prot · G509101 · 1981-12-31 00:00:00 — Men det har, som sade, inte hänt någonting under deår då denna fråga har diskuterats och löften givits. Det enklaste som SiriHäggmark kan göra för att se till att medel verkligen ställs tillförfogandeär att stödja den socialdemokratiska reservationen, där det anvisas medel förbyggande av bron till . Anf.48 () repUk: menade att ingen av de socialdemokratiska motionerna harväckts för att någon skulle sättas på prov. Ja, , kanske är detså. Men när man läser om alla de projekt beträffande vägtrummor, vägstationer,skogsvägar och broar som föreslås är det inte utan att man får en känsla av attdet faktiskt ändå kan vara så att socialdemokraterna gärna vill framstå som desom räddar både vägar och broar i vårt land. Det må vara mig förlåtet, men jagtror att det kan Ugga något i det - vi står ju också inför ett valår. Jag utgår från att jag utan att behöva rösta förden socialdemokratiska reservationen beträffande denna bro - jag gjorde detinte heller -kommer att få se projektet avseende bron mellan Bockholmenoch bli genomfört. 49 ()replik: Det sysselsättningspolitiska läget är utomordentligt allvarligt.Bortemot 150 000 människor i vårt land saknar f. n. arbete. Vi har en regeringsom icke använder de arbetsmarknadspolitiska åtgärder vilka står till buds ochsom icke utnyttjar finansfullmakten för att ta itu med angelägna vägbyggnads-och brobyggnadsprojekt. Vi inom socialdemokratin, som anser att man med allatill buds stående medel skall angripa sysselsättningsproblemen, anvisar förSveriges riksdag en lång rad objekt som faller underkommunikationsdepartementets huvudtitel och som gäller vägområdet. Vi menar kan ta ställning fill dem, eftersom de ligger inom ramen för de planer somhar utarbetats av . Jagvill också säga att vi , som inte var ett valår, frånsocialdemokratisk sida lade fram förslag fill byggande av de angelägna broar Det är fråga om önskemål som hyses inte bara av socialdemokraterutan inte minst också av . Ett byggande av de föreslagna broarnainnebär en verklig inbesparing på driftsanslag. Anf.50 () replik: Just med tanke på sysselsättningen och för att vi över huvud tagetskall k\inna finansiera dessa olika projekt tror jag faktiskt att ettleasingförfarande kan bli mycket bra. Den av företagnautredningen visar också att det lönar sig med ett leasingförfarande.Man använder driftkostnaderna som en garanti för ett brobygge. Detär givet att det inte var valår , och den här frågan har varit aktuelltidigare. Men man får, , starta . hörde att jag talade om hjärtefrågor. Det kan vara mycket frestandeatt rösta på en socialdemokratisk reservation för att klara hem en sådan härviktig sak. Men om man är borgerlig riksdagsman, får man ändå försöka hålla denborgerliga Unjen. Man har ett ansvar för det. 51 (): Jag vill beröra några frågor i anslutning till motion 1420 av OlleÖstrand m. fl., som tar upp oUka vägprojekt inom . Islutet av februari fanns i 6 935 arbetslösa. Dessutom var 5 282personer föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 12 217 personer stodalltså utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det var nästan litet cyniskt, närRune Torivald i sitt inlägg redogjorde för att trafikintensiteten på våra vägarhar minskat . Man frågar sig: Går trafikintensiteten neddärför att arbetslösheten ökar och människorna tvingas sitta hemma? Att 12 217personer i ett län inte åker till sin arbetsplats påverkar faktiskttrafikintensiteten. Men om detta är till nytta för landet torde vara mycketosäkert. Inteminst nedgången i byggandet är ett stort bekymmer i . Somframhålls i motionen har byggandevolymen i stort sett halverats från början av1970-talet fram till . Och en ytterligare halvering kan komma att bliföljden av beslut med anledning av besparingspropositionens förslagom inriktningen på medelstilldelningen till vägbyggande fram till mitten av1980-talet, Detta är naturligtvis synnerligen allvarligt. Väg-och brobyggande skapar meningsfullt arbete. Ett