prot · G509159 · 1981-12-31 00:00:00 — Var och en måste inse attBirgit har lidit ett fullständigt förödande politiskt nederlag och attnågot förslag om hyreshusavgift aldrig någonsin kommer att läggas fram av enborgerlig regering. Det är den enkla sanningen. Man vill ju göra polifikkomplicerad, men politik når det gäller principer är ofta mycket enkel. Enklareän vad den blir här kommer den nog aldrig.att bh. Behandlingen av detta ärende visar också halfen i deborgerliga sparplanerna. De borgerliga har alltså panna att driva igenomförslag som man påstår skall spara 700 milj. kr. men som samtidigtuteslutande drabbar hyresgästerna i allmännyttan, som vi vet är en av desvagaste grupperna i vårt samhälle. Samfidigt har man möjlighet att ta in 500milj. i skatt som man vet eljest kommer att hamna i privata fastighetsägaresfickor. Det förra driver de borgerliga igenom oavkortat. Def senare har mandäremot inte mod att driva igenom. Där viker center och för demoderata och röstar emot den egna regeringens proposition. Fakta talar för sigsjälva. Polifisktsett har utgången av defta ärende ett mycket stort intresse. visar aftdet nu är som definifivt har tagit över kommandot när det gällerideologiskt viktiga ärenden. och center börjar tydligen redan vänjasig vid att de är småpartier som egentligen inte har rätt till egen talan ibetydelsefulla sammanhang. Det hade funnits möjligheter för att stå kvarvid en socialliberal linje. Man kunde ha samarbetat med socialdemokrafin, somgivetvis accepterar goda förslag även om de skulle komma från folkpartistiskthåll. Men tvingas man till ett ömkligt nederlag, och det kan man sannerligeninte skylla socialdemokratin för. Vad som i själva verket har hänt är följande. När defverkligen gäller, när man står inför ett ideologiskt och ekonomisktbetydelsefullt avgörande kan t. o. m. tvinga och centeratt rösta emot de egna regeringsförslagen. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillden socialdemokratiska reservafionen i skatteutskottets betänkande nr 62. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. 114BO (): Min avsikt var att i denna debatt i allkorthet redovisa mitt parfis ställningstagande till den s. k. hyreshusavgifteller, rättare sagt, hyreshusskatt som bostadsministern har föreslagit skallinföras. Men efter bostadsministerns inledande anförande, som bl. a. handladeen del om den föreslagna skaftereformen i samarbete mellan socialdemokraternaoch mittenpartierna, måste jag kommentera även den delen. Bostadsministern sade inledningsvis att skattereformen varinriktad på att öka valfriheten i boendet. Det vore intressant att hörabostadsministern utveckla detta påstående senare i debatten. Hon tyckte ocksåatt det var märkligt att vi moderater inte hade ställt oss bakomskatteuppgörelsen, trots att vi, som hon sade, i huvudsak var överens om dentidigare i den borgerliga trepartiregeringen. Det är inte heller ett korrektpåstående. Det skall jag återkomma till. Jag antar att det är avdragsbegränsningen sombostadsministern anser leder till en ökad valfrihet i boendet. Det kan ju intevara marginalskattesänkningen i sig som hon avser, eftersom vi i stort äröverens om att en sådan behövs och även omfattningen av den. Jag vet inte riktigt vad valfriheten enligtbostadsministern skulle bestå i, möjligen aft det blir dyrare att bo i småhusoch att det på något sätt skulle leda till en ökad valfrihet. Men, som sagt,det skall bli intressant att höra bostadsministern redovisa vilka tankar somligger bakom defta påstående. Har bostadsministern rätt, måste skatteomläggningenfaktiskt enligt hennes uppfattning göra det dyrare atf bo i småhus. Detförefaller som om bostadsministern går emot den redovisning som hennes egetparti gör i den allmänna debatten om att skattereformen egentligen inte innebärnågra egentliga kostnadsökningar för småhusägare. Men antingen har denbetydelse eller också har den ingen betydelse alls. Den har alltså betydelse. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. En av orsakerna fill att vi moderater lämnade regeringenvar att vi inte kunde acceptera de inslag som kopplades med den önskvärda ochnödvändiga sänkningen av de alltför höga marginalskatterna. Vi tyckerfortfarande atf def är märkligt att bosfadsministerns parti har kunnatacceptera den uppgörelse som kommer atf behandlas i om någon vecka.Vi gör det mot en bakgrund, som kan sägas börja 1979. Låt mig citera någrauttalanden. Jag börjar med ett brev från fill Villaägareförbundetnågon gång . "Refererande fill ert öppna brev får vimeddela att vi står fast vid det besked vi redan har gett, bl. a. iVillaägareförbundets debatt och i tidningen tillpartiledarna. Det innebär att skattereglerna måste anpassas i samband mednästa fastighetstaxering så atf man får ungefär samma kapitalkostnadsökning förde ohka upplåtelseformerna. Rätten till ränteavdrag måste samfidigt vara kvar ifull utsträckning." Brevet ärundertecknat , partiledare i . lade den då bildade borgerligatrepartiregeringen fram sin regeringsförklaring för . Där sade man närdef gällde bostadsavsnittet följande: "Valfrihet förutsätter en fortsatt strävan fill likvärdigaboendekostnader mellan olika upplåtelseformer. Rätten att göra avdrag förräntekostnader bibehålls." utfärdades direktiv tillunderskottsavdragsutredning-en. I de direktiven, som är ganska långa, står enmening som är rätt intressant. "De undeiskoftsavdrag som härrör från egnahem bördärför i huvudsak lämnas utanför utredningsarbetet." menar att han är beredd att diskutera dentyp av underskottsavdrag som uppkommer, när man infecknar en villafastighet ochanvänder lånen för aft skaffa andra tillgångar, t. ex. båt eller bil. föreslog den borgerliga trepartiregeringenvissa förändringar och skärpningar av realisationsvinstbeskattningen. Dendåvarande budget-ministern an:förde bl. a. följande: "För många hushåll är med dagens förhållanden iövrigt en bibehållen avdragsrätt en absolut förutsättning för aft de skallkunna klara sina årliga boendekostnader." Litet längre ned sägs det: "bör manalltså utgå från att avdragsrätten för ränta på fastighetslån behålls intakt.Det alternativ som då återstår är aft begränsa rätten till indexuppräkning. Jaganser att en sådan begränsning nu bör göras." Så skedde ju också. Regeringen lade fram etthandlingsprogram för den ekonomiska polifiken som innefattade förslag till enkraftig marginalskatfesänkning. Där nämndes ingenting om begränsning avunderskoftsav-drag. lämnades ett förslag fråntrepartiregeringen till socialdemokraterna om en skattereform, och där sade manatt man var beredd att göra en snabbutredning om möjligheten atf begränsaunderskotts- avdragen.Men man sade också: "Det bör understrykas, aft regeringen inte på förhandbinder sig för att den skisserade avdragsbegränsningen kan genomföras." Det innebär alltså atf treparfiregeringen och vi moderaterkunde tänka oss, för att möjligen få en bred uppgörelse om en vettigskattereform, att snabbutreda frågan om man kan genomföra enavdragsbegränsning. Vi hade naturligtvis dragit slutsatsen av det som sägs idepartementspromemorian om en reformerad inkomstbeskattning, attavdragsbegränsningen inte borde genomföras. Där sägs nämligen: "Goda skälkan således anföras mot en avdragsbegränsning som ingriper generellt mot allaunderskotfsavdrag. Emellertid är det förenat med uppenbara svårigheter attfinna en bättre grund för en hållbar avdragsbegränsning." Sedan blev det som bekant en uppgörelse med en bindningtill avdragsbegränsning, som sedermera kritiserats kraftigt av mångaremissinstanser. Man kan som sagt fråga sig om skattereformen nu leder tillökade kostnader för småhusboendet, oavsett hur många människor som kan drabbas.