prot · G50918 · 1981-12-31 00:00:00 — Därför har vi i vår motion föreslagit den enkla åtgärden atl en etikett skulle klistras fast på alla medicinförpackningar med uppmaningen alt ålerliinina överbliven medicin lill apoteken.Det år en myckel enkel åtgärd. ligen ården åtgiirden alltför enkel för alt utskottet skall kunna ta konkret Nr 18 ställning till ett sådant yrkande. Jag tyckerdock alt förslaget iir så värdefullt alt det måste gå vidare i något Jag far försöka andra ulviigar för atl få denna enkla åtgärd medetiketter på våra medicinförpackningar vidtagen. I övrigt har jag i Vissaläkemedels-mitt tidigare anförande sagt all jag eventuellt återkommer med en nymotion fråsor i det här ärendet. 60 INGA (vpk): Jag kan konstatera alt -jag hade i och för sig inte väntat något annat heller - har en viildigt stortilltro till läkemedelsföretagen. Jag talade om vpk:s förslalligandekrav. Det kravet är enförutsättning för alt man skall kunna öka kontrollen, få en ökad information,en förbiiilrad marknadsföring iii. Vi ser detta som en principfråga frånvpk:s sida. Vi tycker att del är fel all enskilda förelag, enskilda månniskor,skall kunna göra sig grova vinster på människors ohälsa, sjukdom och behov avvård. Det förhållandet att läkemedelsindustrin, liksom andra privataindustrier, drivs av jakten efter vinst leder till stora risker och nackdelarbåde för patienter och för samhället i stort. Det år den faran vi vill varnaför. Vi menar atl samhället måste få mer kontroll över tillverkning,information osv. Vi tycker inte att de åtgiirder som har vidtagits,och som redovisas i betänkandet, är tillräckliga. Del skall råda en fri och öppen konkurrens, såger AnitaBråkenhielm. Del år symtomatiskt för att man siiger så. Jag tyckeratl del år allvarligt att säga sa när det handlar om läkemedel. Jag tycker atlman måste ställa helt andra krav på företag når det handlar om bot mot sjukdom,människors hälsa och viilfärd. Jag hade nog tänkt mig något mer blygsamt ån altvi skall ha en fri och öppen konkurrens också når del gäller läkemedelsframställning.deras marknadsföring osv. Del behövs många olika preparat av läkemedel ochmånga olika förbrukningsartiklar inom sjukvården, säger . Jagär inte säker på det. Tvärtom tror jag all man kanske skulle få fram biittre ochokirligare preparat, om man hade en mindre flora av preparat och inte dessaolaliga. För alt kunna komma dithän krävs det faktiskt ett förstatligande avhela den hår industrin. Det år ett gammalt vpk-krav. Del var också ettsocialdemokratiskt förslag någonslans för långe sedan, som man nu har tappatbort. Redan förra gången vi debatterade delta ämne klagade jag på altsocialdeniokralerna inte var med i debatten. Jag klagar på del nu också. Jag yrkar ån en gång bifall lill vpk-motionen 639. 61 (): Vi har statligalåkemedelskJretag i landet. De arbetar f. n. på samma sålt som de privata. produkteri konkurrens och marknadsföra sina produkter på samma siitt. hardäremot ett statligt monopol pa inköp och försåljmng. utgör enmycket effektiv kontroll. Vi har dessutom en myckel väl utbyggd kontroll avkvalitet på läkemedel genom låkemedelskon-troll. Inga Lantzoch jag har olika syn på samhället. Del får vi acceptera. Jag tror fortfarandepå att konkurrens befrämjar effektivitet. gör det inte. Därvid får delbli. Jag skulle också vilja säga ett par ord till ytterligare föreskrifter på läkemedelsförpackningen. Detta hardiskuterats, men del flnns faktiskt ett praktiskt problem, nämligen frågan omhur mycket information som får plats och fortfarande kan vara läslig på enetikett och en läkemedelsförpackning. Vi har nya problem, t. ex. behovet avtvåspråkiga etiketter för våra invandrare. Del finns vissa uppgifter omförvaring m. m. som måste stå på etiketten. Där måste också slå substansensnamn. namn på patienten och ordination. kan det vara stora problematl få plats med informationen på låkemedelsförpackningen. Dessutom skulle jagvilja tillägga atl del skulle vara psykologiskt felaktigt att skriva