byggande av vägar och broarskulle bidra till att expanderade sig ur krisen. Ett sådant byggandelämf)ar sig väl i områden där arbetsmarknadsläget är besvärligt. Det ger bl. a.god sysselsättning åt en rad lokala företag, såsom åkerier, maskinfirmor ochsmåindustriföretag. Det påverkar inte heller landets importkostnader, GunnarOskarson redogjorde i sitt inlägg för hur ekonomiskt fördelaktigt det är attsatsa på vägbyggande. Han framhöll de små nettokostnaderna och de lågadriftkostnaderna. På den borgerliga sidan är man tydligen medveten omatt det samhällsekonomiskt är fördelaktigt att satsa på detta område, men manvill inte riktigt följa upp det i konsekvent handlande, Imotion 1420 räknas det upp konkreta väg- och broprojekt i som istort sett är färdigprojekterade. Den sammantagna investeringsvolymen uppgårtill ca 174 milj, kr., varav 84,5 milj. kr. Deväg- och broprojekt som föreslås är uppdelade på tre grupper, nämligen broarsom kan ersätta färjor, objekt som kan sänka transportkostnaderna förskogsindustrin och objekt som kan sänka transportkostnaderna för övrigindustri. Avde objekt som finns upptagna vill jag särskilt nämna byggandet av en bro vidSundet-Hasselön. har ju vid behandlingen av besparings-proposifioneni trafikutskottet redan beslutat att den färja som finns skall ersättas aven bro. Riksdagsman i har motionerat iriksdagen om byggandet av en bro just i vid Sundet. ilänet har haft denna fråga i sina valprogram. När därför förslaget om att drain färjan och inte ersätta den med någon bro kom, var det naturUgt attåtminstone en av centerledamöterna, nämUgen ersättare, gick emotförslaget. följde förslaget från socialdemokratisk sida om att byggadenna bro. anvisade emeUertid inga särskilda medel utan förutsatteatt det skulle beaktas inom ram. I motionen föreslås nu att 9 milj.kr. anvisas för just denna speciella investering. har i sina kalkylervisat att en bro skulle ha god lönsamhet på mycket kort sikt genom minskadedriftkostnader och därmed en kort avskrivningstid. I nuvarande ekonomiska lägeoch med läget på arbetsmarknaden, som jag inledningsvis berörde, är det mycketsvårt att förstå vari det framsynta skulle ligga att inte satsa på detta. Gävleborgslän är ett utpräglat skogslän. Bristen på skogsråvara är ett stort problem förmassa- och skogsindustrin. Att sänka transportkostnaderna för skogsindustringenom att förbättra vägarna i skogsområdena måste ju vara en viktig åtgärd föratt förbättra vår konkurrenskraft och därmed möjligheterna till ökad export.De objekt som har föreslagits berör hela länet, men främst ,eftersom det är ett utpräglat skogslandskap och har mycket kraftigarbetslöshet. Närdet gäller transportkostnaderna för övrig industri är det inte oväsentUgt attockså kunna nedbringa dem. Ju bättre transportmöjUgheter, desto mer likvärdigaförhållanden för industrierna i olika delar av landet. Enmycket stor del av den tunga trafiken går över Gysingebroarna, som har visatsig vara i så dåligt skick att nu måste göra kontinuerliga kontrollerav hållfastheten. Det kan mycket bli nödvändigt att helt avstänga dennatrafikled. Att inte ta itu med erforderlig upprustning av vägar och broarinnebär bara ett framskjutande av utgifterna och långt ifrån några besparingar.Att låta människor gå arbetslösa utan att utnyttja deras arbetsförmåga är bådemänskligt och ekonomiskt förödande. Deborgerliga partierna måste lyfta blicken från siffertabellerna och inse attallt förnuft talar för att det gagnar vårt näringsliv och vår konkurrenskraftatt nu använda arbetskraften till förnuftiga satsningar. bordedärför en riksdagsmajoritet kunna ställa sig bakom de föreslagnainvesteringarna. Detser dock inte ut som om det sunda förnuftet skulle komma att segra i dennaomröstning. Den borgerliga majoriteten understryker angelägenheten av en ökadmedelstilldelning, men längre än till ord törs man inte gå. Det är därförnästan litet pinsamt att höra de enstaka borgerliga ledamöterna i debatten talaför en bro här eller