prot · G50934 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:34 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1981/82:109 om eventuella planer på ettnytt biståndsprojekt i har frågat mig om jag avser attinitiera något nytt biståndsprojekt i . För biståndet till finns under innevarandebudgetår en medelsram på 365 milj. kr. Medlen utnyttjas förskogsinduslriprojektet i Bai , driften av två sjukhus i och Uong Bisamt importstöd för inköp av livsmedel och vissa råvaror för industrin.Allteftersom kostnaderna för Bai och sjukhusen minskar, finns detanledning att överväga inriktningen på och innehållet i det framtidaVietnambiståndet. SIDA behandlar f. n, denna fråga. En konsolidering avhittillsvarande insatser samt stöd till akuta behov för att tryggalivsmedelsförsörjning och transporter kan komma att ingå i del framtidabiståndet. Något nytt stort industriprojekt är inte aktuellt. Resultatet avSIDA;s utredningar kommer på sedvanligt sätt att redovisas för regeringen ochriksdagen, 2 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på minfråga, som var lugnande. Jag kommer nämligen från , och där hysteman de största förhoppningar om att vi skall hjälpa till med en läkemedelsindustri.Jag var därför rädd för att det skulle kunna bli ett nytt stort projekt somskulle komma till allt för hastigt. Tar man pä ort och ställe del av arbetet, upplever man hurviktigt det är att vi för det första fullföljer de projekt som vi har satt igång. Att nu avbryta biståndet till utbildning av personal och expertis i BaiBång vore att kasta Omeventuella planer på ett nytt biståndsprojekt i Om ändrad sam-mansättning av den turist- ochrekreationspolitiska utredningen investeradepengar i sjön. Det är för det första min uppfattning alt det är mycketangeläget alt vi också vid barnsjukhuset fullföljer arbetet med att utbildapersonal. För det andra är det mycket viktigt alt vi inte gör några andrainsatser av denna typ förrän dessa är avslutade. Jag vill också tillägga att viinte bör göra det förrän kriget är avslutat. Även för bidragsgivarna är del juett besvärande faktum att har 200 000 soldater i och 60 000 iLaos. Kriget sliter hårt på människorna, och det råder stor fattigdom och nöd. , chefen för , har en mycket klar syn påde insatser som de skandinaviska länderna har gjort i , och han är intesärskilt imponerad. Han menar, appropå talet om en läkemedelsindustri, att vadVietnam behöver är en tvättmedelsindustri, vilket ett besök på sjukhuset klartger vid handen. Vi har på något sätt börjat i toppen och glömt de fundamentalabehoven. När jag gjorde ett besök på barnsjukhuset var jag inne påprematuravdelningen, där det fanns tio till tolv kuvöser. Jag såg då en radröda myror som kröp över bordet och in i en av kuvöserna, där det låg ett barn.Man hade brist på medel att spruta med för att bekämpa dessa myror. Vi måsteöver huvud taget lära människorna att hålla rent och hålla sig själva rena. Vimåste lära dem att sköta det sanitära, vilket är helt fundamentalt, innan vibygger upp institutioner och inför den sofistikerade teknologi som möterbesökaren både på barnsjukhuset och i Bai . Har regeringen försökt förmå den vietnamesiska regeringenatt fullfölja sina avtal? Jag tänker på vägbygget mellan skogsprojektet ochpappersbruket, där ännu ingenting har skett. På den punkten borde regeringenkunna trycka på. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1981/82:101 om ändrad sammansättning avden turist- och rekreationspolitiska utredningen har frågat mig när och påvilket sätt regeringen avser att effektuera beslut beträffandesammansättningen av den turist- och rekreationspolitiska utredningen (TUREK). TUREK lämnade ett delbetänkande med förslag tillorganisation av det centrala myndighetsansvaret inom rekreations- ochturistsektorn. TUREK redovisade två alternativa organisationsförslag. Förslagenhar remissbehandlats, och frågan bereds f. n. i kanslihuset. uttalade att TUREK skullebreddas och därvid ges ett parlamentariskt inslag. I anslutning till beredningen av TUREK;s delbetänkande harbl. a. frågan om på vilket sätt regeringen skall tillgodose riksdagensuttalande tagits upp. Syftet med dessa diskussioner är att bl. a. sökaåstadkomma en samordnad och effektiviserad statlig administration inom turism-,rekreations- och Olika alternativ övervägs härvid. Även frågan om Nr 34 TUREK;s parlamentariska sammansättning kommer att tas upp i detta Tisdaeenden sammanhang. 