Är det detta som ökar valfriheten i boendet, och stämmer det överens med denpolitik som åtminstone fram till fördes även avfolkpartiet? Om skattereformen skulle leda till aft man fårprissänkningar på villafastighefer, är det ägnat att öka valfriheten i boendet,bostadsministern? Def kan ju tvärtom innebära atf vissa människor, speciellt iStockholmsregionen och överhettade regioner, får svårt att utankapitalförluster byta sitt villaboende mot annan form av boende eller attflytta. Det är också en sak som det talas om i arbetsgruppsrapporfen,departementspromemorian om reformerad inkomstbeskattning, som lades fram ihöstas - tror jag det var den presenterades: "När man här talar om prissänkningar bör detobserveras att denna effekt troligen fill en del redan gjort sig gällande under det halvår som skatteöverenskommelsen varit känd. Eventuella fortsatta prissänkning ar kan därför i åtskilliga fall väntas ta sig uttryck främst i form av att en prisstegring uteblir som annars skulle ha inträffat. nominellt stillastående pris betyder ju även med ett inflationsanfagande om en sänkning av def reala priset ." Detta sägsalltså i det förslag som lagts fram av regeringen själv. Vi moderater avvisar i en partimotionbostadsministerns förslag om aft införa en s. k. hyreshusavgift. Vi gör def avflera skäl. För def första innebär bruksvärdesprincipen inte aft manautomatiskt får sådana hyreshöjningar i det privata beståndet att def uppstårvad bostadsministern sannolikt skulle kalla oskäliga vinster. Hyran fastställsgenom förhandlingar, alltså infe genom automatik. Def finns ingen anledning atfförutsätta att hyresgästerna i förhandlingarna inte skulle klara aft hållahyran, med utgångspunkt i de förändringar i räntebidragssystem och annat somgenomförts, på en för hyresgästerna rimlig nivå. Därför behövs ingenhyreshusavgift. För detandra var konstruktionen gjord på ett sådant sätt aft inte bara Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m.m. Räntebidragoch bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. hyreshus utan ocksåbosfadsräftslägenheter, lokalhus och tomter skulle drabbas. Fördef tredje hade man utgått ifrån värdeår i fastighetstaxeringen som infefastställts med tillräcklig noggrannhet, vilket också många har påpekat viduppvaktningar inför skatteutskottet. Fördet fjärde var ärendet ofullständigt berett. Det var ingen fillfredsställanderemissomgång, ingen granskning av lagrådet etc. Detär därför bra, tycker vi moderater, att vi har uppnått enighet på denborgerliga sidan i skatteutskottet om att avslå förslaget om införande av enhyreshusavgift. Låtmig avslutningsvis upplysa om att detta rimligen beror på atfskatteutskottet, som man bör, har gjort en saklig prövning av förslaget. Vi harlyssnat på dem som gjort uppvaktningar inför utskottet och som talat om att dethär var någonting som kunde leda fill oönskade konsekvenser på flera olikasätt. Det är mycket möjligt atf mittenpartierna och moderata samlingspartiethar haft olika utgångspunkter när def gällt motiv för avslaget, men jag tyckeratt det är bra att vi har enats om ett avslag. Jag yrkar bifall tillskatteutskottets hemsfällan i betänkandet nr 62. Underdetta anförande överfog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Det finns en inbokad fid för att mer utförligt gå igenom förslaget tillskattereform, och därför bör inte vid denna sena timme kammarens ledamöterbelastas med en mycket ingående diskussion om den. frågar mig dock om valfriheten iboendet, och den diskussionen iiör hemma här. Harman höga inkomster får man på grund av marginalskaftesystemet lägre nettoräntaför sitt boende än om man har låga inkomster och låg marginalskatt. Det betyderatt två personer som bor i exakt likadana småhus med exakt sammabruttoräntekostnad får olika boendekostnader netto. Det säger sig självt - föross som tror på marknadsekonomin - att en sådan skillnad i kostnaderna styrmänniskors beteende. Det är alldeles uppenbart. Omman då inför i princip samma nettoränta, oberoende av inkomsten, blir def enstörre valfrihet i boendet. BoLundgren hade mycket förutseende plockat fram en massa referat. Han glömde dockbort att vara fullständig när det gällde referatet från . Därkonstaterar man att marginalskattesänkningar i sig medför större rättvisa iboendet. Jagbeklagar atf