påläkemedelsförpackningen: Lämna tillbaka det som blir över! Läkemedel skallnämligen ordineras i en sådan mängd att de skall användas till slut. Däremot måste det på något sätt talas om att läkemedel somåndå av någon anledning blir över skall återlämnas lill . Det menar jagbcir ske i apotekens allmänna informationsspridning till allmänheten. Del har ju också visat sig atl en myckel stor del av de icke användaläkemedlen verkligen återlämnas till apoteken. Denna information har alltsågått fram. Jag tror däremot inte - det gör inte heller utskottet - att detskulle vara en riktig väg atl belasta de ofta mycket småläkemedelsförpackningarna med ytterligare information på sjiilva etiketten. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 6, 9 och II Utskottets hemställan bifölls med 301 röster mot 16 förmotion 1980/81:639 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:9om åtgärder mot omskärelse av kvinnor 1981/82:1 om utredningen av fartygsolyckor Vad utskotten hemställt bifölls. 18 § Ändrade regler för behörighet som elinstallatör Föredrogs näringsutskottetsbetänkande /82:1 om ändrade regler för behörighet som elinstallatör. 62 (ni): och jag har i motion 1390hemställt om ändrade regler för behörighet som elinstallatör. Vi gör det medvetskap om vilka bekymmer dessa regler vållar både företag och yrkesutövare. Når man ute i del praktiska livet försöker tillämpa ochuppfylla myndigheters bestämmelser och krav. går man inte gärna på undantagen,ulan man försöker alt följa huvudreglerna. Av svensk författningssamling. SFS1975:967. samt statens industriverks författningssamling. SIND-FS 1976:2,framgår all huvudregeln torde vara att för tillverkning av anläggningsdelkrävs behörig installatör i tillverkningskedjan för godkännande av de produktersom skall användas i . I fråga om behörighelsgrad. allmän behörigheteller begriinsad behörighet år det då naturligt all endast allmän behörighetduger när del gäller seriösa företag med tillverkning av det mesta som kantänkas inom starkslrömsområdet. Begränsad behörighet ger en känsla av temporärkaraktär och medför också svårigheter vid byte av arbetsuppgifter. I fråga omkvaliflcering för yrkesman i och för behörighet som elektrisk installatör helst tillämpa någon av huvudreglerna. Undantagsreglerna år man tacksamför, men del har knappast kvaliletssiatus att permanenta aktiviteterna påundanlagsregler, som tillämpas av industriverket, tydligen enligt egna ickepublicerade regler. Del torde vara svårt. herr talman, att planera personalrekryteringbaserat på undantagsregler. SIND anför atl 16 högskoleingenjörer och208 gymnasieingenjörer har meddelats allmän behörighet. Jag vill kompletterastatistiken, herr talman, med att 91 nyanställda ingenjörer under detta år.ietlelförelag, hade ingen behörighet. I vår motion har vi föreslagit ett nytt huvudalternativför kvalificering för behörig installatör. Med förslaget avses alt utökainsikten om kraven på elektrisk installation i fråga om person-, brand-,explosions- och funktions-säkerhet samt hänsynstagande till elleverantör.Ingenjörer med perspektiv på sin egen utbildning har till mig sagt allutbildningen i säkerhetsfrågor vål kunde ha varit mera omfattande - därförförslaget i vår motion om studier av säkerhetsföreskrifter. Som alternativ tillden långa och i ulbildningshänse-ende oplanerade prakliktiden föreslåssystematiskt genomtänkta laboratio-ner. All genom lång praktiktid ha inövadfärdighet och produktivitet har principiellt inget med säkerhet att göra. Jagår övertygad om. all installatörer, kvalificerade enligt motionensförslag, skulle bli mera eftersökta än övriga kategorier. Del iir därförförståeligt atl reniissyttrandena från . Svenskaelektrikerförbundel och SIND;s samrådsgrupp är negativa. De känner måhända sillrevir hotat. Med nuvarande bestämmelser känner sig den kunnige ochansvarskännande ingenjören beskuren i sitt arbete genom behörighetsfrågan. Ändrade regler för behörighet som elinstallatör Ändrade regler för behörighet som elinstallatör