prot · G509125 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:125 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Föredrogs ochhänvisades Proposition 1981/82:210till skatteutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2470till /82:2471 och 2472 till näringsutskottet1981/82:2473 till arbetsmarknadsutskottet /82:2474-2476 tillnäringsutskottet /82:2477 till utbildningsutskottet /82:2478 tillskatteutskottet /82:2479 till näringsutskottet /82:2480 tillutbildningsutskottet /82:2481 till lagutskottet /82:2482 tillarbetsmarknadsutskottet /82:2483 och 2484 till jordbruksutskottet1981/82:2485 till näringsutskottet /82:2486 till /82:2487till socialutskottet /82:2488 och 2489 till konstitutionsutskottet1981/82:2490 till utrikesutskottet /82:2491 till kulturutskottet1981/82:2492 till skatteutskottet /82:2493-2495 till näringsutskottet1981/82:2496-2500 till Anslag till bostadsförsörjning m. m. 4 § Föredrogs men bordlades åter Näringsutskottetsbetänkanden /82:28 och 32 5 § Anslag till bostadsförsörjning m. m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande /82:24 om anslag till bostadsförsörjning m. m. (prop.1981/82:100). skall behandla civilutskottetsbetänkande om anslag till bostadsförsörjningen. Utskottet har i storttillstyrkt de av regeringen i budgetpropositionen föreslagna åtgärderna. Därförfinns det inte så stor anledning för mig att i detalj gå in på dessa frågor.Förslagen i de flesta av reservationerna har också tidigare debatterats här ikammaren, framför allt . Jag ber att få hänvisa till dessadebatter. I betänkandet behandlas bostadsbyggandets omfattning ochinriktning. Det är frågor som förtjänar att diskuteras litet mer ingående, Ibudgetpropositionen anges ingen på förhand'fastställd nivå förbostadsbyggandet. Där föreslås inte heller några begränsande ramar ellerkvoter. Det är inte speciellt meningsfullt att precisera sådana härmålsättningar i en situation när bostadsbyggandet ändrar - och måste ändra -karaktär. Till min stora tillfredsställelse kan jag konstatera attsocialdemokraterna i sina reservationer inte har fallit för frestelsen att sökaprecisera bostadsbyggnadsbehovet. har socialdemokraterna försöktatt överglänsa regeringen i sin plan för nyproduktionen. Den har oftast beståttav överbud, som i efterhand har justerats nedåt av verkligheten. En ensidig diskussion om nyproduktionens nivå i förenkladetermer typ bostadsbyggnadskris och katastrofläge hindrar bara den riktigadiskussionen om inriktningen av det framtida byggandet inom bostadssektorn. Detär ett byggande som framför allt innefattar ombyggnad, tillbyggnad, underhålloch energisparåtgärder, men också en begränsad nyproduktion. Det är en falsk debatt som man för, om man kräver en högrenyproduktion med hänvisning till nivåerna under miljonprogrammets dagar. Vimåste inse att miljonprogrammet var en engångsföreteelse - enkraftansträngning. Vi har skaffat oss ett bra utgångsläge för att nu ge oss ikast med att förbättra det existerande bostadsbeståndet - vilket i sig innebären ny kraftansträngning. Det är en betydligt vikfigare uppgift än att försökadrömma sig fillbaka till rekordår. Denna insikt finns ihuvudsak redan i fackpressen, hos organisationer och personer som ärsysselsatta inom byggnads- och bostadssektorn. Och det är bra att denna insiktnu också börjar vinna terräng här i . Den totala byggsektorn spelar en viktig roll i ekonominoch för sysselsättningen, Byggnadsprodukfionens-jagtalardåom hela den samladebyggnadsproduktionen - användningssida består av både byggnadsinveste- ringar, dvs,ny- och ombyggnadsinvesteringar, och reparationer och underhåll. över minskade de totalabyggnadsinvesteringarna med . Reparafions- ochundehållsarbetena ökade däremot . Om vi tittar på , finner vi att dentotala byggnadsproduktionen har kunnat öka . Reparationer ochunderhåll har ökat . De här procenttalen kan tyckas låga, men de motsvararstora belopp när det gäller volymen av investeringar. Byggnadsproduktionen haralltså stått sig ganska bra , trots deekonomiska problem som vi har gått igenom. Vi kan också titta på en delsektor inombyggnadsproduktionen, nämligen bostadssektorn. Enligt SCB ligger