 20 55, 56,57, 58, 62 och 65 samt fråga 1981/82:10 om åtgärder mot pgdagen den 40 Arbetsmarknadsministern : », j Om åtgärder mot Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta h t I" h t för altförbättra sysselsättningsläget i län i allmänhet och specielltför de anställda inom byggnadsämnesindustrin. har frågat mig hur regeringen serpå den växande arbetslösheten i och vilka orsakerna är lilldenna arbetslöshet samt vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för alt avskaffaarbetslösheten och säkra en meningsfull sysselsättning för landels invånare. har frågat mig vilka åtgärder regeringen ärberedd att vidta för att möta den allvarliga arbetslöshetssituationen iÖstergötland. har frågat mig vilka åtgärder regeringenavser att vidta för alt förhindra ytterligare arbetslöshet i ochvilka initiativ regeringen tänker ta för att ge arbete åt de nu ca 6 000arbetslösa i länet. har frågat mig om regeringen anser atthittills genomförda statliga åtgärder har haft tillräckligt positiva effekterpå sysselsättningen i och om regeringen avser att ta initiativtill nya typer av statliga åtgärder än de prövade för atl motverka denkraftigt ökande arbetslösheten i länet. har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser alt vidta för alt motverka arbetslösheten i de hårdastdrabbade länen, och han nämner som exempel situationen i . i har frågat mig vadregeringen tänker göra för alt minska arbetslösheten i och föratl stärka arbetsförmedlingarnas personella resurser. har frågat mig vilka konkreta åtgärderregeringen tänker vidta för att ersätta bortfallet av arbeten vid Forsmark ochvilka övriga åtgärder som skall vidtas för en region som Norduppland. Vidarehar han frågat mig vilken effekt nedskårningen inom den offentliga sektorn fårpå arbetsmarknaden och i samband därmed hur regeringen skall lösa ungdomsarbetslösheteni en kommun som , när verksamheten inom vårdsektorn skärs ned. har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta på kort resp. lång sikt för att möta den allvarligaarbetslöshetssituationen i . har frågat mig hur regeringenbedömer sambandet mellan arbetsmarknadslägel i och denstrukturomvandling som svensk industri f. n. genomgår. Vidare har han frågatvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förbättra arbetsmarknadslägeti . har frågat mig vilka åtgärder regeringentänker vidta för att förhindra att alla varsel om nedläggning av företag och friställning av 45 Om åtgärder mot arbetslösheten personali Smålandslänen träder i kraft och vilka åtgärder regeringen planerar för attminska arbetslösheten i . har frågat mig vilka åtgärder regeringenämnar vidta för att förhindra ökad arbetslöshet i och omregeringen avser att vidta några åtgärder så att såväl de arbetslösa som de iutbildning och beredskapsarbete i länet kan ges varaktig sysselsättning. Per har frågat mig om regeringen är beredd altvidta åtgärder för alt skapa ökad sysselsättning i län och Skaraborgslän samt om länsarbetsnämnderna i de båda länen kommer att få begärdresursförstärkning för alt lindra arbetslösheten. har frågat mig om vilka åtgärderregeringen avser att vidta med anledning av den snabbt växande arbetslösheten iVästernorrlands län och i . Jagbesvarar interpellationerna och frågan i ett sammanhang. Bakgrunden till dessa frågor år den i hela landet ökadearbetslösheten och det ökade antalet varsel. Situationen på arbetsmarknaden under den närmaste framlideninger oro. Det finns visserligen hopp om atl konjunkturen förbättras långsamtmot slutet av del här budgetåret om nuvarande tendens för orderingång lillexportindustrin står sig. Den väntade uppgången ger dock inte någon störreeffekt på arbetsmarknaden förrän . Förutom nedgången av konjunkturen har vi en rad merlångsiktiga problem. Det gäller strukturella obalanser inte minst inom deråvarubase-rade industrigrenarna, som svarar för en stor del avsysselsättningen inom många av frågeställarnas hemlän. Det gäller också vårhandel med utlandet och statens stora budgetunderskott. Det är mot den bakgrunden man skall se regeringensekonomiska politik. Vi måste i första hand vidta sådana åtgärder som bidrartill att rätta till de långsiktiga balansproblemen i ekonomin. Åtgärder somdevalveringen av kronan, momssänkningen, en lägre ränta och en stramfinanspolitik syftar lill atl bemästra dessa problem och tryggasysselsättningen på . För atl möta den allmänna försämringen avsysselsättningsläget och därmed också de problem som frågeställarnas hemlän hardrabbats