4GEORG (); Jag ber att fä lacka för svaret. Jag tyckeremellertid att det inte är helt tillfredsställande. Först vill jag säga att det är klart otillfredsställandeall beställning att turistutredningen skulle breddasoch ges ett parlamentariskt inslag ännu inte har tillgodosetts. TUREK;suppdrag är ju ganska viktigt. I direktiven sägs det: "Sammanfattningsvis bör utredningen ge underlag fören samlad rekrea-tionspolitisk bedömning, däri inbegripet en bedömning av vilkainsatser som erfordras för att skapa jämlikhet i fråga om människorsmöjligheter att utnyttja den ökade fritiden." Det är alltså ett ganska brett uppdrag. Det handlar omrekreation i vid mening, inte bara den fjärrekreation som närmast berörs iplaneringen för de primära rekreationsområdena utan också närrekreationen. Del talas i svaret om att man skall "söka åstadkommaen samordnad och effektiviserad statlig administration inom turism-,rekreations- och friluftslivsområdet". Men det är väl inte baraadministrationsfrågorna som är intressanta, utan det är framför alltplaneringen och målsättningen för den statliga rekreationspolitiken. Del lär förhålla sig så att TUREK nu arbetar litet påsparlåga. Sekretariatet bedriver kartläggningsarbeten, härdet sagts. Men det ärnu hög lid att utredningen breddas, att man får en förankring medparlamentariskt inslag i utredningen och att man på det sättet får en bredarerepresentation bland de beslutande ledamöterna. Det börjar bli bråttom.Riksdagen har uttalat att det är angeläget att man snarastgenomför ett sådant här arbete och kommer till skott inom rekreationspolitikensolika problemområden. Del finns en tidsplan för TUREK;s arbete, har det sagts,och skall den tidsplanen kunna hållas måste någonting ske mycket snart. Jag villdärför be statsrådet att precisera en tidsplan när det gäller att förverkligariksdagens beställning om att förankra detta arbete i en bredare representationav parlamentariker. Om ändrad sammansättning av den turist- ochrekreationspolitiska utredningen säger att det är klartotillfredsställande alt beställning inte har effektuerats. Jag delarinte den uppfattningen. uttalande att en parlamentarisk kommittéskall utreda de uppgifter som TUREK har enligt sina direktiv kommer attfullföljas. Men enligt min mening är det inte nödvändigt att detta sker justnu, eftersom TUREK enligt den tidsplan utredningen arbetar efter är inne i ettkunskapsinsamlande skede, och det kommer att pågå . Först därefterfinns det förutsättningar för att påbörja arbetet med att utforma Om fiskets och beredningsindustrins konkurrenskraft rekreationspolitikensinnehåll och styrmedel. När man är inne i det skedet, kommer också den avriksdagen begärda parlamentariska kommittén alt 6 (): Jag vill nog vidhålla att det ärotillfredsställande att utredningen inte har fått en sådan sammansättning somriksdagen beställde . Visserligen kan ett arbete bedrivas på detsättet att man först samlar in kunskaper, men det är angeläget att kommitténsledamöter får vara med i uppläggningen av arbetet med detta kunskapsinhämtande.Jag föreställer mig alt det vore bra om de ledamöter i utredningen som sedanskall ta ställning kontinuerligt får ta del av de kunskaper som inhämtas. Jag vet att ett arbete pågår parallellt irekreationsberedningen, och där finns parlamentariker. En möjlighet vorenaturligtvis att man sökte finna kopplingar mellan de båda utredningarna. Delkan jag mycket väl tänka mig. Det väsentliga är emellertid att arbetet snabbtkommer till stånd. Skall fidsplanen hålla, tror jag nämligen att det ärnödvändigt att ett