honcminget s-iilt all avkigga bevis för sin kimplighet som behörig installatör. Viser niistan annonser från elverk och kraftverk, som sökerdriflsingenjörer med inslallatörsbehörighet. Dessa poster iir stiingda för allaingenjörer, som har gått den normala utbildningsvägen. Vi torde alla varaöverens om att del vore förspilld ingenjörskrafl, om dessa skulle spikakulokabel för all uppnå behiirighel. Verkstadsindustrin och kraftverkenår inte heller betjiinta av detta. Vi anser, och många med oss, att giillande beslåninielserär föråldrade i förhållande lill det utbildningssystem som vi har i samhället . Eftersom nian från SIND:s sida har utlovat vissa ändringari bestämmelserna för begränsad behörighet, vill vi avvakta och se hur dessaulkiller vid den praktiska tillämpningen, och jag avstår diirför från att yrkabifall till vår motion. 63BENGT .SJONELL (c): Niiringsulskottet har i sedvanlig ordningbehandlat denna motion. Vid behandlingen värdet ju naturligt atl utskottetfåste myckel stort avseende vid det uttalande, den analys och den slutsats somdel behöriga ämbetsverket kommit fram lill. Del behöriga åmbelsverket ärstatens industriverk. har behandlat motionen i ensamrådsgrupp som heter Tilkimpningsbesliimmelser lillelinstallatörsförordningen. I den gruppen ingår företrädare för statenselektriska inspektion, . samt berördaarbetsgivar- och arbetstagarorganisationer. De har enhälligt motsatt sig deiindringar som begärs i motionen. Det år med andra ord. herr talman, enutomordentligt tung remissinstans, fylld av sakkunskap, som ligger bakom deltaavstyrkande. Ett tungt vägande argument i delta sammanhang framförsockså av industriverket när man siiger att motionärernas förslag till ändringav behörighetsreglerna skulle innebiira atl högskoleingenjörer och gymnasieingenjörerskulle få allmän behörighet utan att ha någon som helst praktiskarbetslivserfarenhet från de arbeten som behörigheten omfattar. Det är ju så iarbetslivet alt rnan. framför allt når det gäller mer kompliceradearbetsuppgifter, förutsätter att vederbörande har andra kunskaper ån rentteoretiska bakom sig, alt han alltså har en del praktiska kunskaper. I deltasammanhang iir det enligt utskottets uppkittning mycket vanskligt att gebehörighet i den hår omfattningen lill människor som inte har någon praktiskarbelslivserfarenhel. framhåller oekså beträffanderekryteringssvårigheterna, som motioniirerna pekar på. alt man i storutsträckning kan undvika dem om gällande möjligheter att ansöka om s. k.begränsad behörighet utnyttjas. Verket slutar med alt tala om alt man övervägeratl göra ett tillägg till lillåmpningskungörelsen så atl den möjlighetenklarare framgår. Mot denna bakgrund och med dessa argument har utskottetenhälligt avstyrkt motionen. J;iij yrkar bifall lill utskottets hemställan. 64MARGARETA (): Nr 18 Del iir kiktiskt så inom tie flesta områden dår det krävs Jorsdaeen den behörigheteller legitinialion, alt man kan avkigga prov och på del siittet visa < sinakunskaper och få behörighet. Del år nkirkligl all man inte kan göra del De risker som man befarar år myckel viil kartlagda. Diirför huernationella går det atl genom kiborationer få fram hur en person behiirskar sin karteller uppgift. Jag ser del som en tröghet i tankegången, en alltför litenkreativitet hos samrådsgruppen, når den inte kan ta till vara de erfarenhetersom finns. All sedan Arbetsledareförbundel och Svenska elektrikerförbundelsiiger nej år förståeligt - deras monopol år direkt hotat. Men jag förslårmindre samrådsgruppen. som inte kan ta lill vara de erkirenheler som finns pådetta område. 65 (); Atl man i dessa i vissa stycken mycketvanskliga sammanhang skulle ge sig in på all bara ha laboralorieförsök sombakgrund når man skipper ut människor i praktiskt arbete verkar litet vål halsbrytande.Lika halsbrytande tycker jag det iir att beskylla den grupp i vilken ingårföretriidare för statens elektriska inspektion, etc. kir allsakna kreativitet. Jag tror atl år ensam om den uppfattningen. 