en väg där, om särskilda yttranden och varma tankar. Menman vill inte ge en krona, utan då vill man hålla på en besparing, som ökararbetslösheten, minskar konkurrenskraften, framskjuter de kostnader som viändå måste ta. Därmed utnyttjar man dåligt de ekonomiska tillgångar som vårtland har i trafikapparaten. Jagkommer att ansluta mig till den socialdemokratiska reservationen 4. Jag trorinte att de borgerliga ledamöterna från vårt län kommer att ha någon avvikandemening . De kommer hellre att slå vakt om regeringsstäUningen och attinte misskreditera det förslag som regeringen har lagt fram än att hjälpa demänniskor som är arbetslösa i länet. De avstår från att förbättra vår industriskonkurrenskraft och från att förbättra de vägar och broar som vi har behov avatt få upprustade. 52 (): Det är väl risk för att mitt anförande ytterUgare ökar Ing-MarieHanssons pina. Jagskulle gärna vilja säga några ord med anledning av vad som hände här för 10-15år sedan, då vi diskuterade bevarandet av . Många här i kammarenminns det, och andra har hört talas om det. Vi kom fram till ett beslut om attvi skulle bevara älven, och uttalade att för de områden som berördesav älven skulle vissa andra åtgärder i stäUet vidtas. Man skulle kompensera demsom hade kunnat få vissa kortsiktiga fördelar av en utbyggnad. När vi nu har14-15 års perspektiv på beslutet, kan vi när det gäller dessa planer konstateraatt det har varit "segt", det har tagit tid, och det som har gjortshar inte varit rättvist. Detär framför allt detta jag har tagit upp i min motion 1862. Jag påpekar att isynnerhet kommun - som ligger där går ut i -egentligen inte har fått någonting av de särskilda medel som skulle fördelasoch användas för åtgärder i de berörda bygderna. Jag har skrivit motionen inteså mycket med tanke på att få den behandlad av trafikutskottet - även om jagkunde förstå att den skulle hamna där - utan mera för att pieka på attriksdagen vid behandlingen av budgetärendena bör observera att detta är en saksom är oerhört angelägen och att det här vägbygget borde ha hänförts till desärskilda åtgärderna i Vindelådalen. En av rubrikerna i motionen lyder;Särskild prövning av väg 628 med hänsyn till Vindelälvsbeslutet. Jag menar attde medel som har utgått till vissa åtgärder i just den här borde hakommit också denna väg till del. Jaghåller helt med om vad som skrivspå s. 17 i trafikutskottets betänkande nr 16om hur de här frågorna behandlas, och jag vet att det är riktigt i princip. Detsom sägs där om planer och prioriteringar är naturligtvis korrekt återgivet,men faktum är att just när det gäller väg 628 har ingenting skett, ochingenfing tycks kunna ske. Det är en hopplös situation för människorna som bordär. Det rör sig om en sträcka på ett par mil i den nedre delen av ,som bebos av väldigt många människor. Många har också byggthus där med tanke på att det skulle bli en väg, och många av dem som ärberoende av vägen arbetar i eller . Den här vägen är under allkritik, men vid prioriteringen är det alltid de stora vägarna eller de områdendär folkkoncentrationerna finns som får utdelning. Man har alltså ingen utsikttill annat än att fortsätta att köra i lervällingen. Det var mot den här bakgrunden jag skrev min motion, ochjag finner alltså i betänkandet att utskottet avstyrker den. Jag kan givetvisförstå det, men jag skulle vilja få upp frågan om den här vägen i ett annatsammanhang, på ett annat utskotts bord, med hänsyn till vad fidigarehar sagt om detta. Jag finner det emellertid inte meningsfullt att yrka bifallfill motionen, utan jag vill bara föra fram mina funderingar över om verkligeninte detta vägbygge är någonting som måste verkställas och om män intemåste vidta åtgärder med särskilda medel från andra områden, t. ex. AMS-sidan,Detta är naturligtvis något som jag vill ha sagt till dem i mitt eget län somarbetar med frågan, men det kan också vara en tankeställare för dem här iriksdagen som är ansvariga för förverkligandet av det som uttalade1968 om särskilda medel till Vindelådalen. Jag har inget yrkande. 