beslut om detta fattas om möjligt . Som jag ser det är det kunskapsmaterial som TUREKnu samlar in av objektiv karaktär, och i det här skedet diskuteras eller bedömsinte det materialet ur politiska eller rekreationspolitiska aspekter. Närmaterialet är färdiginsamlat skall de parlamentariska ledamöterna göra en sådanbedömning. Att det är på det sättet talar väl även sammansättningen av experterför. Det är en intressant tanke som väcker, närhan tar upp frågan om en koppling till rekreationsberedningen. Jag vill sägaatt den tanken inte heller har varit främmande för mig, och den ingår i deöverväganden som vi nu gör. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:89 om Fiskets ochberedningsindustrins konkurrenskraft har ställt två frågor tillmig. Den första frågan gäller beslutet av EG;s ministerråd iår om ändring av den interna marknadsregleringen, innebärande att en tull påsill införs. Regeringen instruerade efter det att beslutet blev käntambassadören vid den svenska EG-delegationen att skaffa största möjligaklarhet om innebörden i beslutet och att till den ansvarigakommissionsledamoten uttrycka den förvåning, besvikelse och oro över Mot bakgrund av den stora betydelse som exporten avsill till EG har för det svenska fisket begärde vi konsultationer för all fåfull klarhet om de framtida villkoren för den svenska exporten. Konsultationernahölls och gav vid handen all någon säkerhet för fortsatt tullfritillgång till EG-marknaden inte kunde ges för en betydande del av den svenskaexporten av sill till EG. Mot denna allvarliga bakgrund har jag personligensammanträffat med både och fiskeriministrar för altdiskutera situationen. Jag har därvid poängterat de allvarligamarknadsslörningar som kan uppkomma. Den bedömer den uppkomna situationensom klart otillfredsställande. Balansen på fiskeområdet mellan och EGhar rubbats på ett markant sätt. har därför begärtförhandlingar med EG, och i regeringens framställning anges klart, all om någontillfredsställande lösning inte kan nås för den svenska sillexporten, blirSverige nödsakat att ompröva sina relationer med EG på fiskeområdet. Härvid kandet bli aktuellt att upphäva tullfriheten för EG:s export till avfrysta filéer och fiskkonserver samt att begränsa de årliga bytena avfiskerälligheter. En höjning av avgifterna på frysta fiskfiléer kan i dettasammanhang inte uteslutas. På andra fråga vill jag säga att fisketoch fiskberednings-industrin tillhör de sektorer i näringslivet som är utsattaför utländsk konkurrens. Regeringens allmänna ekonomiska politik att stärkanäringslivets konkurrenskraft kommer därför även fisket till del. Som också vet har regering och riksdagbeslutat om speciella åtgärder på fiskets område. Det nya normprissystemet ärett sådant beslut. Vi har också i budget anslag förfiskbered-ningslån och för rationalisering av näringen. a. med hjälp avdessa statliga insatser har den svenska beredningsinduslrin för främst torskbyggts ut i snabb takt under senare är. kommer av den inhemskaefterfrågan på torskfiléer att kunna täckas av inhemsk råvara. Del är min uppfattning att fisket ochfiskberedningsinduslrin är en viktig länk i arbetet på att skapa en levandeskärgård, och de åtgärder regeringen vidtagit stärker näringenskonkurrenskraft. Om fiskets och beredningsindustrins konkurrenskraft 9 (): Jag tackar jordbruksministern försvaret, somjag anser vara tillfredsställande. Jag vill teckna litet grand av bakgrundentill de frågor jag har ställt. 