jag infe kan referera de exakta formuleringarna. Bo Lundgrenkanske kan hjälpa mig, eftersom han harpapperen i sin hand. Men det stod därockså att utöver marginalskattesänkningar behövs eller krävs också direkta begränsningari avdraget. Sedan sade han atf man är beredd att sätta inutredningsresurser för att snabbt se efter hur ett sådant här system skullekunna se ut. I en bilaga på tre sidor fanns t. o. m. en skiss på ettavdragssystem med. Detta stod bakom. Därför är det riktigt aft säga aft vi var i huvudsaköverens med om en skattereform, som vi nu kan genomföratillsammans med socialdemokraterna utan att i de avgörande frågornainriktningen är väsentligt skild från den som trepartiregeringen hade på sittprogram. Dessa papper finns att läsa för var och en, därför att deöverlämnades till det socialdemokratiska partiet inför de förhandlingar somskulle ske om skattereformen. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m.m. 116 BO () replik: säger här gentemot mig att dettrots allt var enighet i skatteutskottet. Ja, det är i och för sig korrekt, mendet fanns ingen som helst motivering, analys eller förklaring till orsakernafill den enigheten. Jag förstår fuller väl att är nöjd. Vad vi ärmed om här är ju en stor moderat seger. Men vad vi är med omär socialliberalismens bankruttförklaring. Statsrådet försökte kliva upp på de sistasocialliberala skansarna, men hon led ett snöpligt nederlag och får ensamkravla omkring i resterna av de barrikaderna. Det är detta som är detintressanta. Jag försfår att är nöjd, men har allanledning att vara missnöjd. 117BO () replik: Jag skall, , citera vad som sägsi skatteutskottefs betänkande: "har tagit intryck av de invändningarsom framförts i motioner och skrivelser om att förslaget om hyreshusavgift intevarit föremål för sedvanlig beredning och inte heller har granskats avlagrådet." Man kan ha skilda utgångspunkter vid bedömningen avkonsekvenserna av det här förslaget. Jag tror att det i viss utsträckning är sånär def gäller oss moderater och mittenpartierna. På sätt och vis kan jag förstå att anser detvara rimligt att man utan någon fillräckligt ingående beredning genomförförslaget. Jag hoppas bara aft han inte förordar den metoden förlagstiftningsarbetet över huvud taget. Det finns fullgoda skäl aft begära attförslaget dras tillbaka. Att jag fann mig föranlåten att föra en skattediskussionberodde på aft försökte göra gällande att skattereformen skulleinnebära en ökad valfrihet. Därmed är det ju klart att det inte var jag som togupp skattedebaften, utan snarare var det bostadsministern. Def fanns såledesockså anledning att klara ut att bostadsministern hade fel när det gälldepåståendet att vi moderater stod bakom de förslag som sedermera blivitverklighet i form av en proposition till , och jag gjorde det genom Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. att citeraen del av det som förekommit i skattedebaften . Låt mig påminna bostadsministern om följande: Om man harett system med progressivitet i en statlig inkomstskafteskala, innebär detautomatiskt att inkomstökningar, med en större inkomst i botten, blir hårdarebeskattade ju högre inkomsten är. Det ligger i systemets natur. Om man haravdrag som bygger pä de principer som är grundläggande för vårt svenskaskattesystem -nämligen aft det är nettoinkomsten efter avräkning av underskotti olika förvärvskällor och av överskott i andra som ligger till grund förbeskattningen - så blir effekterna desamma som fidigare. För den som har myckethög marginalskatt blir effekterna klart otillfredsställande. Av den anledningenär det bra att man sänker marginalskatterna. Vi beklagar aft man fortfarandeinte har lyck.its sänka marginalskattetakef, i enlighet med def förslag somBirgit står bakom, till . Det händer alltså fortfarandeaft man får betala fyra femtedelar av en inkomstökning i skatt, och det tyckervi inte är rimligt. Precis som sade är vi självfallet medvetnaom atf en reducering av marginalskatterna - förutom aft den