53BIRGER ROSQVIST (s): Som redan framgått av debatten harväganslagen minskat kraftigt i reellt innehåll. De harhalverats på en femårsperiod, och det är synnerligen allvarligt. De vägbyggnadsprojekt, som finns i långsiktigainvesteringsplaner, motiveras starkt av trafikens krav. Det kan gällainvesteringar för att sänka transportkostnaderna för industrin, broar som kanersätta färjor, trafiksäkerhetsarbeten m, m. Genomförandet av dessa objektinnebär ett betydande tillskott till sysselsättningen, och det påverkar inteheUer våra importkostnader. Vägbyggandet skapar meningsfulla arbeten. a, god sysselsättning åt en rad lokala företag, såsom åkerier, maskinfirmoroch småindustri. Inom ramen för de utökade väganslag som socialdemokraternavill anvisa finns ett krav i en mofion från samtiiga socialdemokratiskariksdagsledamöter i län om ett snart genomförande av bl, a. ettangeläget vägbygge. Det gäller den planerade förbifarten vid på iHögsby kommun och fortsättningen av vägen Berga-Bockara, Det är objekt som kanmedverka till ökad trafiksäkerhet, sänkta transportkostnader, bättre framkomlighetoch bättre trafikmiljö, speciellt för dem som bor i . Det finns ett flertal andra vägobjekt i länet, som vipekar på i vår motion och som på många sätt skulle ge positiva effekter. Med denedskärningar i vägbyggandet som regeringens förslag innebär skulledet komma att ta innan ytterligare vägförbättringar kommer till stånd. Somexempel kan jag nämna att i län var ett enda vägbygge igång. Det gjordes i regi, men betalades av OKG, dvs. av dem som ägerkärnkraftverket och som bygger reaktor 3 i . Nufår vi i den kommande voteringen se hur det kommer att bli i fortsättningenäven i län. Vihar tidigare i flera sammanhang krävt medel för ett brobygge i länet. Det gäUdedå bron vid Bjursundsström i . Vi fick två gånger konstateraatt vi inte kunde få hjälp med det projektet här i av våra borgerligakolleger i länet. Men den press vi utövade med våra förslag gjorde fill slutatt brobygget kom i gång, även om det tyvärr blev försenat. Vägbyggetvid behöver komma i gång . Jag vill säga till er: Var inte med ochfördröj detta projekt; var i stället med och verkställ. Det är bättre. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga socialdemokratiskareservafioner i trafikutskottets betänkande nr 16. Den fråga jag berört tas uppi reservation 4 under punkt 6 a. Idetta anförande instämde (). Anf.54 S/(): Det är nu tredje året som vi behandlar frågan om ett brobygge överBrosundet i . Det har i tidigare debatter samt i densocialdemokratiska motionen från /82:1414 redogjorts föratt inget brobygge f. n. kan vara mer ekonomiskt än detta. Eftersom samma argument är gällande , skalljag avstå från att återupprepa dem. Men jag kan inte underlåta att i dettakorta inlägg på det allvarligaste beklaga att den borgerliga majoriteten itrafikutskottet så kallsinnigt har a-wisat vår motion. Men jag hoppas att deborgerhga ledamöterna från i den kommande omröstningen visar ettbättre omdöme och ställer upp för vårt län och röstar på den socialdemokratiskareservationen nr 4 punkt 6 e. Jag yrkar bifall till denna reservation. 55 (): I det betänkande som vi nu behandlar tas upp förslag till enskildaprojekt som framförts i en rad motioner och som anses behöva prioriteras. Riksväg27 genom är ett sådant projekt, och om det inte görs någonting kém viganska snart få mycket stora trafiksäkerhetsproblem här. Alltrafik i öst-västlig riktning genom passerar genom centrum, och därfinns en gammal, snart nedsliten viadukt, som byggdes . Undersökningarsom har gjorts, inte minst , har visat att det finns enuppenbar risk för att hållfastheten är sådan att viadukten inte klarar dentunga trafik som passerar. Det är i stor utsträckning fråga om tungavirkestransporter, som går i öst-västiig riktning. Skullenågot hända med viadukten blir det en oerhört svår trafiksituation i centralaVärnamo. Det är därför angeläget att södra förbifarten på vidVärnamo ges hög prioritet. Ytterligare mofiv för att detta projekt börprioriteras särskilt har fidigare anförts här i kammaren. Jag yrkar, herr talman,bifall till motion 1411. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1-3 Utskottets hemställan bifölls. (Se dockmom. 6 a!) Mom.4 (medelsanvisning på tilläggsbudget till Drift av statliga vägar) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 145 för reservation 1 av m.fl. (Se dock mom. 6 a!) Mom. 5 a Utskottets hemställan bifölls. (Se dockmom. 6 a!) Mom.5 b (Drift av statliga vägar för /83) I en förberedande voteringbiträddes reservation 3 av m.fl, med 61 röster mot 20 förmotion 605 av m, fl, i motsvarande del. 211 ledamöter avstod frånatt rösta. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 av m.fl. med 84 röster mot 62för reservation 3 av m.fl. 145 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringenbifölls reservation 2 av m. fl. röster mot 145 förutskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. dock mom. 6 a!) Mom. 6 a (vissa vägbyggnader i län) Vidvotering genom rösträkning avgavs 146 röster för utskottets hemställan och 146för reservation 4 av m, fl, i motsvarande del. Kammarenbeslöt med 146 röster att mom, 1-10 skulle återförvisas till utskottet, 146röster avgavs för att mom. 6 a skulle avgöras genom lottning. Flerårs-och fördelningsplaner m. m. Mom. II a och b Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 1411 av , bifölls medacklamation. Vissaskatter och avgifter på energi m. m. Mom. 11 d-g och 12 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 13 (vägverketsdriftorganisation) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 148 röster mot146 för bifall till utskottets hemställan med godkännande av den i resei-vation8 av m, fl, anförda motiveringen. Mom. 14-19 Utskottets hemställan bifölls. 13§ Vissa skatter och avgifter på energi m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1981/82:45 omvissa skatter och avgifter på energi m, m, (prop, 1981/82:100) (förnyadbehandUng), Utskottets hemställan om att betänkandet skulleavgöras efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. Anf.56 (): Med hänvisning till den tidigare förda diskussionen i detta ärende berjag att få yrka bifall till reservationerna 1 och 3 av m.fl. Anf.57 BO (): Med hänvisning till debatten i kammaren om detta ärende i förra veckanber jag att få yrka bifall till reservation 2. Anf.58 PER (vpk): Med hänvisning till tidigare argumentering yrkar jag bifall till motionerna211, 1140 och 1568. Anf.59 (): Med hänvisning till utskottets motivering i skatteutskottets betänkandenr 30 yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemstäUanåterfanns i skatteutskottets betänkande 30. Mom. 1 (energiskatten ochberedskapsavgiften på oljor) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl. imotsvarande del med 130 röster mot 19 för motionerna 1140 och 1568 av m. fl. 147 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 131 förreservation 1 av m. fl. i motsvarande del. 15 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom.2 (skatten på bensin och motoralkoholer m. Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 18 för motion 1568 av m, fl,i motsvarande del, 4 ledamöter avstod från att rösta. Vissaanslag m. m. inom område Mom.3 (nedsättning av allmän energiskatt) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 63 för reservation 2 av . Mom.5 (övervinster i vattenkraftverk) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes utskottets hemställan med den ändringdäri som föranleddes av bifall till reservation 3 av m. fl. med133 röster mot 18 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion211 av m.fl. 144 ledamöteravstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 148 röster mot 146 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tUl reservation3 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 14§ Vissa anslag m. m. inom område Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1981/82:21om vissa anslag m, m, inom område (prop, 1981/82:100), I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtiiga punkter i betänkandet. 