1972 ärs förhandlingar mellan och omfrihandelsavtal slutade med alt tullarna i på vissa fiskprodukter, bl.a. fiskkonserver, avvecklades. EG behöll sina tullar vid import från avmotsvarande produkter. Detta innebär att det svenska fisket och dessberedningsinduslri blir utsatt för en hård konkurrens, man kan nästan säga enren diskriminering. Genom dessa ensidiga tullar har förmåga attkonkurrera på området starkt försvagats. Om fiskets och beredningsindustrins konkurrenskraft Man har emellertid inom EG haft den s. k. tullsuspensionenpå sill och strömming, dvs. man har inte utnyttjat lullskyddet för den obereddavaran, mest beroende på att man haft brist på fisk i . Detta harmedfört att starka kvoteringar har rått på del området och t. o. m. lidvissillstopp. Råvarubristen inom EG har varit ett faktum, och det hargjort att den svenska exporten har kunnat fortgå hitintills. Sedan EG;s ministerråd fattadebeslut om att tullsuspensionerna skulle upphöra har oron inom det svenskafisket och dess beredningsindustri ökat kraftigt. Man befarar nu att även denexporten skall drabbas hårt av tullarna. Det understryks ju också ijordbruksministerns svar att så är fallet. Man har från EG;s sida inte kunnatge något löfte om att så inte skulle bli fallet. Konsekvenserna av detta skulle bli ett hårt slag för detsvenska fisket och beredningsindustrin. Just på området sill och strömming harvi av den totalt landade sillen exporterat två tredjedelar, och huvuddelen avdetta har gått till . Det är klart att de förhandlingar som jordbruksministernhar tagit initiativ till är väldigt viktiga, och jag är tacksam för att dekommit till stånd. Man får hoppas att det skall bli positiva resultat av detta.Annars kommer situationen att bli oerhört besvärlig. Jag skulle med anledning av detta vilja ställa ytterligareen fråga. Det har kommit till min kännedom att jordbruksministern hartagit initiativ till diskussioner med beredningsindustrin för att stärka justden industrins konkurrenskraft. Jag skulle gärna vilja vela närmare vilkaresultat man kommit fram till vid de förhandlingarna. Det är viktigt att mankan stärka vår beredskap, och jordbruksministern var också inne pånödvändigheten att skapa en tillfredsställande sysselsättning på de områden somhär berörs. Jag kan inte ge annat svar än att det pågårfortlöpande diskussioner med målsättningen att öka den svenska, egnaberedningsindustrin. 11 (): Jag vill tacka jordbruksministern för det svaret. Jag hoppas att regeringens och jordbruksministerns tydligasträvanden alt klara det här problemet skall leda till resultat. Jordbruksministern antydde i sitt svar att deåtgärder som skulle vara tänkbara att möta EG med, om man inte kommer överensgenom förhandlingarna, skulle kunna bli ganska hårda. Det ser jag med tillfredsställelsepå. Del är ju mycket viktigt att vi just på det här området bevarar vårkonkurrenskraft. Jag villän en gång lacka för ett mycket tillfredsställande svar. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1981/82:100 om ersättningsmark vid bildande av naturreservat påSydbillingen Regeringen har att fattabeslut i ett besvärsärende angående naturreservatet platå. har frågat om regeringen är beredd att i anslutning till detta beslutredovisa sin principiella syn på frågan om att lämplig ersättningsmark skallerbjudas de markägare som lider intrång av reservatet. Liknande frågor har behandlats av , senast idecember 1980 (NU 1980/81:15). I sitt av godkända betänkande hadenäringsutskottet förutsatt att överenskommelser kan träffas mellan domänverketoch lantbruksstyrelsen för förstärkning av enskilda fastigheters markinnehavdär behov föreligger. Regeringen fattade beslut i ett tidigarebesvärsärende angående naturvårdsåtgärder på Sydbillingens platå. Enligtregeringens uppfattning borde belysa bl. a. möjligheten tillmarkbyten. Det står därför klart att ersättningsmark från domänfondeneller jordfonden under vissa förhållanden bör kunna ställas till förfogande isamband med reservatsbildning. Behovet av marken för rationaliseringsändamåloch andra omständigheter i det enskilda fallet måste emellertid bli avgörande. Jag är inte beredd att nu uttala mig om vad regeringensbeslut angående Sydbillingen kommer att innehålla. Om ersättningsmark vid bildande av naturreservat påSydbillingen 13 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret. Det är mycket otillfredsställande att frågan omersättningsmark för de markägare som går miste om sin skogsmark genom enreservatsbildning ännu inte är löst. Och några konkreta besked