av beslutade regeringen om förstärkta arbetsmarknadspolitiskainsatser. Då beslutades om ytterligare 1 500 milj. kr. förarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och tidigareläggning av offentligainvesteringar. Dessutom beslutade regeringen omytterligare 600 milj. kr. lill arbetsmarknadspolitiska åtgärder, varav 200milj. till tidigarelagda statliga investeringar. Det innebär att regeringentrots det ytterst ansträngda budgetläget har anvisat 6 600 milj.kr. för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, varav 3 200 milj. kr. 2 800 milj. kr. för arbetsmarknadsutbildning och 600 milj.kr. för tidigareläggning av byggen. har därigenom fått medel förberedskapsarbeten, som bör räcka för att sysselsätta 30 000-40 000 personer ivinter, vilket är fler än under föregående vinter. beräknas räcka för ca 50 000 elever , vilket är ca10 000 fler än . TiW delta kommer de generella åtgärder som regeringen lagtfram för atl stärka näringslivets konkurrenskraft, vilket bör åstadkomma en merbalanserad utveckling av ekonomin. som arbetslösheten har ökat har strukturellaförändringar medfört att många arbeten som var inkörsportar förungdomar lill arbetslivet har försvunnit. I regeringsproposition /80:145 omåtgärder för att främja ungdomars utbildning i gymnasieskolan ges skolan ökademöjligheter att ta ansvar för den yngsta åldersgruppen, 16- och 17-åringarna.Detta innebär bl. a. ett mer varierat utbud av utbildning i form av inbyggdutbildning, lärlingsutbildning och yrkesintroduktion. Även ungdomar drabbas av den minskadeefterfrågan på arbetstillfällen för nybörjare på arbetsmarknaden. En stor delav de arbetslösa 18-19-åringarna saknar yrkesutbildning eller har en utbildningsom inte efterfrågas på arbetsmarknaden. Fr. o. m. har därförtillträdet lill arbetsmarknadsutbildning vidgats för denna grupp. AMS möjlighet att ordna beredskapsarbeten för ungdomar iåldrarna hos stat och kommun har förlängts, liksom även en vissmöjlighet lill beredskapsarbete för 16-17-åringar som inte på något annat sättkan lösa sin sysselsättningsfråga. För att visa alt regeringen verkligen förutsett del svärasysselsättningsläget vill jag peka på den tilldelning avberedskapsmedel som gjorts i frågeställarnas hemlän. län harinnevarande budgetår fått 15,5 milj. kr. mer än föregående budgetår.Motsvarande siffror för de övriga aktuella länen är; ytterligare4,5 milj. kr., ytterligare 16 milj. kr., länytterligare 31,5 milj. kr.. ytterligare 29 milj. kr., Uppsalalän ytterligare 2,5 milj. kr.. ytterligare 15 milj. kr.,och ytterligare 28 milj. kr.. Smålandslänen har tillsammansfått ytterligare 20 milj. kr., ytterligare 44,5 milj. kr.,ytterligare 12,5 milj. kr., län ytterligare 15 milj. kr..ytterligare 41,5 milj. kr. samt ytterligare54 milj. kr. Totalt har för samtliga dessa län medelstilldelningen ökat från 1058,5 milj. kr. 1980/81 till 1 388 milj. kr. 1981/82. För landet som helhet harmedelstilldelningen ökat med 503,4 milj. kr. innevarande budgetår jämfört meddet föregående. För arbetsmarknadsutbildning har regeringen beräknatett totalt medelstillskott på ca 4 000 milj. kr., varav 2 800 milj. kr. utgöranslagsmedel och resterande del inflytande arbetsgivaravgifter. Dessa medelsvarar mot en utbildningsvolym om ca 130 000 kursdeltagare. Motsvarande siffrorförra året var 3 200 milj. kr. och 120 000 kursdeltagare. Slutligen vill jag erinra om att del ännu är för tidigt'alt utläsa de fulla effekterna av den ökade satsningen som regeringen har gjortför att förbättra läget på arbetsmarknaden och för att minska arbetslösheten.Detta gäller också de sysselsättningsstimulanser som beslutade om ivåras med anledning av regeringens sysselsältningspolitiska proposition. Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten tillfälligarekryleringsstimulansen som rekryteringsbidraget för långlidsar-betslösaungdomar är åtgärder som kommer atl få full effekt först senare underbudgetåret. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 41 (): Jag vill först för min del tacka för svaretpå interpellationen. Enligt statistik som offentliggörs uppgårarbetslösheten i landet till 133 000. Det är den högsta siffra som på mångadecennier har kunnat noteras . Ungdomsarbetslösheten ligger kvarvid 61 000, vilket också är ytterst bekymmersamt. Normalt skall den siffran gåner , men det har alltså inte skett. Den svaga produktionsutvecklingenhar - precis som socialdemokraterna har varnat för -medfört en kraftig försämring av arbetsmarknadsläget i landet.