sfimulerar fillarbete och företagande - också innebär att avdragen blir mera likvärdiga. Defär därför en förändring av marginalskatterna är def rimliga sättet att kommatill rätta med de effekter som talar om. Förutom förändringarnaav marginalskatterna vill även ha en begränsning av avdragsrätten.Det är det som jag kritiserade och det som hon försvarade. Vidare kan jag konstatera atf ett par utredningartillsatts, realbeskatt-ningsutredningen och underskottsufredningen, med uppgiftatt se över just den här problematiken. Jag skulle vilja be aft läsa uppde meningar som jag citerade ur minnet. Han har ju def aktuella papperetframför sig. Där står det nämligen att utöver marginalskatfesänkningen behövsdef någon form av direkta avdragsbegränsningar. var ju med om attkonstruera en skiss till hur ett sådant avdragssystem skulle se ut. Def var enbilaga på tre sidor, som senare överlämnades fill socialdemokraterna inför deförhandlingar som skulle ske om skattereformen. Detta faktum kan inte förnekasav . De har emellerfid vänt, som man vänder om en hand. för manen helt annan politik, därför aft def passar bättre. Jag ställer upp på en diskussion om valfriheten när defgäller boendet, eftersom vi ta:lar om bostadspolitik. Men jag tänker inte gå ini några direkta diskussioner om marginalskatterna och deras inverkan på denekonomiska politiken osv. Det skall ske senare i ett annat forum. Har man olikamarginalskatt vid olika inkomster, innebär def att nettoeffekten för de boendeblir olika, även om de bor i exakt likadana hus precis bredvid varandra vidsamma gata. Detta påverkar människors beteende. Därför har människor ingenverklig valfrihet i ett system där avdragen är olika värda. Def har alltså endirekt effekt för bostadspolitiken, och jag befraktar inte ett småhus som enförvärvskälla. 119BO () replik: anför enbart rent formalistiskaargument för att man vill säga nej till hyreshusavgiften. Vad vi talar om här är någonting utomordentligt enkelt. Vi vet atf regeringen vill genomföraett förslag som tar ifrån de ungefär 700 000 hushåll som bor i allmännyttan 1300 rnilj. vet vi aft vi, till följd av bruksvärdesprincipen, fårkonsekvensökningar hos de ännu fler hushåll, ca 800 000, som bor i privatägdahyresfastigheter. Det blir lika stora hyreshöjningar där. försöker förneka att bruksvärdesprincipenexisterar, men han har helt enkelt fel på den punkten. däremothar förstått dessa ting. Hela argumenteringen i hennes proposifion bygger påatf vi har en bruksv":-desprincip och på aft hon inser att vi får dessakonsekvenshyreshöjningar. Det är detta vi talarom. Regeringen vill alltsålugga hyresgästerna i allmännyttan på 1 300 milj. kr. Samfidigt vet vi att viminimalt får hyreshöjningar om 1 miljard, sannolikt ännu mer, hos de privatägdafastigheterna. Rättvisan kräver givetvis aft vi drar in dessa pengar tillstaten. Det bör vi också göra på grund av vårt svaga statsfinansiella läge. Detfinns ingen möjlighet för-Bo Lundgren att förneka detta. Allt kan säga är aft han tycker om aft vi fårinkomstöverföringar fill privata fasfighetsägare, men def har ingenfing medekonomisk analys att göra. Det är den mest primitiva form av polifiska önskemålsom någon kan uttrycka. Att infe vill delta mer i denna debattvisar bara atf hon inte har så mycket att säga. Hennes tystnad är om någottalande. Vad vi är med om här är gravölet över socialliberalismen. Vidden begravningen är def kanske mest taktfullt att ingenting säga, om man ärliberal. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. 