66 (): Jag tror inte att jag är så ensam om denuppfattningen bland de nkinniskor som sysslar med sådana hår saker. Man kan ge begränsad behörighet till teknikerna, och delgör man. De får rätt att kontrollera de svårare, komplicerade delarna. Men denenklare delen låter man montörerna kontrollera. Del år hiir vi vill altteknikerna skall få ökade kunskaper så atl de får behörighet att kontrollerahela arbetet. All denna uppdelning finns år jag inte säker på all alla årmedvetna om. Överlåggningen var hiirmed avslutad. Utskottets henislålkin bifölls. 19 S Internationella karteller Föredrogs näringsutskottels betänkande 1981/82:2 om internationella karteller, m. m. 67CARL-HENRIK (vpk): hade jag eninlerpellationsdebatl hiir i kammaren med handelsministern, som då hetteBurenstam . Interpellationen behandlade just frågan om internationellakarteller och log som sinutgångspunkt det nya material som hade framlagts om den internationellaelektriska kartellen. Om man gör. som jag har gjort, en ny genomläsning av dendebatten, är det tre saker som framträder väldigt tydligt: Den dåligakunskap som finns hos regeringen och övriga myndigheter om omfattningen avsvenska företags medverkan i internationella karteller. Den dåligakunskap som finns om konsekvenserna för av svenska förelags dellagandei internationella karteller. Obenägenhetenhos regeringen atl vilja vidta några åtgärder, riktade mot de internationellakartellerna, för att begränsa och om möjligt helt avskaffa deras negativaverkningar och helst också kartellerna själva. Näringsulskollels betänkande nr 2. som vi nu skalldiskutera, är naturligtvis samvetsgrant gjort som vanligt. Men det präglas ändåav samma tre brister som fanns i dåvarande handelsministerns svar.Obenägenheten atl ingripa är ännu mera slående hos nåringsulskotlel ån denvart. o. m. hos den förre, moderate handelsministern. Jag undrar hur de partier som har dikterat det härutlåtandet, till vilka hör bl. a. socialdemokraterna, ochfolkpartiet, kan motivera denna negativa inställning till kampen mot deinternationella kartellerna. Typiskt för utskottets inställning år vad man skriver påett ställe i betänkandet: "Enligt utskottets uppfattning år det intemeningsfullt att genom ensidiga svenska lagstiftningsåtgärder söka begränsa denegativa effekter som kan uppstå genom internationella kartellersverksamhet." Vad menar egentligen utskottet? Varför år del intemeningsfullt atl söka begränsa de negativa effekter som uppstår genominternationella karteller? Jag väntar på en förklaring från utskottetstalesman. Vi har från vår sida. om det är detta som är utskottetsmening, naturligtvis ingenting emot alt man arbetar för internationellaöverenskommelser, något som också tas upp i vpk-motionen i fråga. Men del kanju inte på något sätt stå i motsättning till nationella åtgårder, som de olikastaterna vidtar. Jag kan som ett exempel nämna atl rätt har delantagits en ny lagstiftning i just om internationella karteller.Denna lagstiftning gäller oberoende av om kartellerna har verkningar inomVästtyskland eller inte. Den gäller alltså också i de fall när man inte kanbevisa verkningar på den inhemska marknaden. Bakgrunden till vpk-molionen. som år en av de tre motionersom det här utskottsbetånkandet behandlar, år det nya material som har tagitsfram av del amerikanska representanthusels kommitté för mellanstallig ochutrikes handel om den internationella elkartellen och som kom för något årsedan. Del kan vara lämpligt atl repelera något av det material som finns idenna utredning. förklarades den olaglig i ,och de amerikanska medlemmarna tvingades gå ur kartellen. och sannoliktäven bestod karlellen av 55 medlemsföretag. Det finns tio olikaunderavdelnincar för t. ex. ånsturbiner. ångturbindrivna generatorer, vat- tenturbindrivna generatorer, kondensatorer,transformatorer, gasturbiner osv. Det svenska storföretaget uppges ha blivit medlem ilEA omkring , när de tyska storföretagen inom elbranschendominerade kartellen. var ASEA medlem i sex av