innehåller inteheller det svar som jordbruksministern lämnat . Därför kvarstår ovisshetenför berörda markägare. Om regeringen väljer att bifalla besvären frånnaturvårdsverket, blir 27 markägare berörda både av reservatet på Sydbillingenoch av restaurering. Dessa jordbruksfastigheter skulle dåförlora både skogsmark och . Därmed skulle fastigheternas ekonomiskabärkraft sjunka sä mycket att det inte går att driva dem på etttillfredsställande saft. I dagens läge gäller det att skapa bärkraftigajordbruksfastigheter som kan tas över av kommande generationer. Härar man påväg att göra tvärtom, när vi i stället borde öka förutsättningarna förfamiljejordbruket att utvecklas vidare. Problemen är från principiella utgångspunkter desamma,oavsett om man väljer ett mindre eller större reservat. Den enskilde drabbas.En lantbrukare som ringt upp mig säger så här: Vi har åker och likamyckel skog Om ersättningsmark vid bildande av naturreservat påSydbillingen och 10mjölkkor - en familj som vi, med barn, kan inte leva på delta om vi inte fårbehålla vår skog. Det blir arbetslöshet, säger markägarna, om vi inte fårbehålla skogen. Många lever pä den, och den är en viktig inkomst- ochsäsongsutjämnande faktor. Och det är de mindre familjejordbrukarna i områdetsom drabbas hårdast. Markägarna är inte intresserade av kontanta pengar, somäts upp av skatter och inflation. De vill ha ersättningsmark. och de vill ha enlösning som kan tillgodose varje enskild jordbruksfastighet. Vid en förfrågan från LRF har de som tillfrågats avvisatvarje tanke på gemensamhetsskog. Det måste bli fråga om individuella lösningar. Man måste förstå att de enskilda människorna tycker attdet är utmanande att staten skall tvinga till sig deras mark, särskilt i dagensekonomiska läge. Här skall nu regeringen spara 12 miljarder i nästa budget, ochdå kan det bli aktuellt alt dra in på vissa förmåner för all nådetta mål. Dåkan man bara inte förslå att staten skall spendera 15-20 miljoner på ettnaturreservat vars värde har ifrågasatts av åtskilliga remissinstanser, t. ex.domänverket och lantbruksnämnden. Kan de individuella anspråken på lämplig ersättningsmarkinte tillgodoses, måste enligt min mening reservatstanken överges. Jag villockså understryka, att det är ont om pengar till redan befintliga reservat ochatt man även av den anledningen bör avskriva planerna på ett naturreservat påSydbillingen. uppehåller sig i debatten vidproblemet om det är lämpligt att bilda naturreservat på Sydbillingen ellerinte. Jag kommer inte att gå i svaromål när det gäller den frågan, eftersom denär föremål för regeringens prövning. Då det gäller frågan om ersättningsmark vill jag erinra omatt den lagstiftning vi har inte påbjuder att ersätlningsmark skall kunnalämnas för att ett naturreservat skall kunna bildas. Däremot har jag själv vidflera tillfällen givit uttryck för den meningen att om det är möjligt börersättningsmark kunna lämnas i stället för det intrång som görs på den privatamarken eller för den mark man lämnar ifrån sig. Men då bör man nog, StenSvensson, driva den här frågan litet mer principiellt. Man kan inte bara säga atten sådan ordning skall gälla Sydbillingen, utan den skall i så fall gälla helalandet. Att jag inte klart har kunnat uttala mig om huruvida deltaförfarande är möjligt just när det gäller Sydbillingen beror på det som händerkring , där markägarna är i stort behov av ersättningsmark, ochintrånget på Vretens skjutfält. kommer dessutom Sydbillingen till. Jag erinrar än en gång om det jag sagt i mitt svar; attersättningsmark från domänfonden eller jordfonden under vissa förhållanden börkunna ställas till förfogande i samband med reservatsbildning. Men jag kan intei dag uttala mig om hur mycket det kan röra sig om. 15STEN (); Ja visst behöver vi en lagstiftning som föreskriveralt man skall kunna erbjuda lämplig ersätlningsmark innan man fattarprincipbeslut om ett naturreservat eller motsvarande intrång på enskilt ägdmark. I avvaktan på en sådan lagstiftning