120BO () replik: Bruksvärdesprincipen innebär atfhyreshöjningar i privatägda hyreshus inte får översfiga motsvarande höjningarför allmännyttan. Det medför inte att man automatiskt är tvingad atf genomförahyreshöjningar av det format som kan bli aktuella i allmännyttan, utan enbartaft man har en ram att arbeta inom. Def skall genomföras förhandlingar, ochdessa förhandlingar innebär inte automafiskt atf man får denna effekt. Jag har, vilket kanske missade, i mitttidigare anförande redovisat aft vi moderater, mot denna bakgrund och av andraskäl, anser atf förslaget om en hyreshusskaft inte var ett speciellt vetfigtförslag. Jag har också sagt atf vi, kanske på formella, men ändå mycket vikfigagrunder har kommit överens med mittenpartierna om att avstyrka förslaget. Demotiveringar som regeringsparfierna har får de naturiigtvis själva tala om idebatten. När det sedan gäller frågan om avdragsbegränsningar, somär ganska intressant, kan vi göra debatten mer utförlig, eftersombostadsministern så önskade. På s. 4 i det papper som överlämnadesfill socialdemokraterna sägs det: "En kombination av olika åtgärder måsteprövas." Det gäller alltså för att man skall komma till rätta med deproblem Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. som kanuppkomma till följd av def höga ränteläget, som ökar underskotts-avdragen, m.m., m. m. "Den kanske viktigaste av dessa är justmarginalskattereformen. Med sänkta marginalskatter blir avdragen mindre värda---." Def är alldeles korrekt. "Men därutöver krävs också direktabegränsningsåtgärder. Vissa sådana, bl. a. i fråga om reparationsavdrag påbostadshus, har redan genomförts." Detta är också någonting som haranvänts som ett argument för att inte göra några andra begränsningar när detgäller egnahem. Man säger vidare: "En särskild parlamentariskutredning" - den som jag hänvisade till i mitt inledningsanförande -"- kommittén om underskottsavdrag - har tillkallats med uppgift att mersystemafiskt finna lösningar." Det var alltså det som bostadsministerntalade om. Men i direktiven till denna utredning, vars arbete avstannade justpå grund av den skatteuppgörelse som gjordes mellan mittenpartierna ochsocialdemokraterna, framgår det att villaägarnas ränteavdrag ochunderskottsavdrag icke skulle beröras. Det är alltså fullkomligt klart, bostadsministern, att detvi moderater var med om var en snabbutredning - utan några som helst bindningar- om möjligheten att genomföra en avdragsbegränsning. Erfarenheterna har jusedan visat vilka oerhörda konsekvenser på många områden en sådan häravdragsbegränsning kan få. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fill ytterligarereplik. Jag tackar för ätt han läste uppdet korrekta referatet, nämligen att "därutöver krävs också direktabegränsningsåtgärder". Detta följs sedan upp i en bilaga på tre sidor, omjag minns rätt, där man mycket utförligt beskriver just precis det system närdet gäller begränsningairi avdragsräften som , ochsocialdemokraterna enades om. Vad var det då för mening, , attskriva ihop allt det där i trepartiregeringen och skicka det vidare fillsocialdemokraterna för att sedan bli underlag för skafteförhandlingar, om defnu var så värdefullt, men inte skulle användas? Varför lade man ner arbete ochtankemöda på att skriva ihop denna bilaga och konstruera detta avdragssystem,om det inte var någon mening med det hela? Sanningen är ju den, aft lämnade regeringenmed mofiveringen att de inte kunde stå bakom skattereformen, därför att deville stå fria inför höstens val att gå ut och prata vad strunt som helst föratt dra med sig fler väljare. Tredje vici; talmannen anmälde attBo Lundgren anhållit att till protokollet få antecknat aft han inte ägde rätttill ytterligare replik. 122WILHELM (): Om vi återgår till proposition 124, villjagsäga att regeringen där bl. a. har föreslagit en del besparingar genom attminska räntebidragen för statligt belånade hyres- och bostadsrättshus. Dedärigenom ökade kostnaderna för dessa hus väntas ge upphov fill hyreshöjningar.På grund av bruksvärdessystemet kommer även fasfighetsägare som inte får någraökade kostnader i form av minskade räntebidrag att kunna höja sina hyror.Därför har regeringen föreslagit att de hus som producerats föreränfebidragssyste-mets införande skall belastas med en avgift som tas in tillstatskassan. Detta förslag för utjämning av boendekostnader mellan husuppförda före resp. efter räntebidragssysfemets införande har ochcentern varit eniga om.