61 (): Vi socialdemokrater har föreslagit en ny anslagspostrubricerad "Bidrag till information om internationell nedrustning".Det belopp vi nu föreslår är 2 milj. kr., men vi anser att anslagsposten underen period av två eller tre budgetår skall ökas etappvis så att den kommer attuppgå till ett belopp motsvarande av försvarskostnaderna, dvs.ungefär 17 milj. kr. Vi menar att dessa pengarskulle få stor betydelse för folkrörelsemas 4 protokoll 1981/82:101-104 Vissa anslag m. m. inom område informationsarbetekring nedrustningsfrågorna och säkerhetspolitiken i stort. Det här förslaget har röstats ned av denborgerliga majoriteten här i kammaren, och stämmer kvittningen går välförslaget samma öde till mötes även . Det är tydligen bara ensocialdemokratisk valseger i höstens val som kan ge dessa resurser till det nusnabbt växande intresset för nedrustningsfrågorna inom våra folkrörelser. Med tanke på den generositet som den borgerligamajoriteten visat i många angränsande anslagsfrågor känns det nog litet genantför en del borgerUga ledamöter att rösta emot det här förslaget. har exempelvis med sin motion 721 klartmarkerat att hon är för vårt förslag. Flera centerpartister har under senare årpå liknande sätt visat sympati för det här förslaget. Men viljan har inte räcktända fram till en positiv knapptryckning. Under utrikesdebatten i går var bådeIngrid och positiva till folkrörelsernas fredsarbete,men de kommer naturligtvis inte nu att rösta för pengar till den verksamheten. För motiveringarna i övrigt hänvisar jag tiU reservationenstext. Där bör en Uten detalj rättas till. Det internationella ekumeniska mötesom omnämns kommer att hållas senare än som anges i texten. När det gäller anslaget till har vårutgångspunkt varit att försöka stärka SIPRLs förmåga att fullgöra sina viktigauppgifter. bedömer det som önskvärt att under en femårsperiodgenomföra en fördubbling av verksamheten. Det skulle innebära en förstärkningav forskarstaben till 25-30 personer, dvs. det antal som ursprungligenförutsågs när institutet startades . En sådanförstärkning av forskarstaben kan åstadkommas till en ganska låg kostnad,eftersom basresurserna redan finns vid institutet. Enligt styrelsen bör enavsevärd del av resurserna avdelas för forskning rörande den europeiskasäkerhetsproblematiken och för en breddning bl. a. i samhälls-ochbeteendevetenskaplig riktning. Vidare vill man satsa på mer lättfattlig ochallmänt spridd rapportering av forskningsresultaten. Mot bakgrund av den internationella utvecklingen när detgäller rustningarna tycker vi socialdemokrater att det är förvånande att denborgerliga majoriteten nu kunnat besluta om en faktisk krympningav SIPRLs resurser. Det har medfört en neddragning av verksamheten vidinstitutet. Erfarenheten har visat att det krävs ettminimum av 15 kontraktanställda forskare för att bedriva en meningsfullverksamhet vid institutet. F. n. är 9 forskare verksamma där. Regeringen hartydligen insett att de senaste årens anslag varit klart otillräckliga ochföreslår därför en viss ökning /83, Den "bedömer attanslagshöjningen möjliggör en utökad forskningsverksamhet vid institutet".Jämfört med dagens prekära situation är detta naturligtvis riktigt. Den föreslagnaanslagshöjningen medger dock bara en ökning till 13 forskare, vilket är 2mindre än . Institutets resurser minskas även på annat sätt. Genom SIPRLs omorganisation har den servicebas som krävsför ett effektivt forskningsarbete byggts upp. Det betyder att ökade anslag gerhög utdelning i form av ytterligare forskningsinsatser och att en fortsattneddragning drabbar forskningsverksamheten hårt, har som bekant haft en del personalproblematt brottas med. En omorganisation har genomförts och ledningen har förnyats.Just nu utsätts för hårda pressattacker från högerhåll.