tycker jag att regeringen bordehandla i den andan. Jag efterlyser ett sådant handlande. Del kan visas nu närfrågan om Sydbillingen skall avgöras. Dessutom är det en kostnadsfråga. Vi får vara glada ompengarna räcker till det som vi redan har beslutat, nämligen Hornborgasjönsrestaurering och i . Jag vill därför ge jordbruksministern ett gott råd; Låtbönderna få behålla sin skog och avskriv reservatstanken! Bönderna har erbjudit sig redan på ett tidigt stadium attsamarbeta med myndigheterna om ett naturvårdsanpassat skogsbruk - byggt påskogsvårdslagen. Ta vara på denna positiva vilja, och avstå fråntvångsåtgärder mot en betydelsefull yrkeskår i vårt samhälle som redan är hårtträngd av den låga lönsamhetsnivån! Om ersättningsmark vid bildande av naturreservat påSydbdlingen Får jag påpeka för att jag intesade att jag kommer att arbeta för en lagstiftning som påbjuder att naturreservatskall kunna bildas bara, om ersättningsmark ställs till förfogande. Jag sade istället att den nuvarande lagsfiftningen inte påbjuder det, men att jag självhar verkat för att ersättningsmark skall kunna ställas till förfogande. Frågan om lämpligheten av ett reservat på Sydbillingenvägrar jag all diskutera nu då ärendet prövas av regeringen. 17 (); Jag underströk vikten av alt vi får enlagändring som gör det möjligt för markägarna att kräva besked om vad som skallhända med deras respektive brukningsenheter innan statsmakterna fattar beslutsom leder till intrång på enskilt ägd mark. Den frågan har jag bl. a. väckt ien motion, som just nu är under behandling i jordbruksutskottet. Men jag tycker ändå att vi i avvaktan på att få en sådanlångsiktig lösning skall handla på ett sådant sätt att de enskilda människorsom är berörda av delta intrång på ett tidigt stadium kan få information ommöjligheterna till lämplig ersätlningsmark innan ett principbeslut fattas som innebärtvångsingripande mot dem. Överläggningen var härmed avslutad. Om bibehållande av postkontoret på 6§ Svarpå fråga 1981/82:112 om bibehållande av postkontoret på har frågat mig om min uppfattning när det gäller attha kvar postkontoret på som ett led i bevarandet av en Min allmänna inställningär att postverket bör vara försiktigt med serviceförändringar.Något beslut om förändring av postservicen på har ännuinte fattats. kommunentillfälle att komma in med synpunkter på förvaltningens planer. Jag ärdärför inte beredd att nu närmare kommentera 19STINA (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret. Jag frågade om kommunikationsministerns uppfattning när det gällerbibehållandet av postkontoret på , men på den frågan synes kommunikationsministernssvar inte ha gett något klart besked. Det framhålls emellertid i svaret att manbör vara försiktig med serviceförändringar. Det håller jag faktiskt medkommunikationsministern om att man bör vara i det här fallet, alltså när detgäller postkontor. Men man bör kanske inte bara vara försiktig utan ocksåkunna gå ett steg längre och avstyra ett nedläggningshot. Vidare sägs i svaret att beslut om förändring avposlservicen på ännu inte är fattat och alt kommunen har berettstillfälle att inkomma med sina synpunkter. Jag kan då nämna att Norrtäljekommun, som tillhör, i skärgårdspostutredningen så sent som den 30november 1979 yttrade att av de tre postställena , Köpmanholm ochBlidö, som ligger i denna del av , borde två vara kvar,varav var det ena. har också kommunstyrelsen i kommunuttalat att postkontor bör vara kvar även efter 1982. I ser vi det som angeläget och viktigt attvi får ha kvar en levande skärgård och en levande landsbygd. Det händer juexempelvis att först läggs affären ner, sedan postkontoret osv. Resultatet bliratt därefter försvinner också människorna och att någon levande skärgård intekan bevaras. Omfattningen av samhällelig service av olika slag har storbetydelse för ett områdes möjlighet alt utvecklas i positiv riktning. Att hatillgång till ett postkontor är därvid betydelsefullt, då ju postkontoretfyller en viktig funktion.