de tio varusektionerna.ASEA:s dotterföretag var registrerat som medlem i tre av de fyraövriga sektorerna och Bofors-NOHAB och KaMeWa i den sista. BådeWallenberg-gruppen och Johnsongruppen, som tillhör de största finansgrupperna iSverige, deltar alltså i den hår internationella kartellen. Vad gör kartellen i fråga? Liksom alla andra kartellerförsöker lE A bereda sina medlemmar så goda villkor, dvs. så höga vinster, sommöjligt. Allmänt talat kan man säga att lEA ställer sig följande uppgifter: Atl reglera ochfördela marknaden för tung elektrisk utrustning. Att centraltdirigera anbudsgivning. som icke erhåller order. Marknadsandelarna för de olikamedlemsföretagen är i flera sektioner mycketexakt fastställda vid 100-dels procent. Som exempel kan anföras sektionen förvattenturbindrivna generatorer, där svenska ASEA tilldelats . När delgäller utrustning för valsverk har ASEA , osv. Karlellen år enligt sina egna dokument giltig för"alla länder i världen". Men de dellagande bolagens hemländerbetraktas som exklusiva marknader för de inhemska företagen. enligt deuppgifter som brukar tas fram. Det flnns också för de olika företagentraditionella inflytandesfärer. Den gemensamma marknaden, som delats uppenligt noggrant angivna marknadsandelar, består huvudsakligen av länderna itredje världen. Det år där överpriser tas ut, som uppskattas til! 15 ä påpriset enligt en blygsam och i ordets egentliga mening moderat beräkning. Det år ulltsä framför allt länderna i tredje världen somdrabbas av den internationella kartellen, och det är på denna punkt -verkningarna i tredje världen av internationella karteller - som det allra mestgraverande materialet finns. Alla partier i brukar ju betona sin viljaatl stödja utvecklingen i tredje våriden och utjämna klyftorna mellan de rikaoch de fattiga folken. Men kan vi bli trodda, om vi tillåter svenskaföretag atl som medlemmar i exempelvis den internationella elektriska karlellenutplundra folken i tredje världen pä del sätt som påvisas i den amerikanskarapporten? Krävs inte åtgärder för alt göra slut på denna utplundring? Det ärden fråga vi framför allt ställer. har det gjorts en särskild utredning av statens pris-och kartellnämnd, vilken också flnns refererad i utskotlsbetänkandet. Dennautredning ger inget sårskilt nytt utöver den amerikanska utredningen. Men vadsom nu presenteras i redogörelserna på olika håll är något motsägande. Man hari SPK:s utredning funnit att fr. o. m. "undantagits från del geografiska oniråde inom vilket för sektion WVattenlurbiner gällande regler äger tillämpning". har del alllid sagts att medlemsföretagenshemmamarknader hela 7 Rik..dagcns protokoll I9.SI/,S2:I7~I9 tiden skulle ha varit undantagna. Så har tydligen intevarit killet. eftersom den hår regeln sågs ha upphört alt gälla den 1 juli1975. Men varför har man då inte ingripit hårdare mot en kartell som tydligenhar gällt också den svenska marknaden i fråga om en så viktig och dyrbarprodukt som vattenturbiner? Man får del intrycket når man låser SPK:s utredning atlden iiilernalionella elektriska kartellen inte längre år något problem förSverige. Men SPK har bara undersökt de konkurrensbegrånsande verkningarna påden svenska marknaden. Man påpekar uttryckligen alt nian inte har undersöktandra delar av dess verksamhet. I utredningen såger man så hår: "SPK:sutredning har således inte avsett att belysa om och i vilken omfattning desvenska företagen inom ramen för lEA deltagit i konkurrensbegrånsande samverkanvid försäljning av elektrisk ullrustning till exportmarknader." Allt det övriga som avslöjats om lEA finns alltså kvar.Låt mig ge några exempel. De fyra svenska företagen, som obestridligen iirmedlemmar i lEA och som också efter många års blånekande medger att de är det,har bundit sig för exempelvis följande regler: , samt ABBofors-NOHAB är medlemmar av sektioner inom lEA, som har antagit regler förkollektivt fastställande av anbudspriser. Del är alltså fråga om en renanbudskarlell. Samma fyra företag är medlemmar av sektioner som harregler om kvol-eller fördelningssystem, vilket alltså innebår all man i förvågfördelar orderna på de dellagande företagen. Sainnia fyra företag är medlemmari sektioner som har bestämmelser om kompensationsbelalningar till förlorandeföretag, dvs. de svenska företagen är med och betalar till sådana företag av deövriga 55 som inte får affärerna i fråga. 1 gengäld skall de också fåkompensation av andra förelag som lyckas sno hem en afkir. Bofors-NOHAB och är medlemmar isektioner som har medgivit och antagit instruktioner för hur sekreteraren skallförfara för att samla medlemmarna innan dessa avger anbud. Sekreteraren samlaralltså berörda medlemmar innan han fastsliiller vilka som skall ha ett visstanbud och hur myckel man skall ha. ASEA är slutligen medlem i sektioner som harpoolarrangemang, som del heter. Syftet är att bestraffa företag som lämnar förlåga anbud. Ett förelag som gör det får bota lill något av de fem bankkontonsom lEA har i en stor bank i . Detta är alltså vad som fortfarande kvarstår och som varoch en kan liisa i den utredning om lEA som statens pris- och kartellnämnd harfärdigställt. Vilka verkningar har allt detta? Ja, det haråterverkningar dels på , dels och framför allt på länderna i tredjevärlden. Verkningarna på har naturligtvis inte upphört bara därför allreglerna för valtentur-biner sektion W har upphört atl gälla den svenskamarknaden . Om svenska förelag år medlemmar i en sådan hiir storkartell, som arbetar på del sålt som jag har gett exempel på. år delsjälvklart atl deras fastställande av pris och fastställande av vilka förelagsom får ta olika order ute i världen osv, har direkt inverkan på förhållandenai . Del iir helt obestridligt och kan av ingen förnekas. Del finns uppgifter i skriflviixlingen mellan Vattenkilloch SPK rörande priser och anbudsförhållanden på vattenlurbiner under desenaste fem åren. I vpk-motionen omniininer vi delta material. Denna kartell har vidare ett myckel negativt inflytande påden ekonomiska utvecklingen i kinderna i tredje viirlden. som genom kartellensverksamheter tvingas betala höga överpriser på tungt elektriskt material. Idenna utplundring av tredje viirlden deltar de fyra svenska förelagen. Såsom framhållits i niiriiigsutskollels betiinkande harFörenta nationerna för ungefår antagit en kod om principer ochregler kir kontroll av konkurrensbegränsningar. Del år naturligtvis bra. Men ensådan kod får ju inte stanna på papperet. Vad omfattar denna kod? Jag citerarur en föredragningspromemoria inom näringsutskotlet som sanimanfallar kodensinnehåll: "Koden har formen av rekommendationer av vissaprinciper och regler för kontroll av konkurrensbegrånsande åtgårder med negativinverkan på internationell handel, särskilt utvecklingsländernas. 1 kodenräknas olika typer av konkurrensbegränsningar upp som förelag bör avstå frånalt tilkimpa, t. ex. prisöverenskommelser vid export och import,anbudskar-leller. marknadsuppdelning och olika former av missbruk avdominerande ställning. Koden omkittar alla typer av företag inklusivestatsägda. Vissa undantag görs dock för relationer mellan företag som är undergemensam kontroll. Koden vänder sig även till stater. Reglerna för dessainnebiir bl. a. alt stater bör anta och tilkimpa lagstiftning motkonkurrensbegriinsande åtgårder och atl stater vid sin kontroll av sådanaåtgiirder bör ge alla företag en lika behandling." Måste inte delta, som ju ulgiir ett högtidligt löfte frånde kinder som har varit med och antagit den hår koden, förplikta tillhandlingar? Måste inte vad som slår i denna FN-kod följas upp av vårt land iform av intern lagstiftning? Självfallet har det varit meningen når man överhuvud laget har antagit denna kod inom . Annars skulle den juvara meningskis. Jag vill sammanfalla vad jag nu har sagt: Delär fortkirande så. all del material som finns i vårt land. hos myndigheter ochpå annat håll. om inlernationelki karteller och svenska företags dellag:iiide idem. år mycket bristfälligt. Det iir vidare så.