investeringaroch underhåll i permanenta bostäder 1981 på en högre nivå än 1971. Den alltmer viktiga sektorn reparationer, ombyggnader ochtillbyggnader har haft en mycket snabb utveckling och har haften ökning på . Bostadssektorn har också stått sig väldigt välunder , trots deekonomiska problem som vi har gått igenom. Denna utveckling mot ett större intresse förombyggnadssektorri är naturligtvis inte någon tillfällighet. Den politik som vihar fört har haft som utgångspunkt att tackla 1980-talets problem:förvaltningen, ombyggandet och energisparandet i bostadsbeståndet. Därförtillsatte vi underhållsfondsutredningen och stadsförnyelsekommittén, ochdärför har vi med olika medel försökt hitta en vettig avvägning mellannyproduktion och ombyggnad och underhåll av bostäder. Vi harockså betalat ut i statligt stöd i form av bidrag och lån för energisparåtgärder ibyggnadsbeståndet. Det är åtgärder som har påverkat 1,5 miljoner lägenheter och som på ett aktivt sätt har förbättrat byggnadsbeståndets energistatus. Den inriktning av bostadsproduktionen som jag harbeskrivit och som utkristalliserats kommer att förstärkas.Stadsförnyelsekommittén har i sitt första betänkande, som kommer att föranledaen proposition till höstriksdagen, angett omfattningen av ombyggnadsbehovet.Det är så stort att, trots ökade insatser, endast en mindre del kommer attberöras . Man klargör där också att behovet avunderhåll och mindre förbättringar växer, trots att ombyggnaderna förutsättsöka. Jag har velar göra denna mycket kortfattade markering av ombyggnads- och underhållsverksamhetens omfattning och betydelse. Det ären omställning som har påbörjats. Den kommer att fortsätta, och den kommer attkräva stora resurser och kraftansträngningar av inblandade parter. Det finnsockså många skäl för att uppmärksamma denna sektor och ha denna inriktning -både bostadssociala och ekonomiska skäl samt sysselsättningsskäl. Jag harbeskrivit utvecklingen och betonat att både den Anslag till bo stadsförsörjning m. m. Anslag till bostadsförsörjning m. m. totala byggproduktionen och bostadssektorn har hävdat sigväl. Vi ser nu en vikande tendens inom det totala byggandet. a, mot denbakgrunden kommer regeringen att presentera förslag i samband medkompletteringspropositionen. får ta ställning tillförslag som omfattar investeringar på ca enbart inombostadssektorn. De förslagen har presenterats och kommer att presenterasnaturligtvis från rent bostadspolitiska utgångspunkter, men också för att viskall kunna tillgodogöra oss de produktionsresurser som finns inombyggnadssektorn och som är en så viktig del av hela den ekonomiska polifiken. 2 (): Bostadspolitiken har i vid social mening faritilla under de borgerliga regeringarnas fid. Glädjeämnena har varit få menmissräkningarna desto flera. Just i bostadsfrågan har de borgerliga partiernafastnat i blocktänkande, där utrymmet för en meningsfull samverkan med socialdemokraternaslammat igen. Det är verkligen intressant att läsa utskottsbetänkanden ochprotokoll från de senare årens bostadsdebatter. Trots en rad uppslag ochkonstruktiva förslag till en framåtsyftande bostadsproduktion från osssocialdemokrater har ingen velat lyssna i någon nämnvärd utsträckning. Vi har föreslagit åtgärder för att hålla bostadsbyggandetuppe på en acceptabel efterfrågenivå. Vi har föreslagit åtgärder i form avmomsbefrielse, uthyrningsgaranti, temporära hyresrabatter, hyresförlustlån,underhållslån och bostadsbidrag för att hålla kvar det sociala innehållet påbostadsmarknaden. Det har blivit avslag - vanligen med den enda röstsmajoritet som de borgerliga förfogar över i kammaren. Vi inbillade oss ett tag att en bred samverkan ibostadsfrågan skulle vara till gagn för landet. Därför framlade vi förslag omen bostadskommission med uppgift att kartiägga och föreslå åtgärder för attminska bostadslösheten bland ungdomen. Men det ville inte deborgerliga. föreslog vi överläggningar mellan partierna för attbryta dödläget och lägga grunden till en brett förankrad bostadspolitik.Överläggningarna skulle syfta till ett fullföljande av de sociala mål somtidigare kunnat formuleras av breda parlamentariska majoriteter. Denna invittackade de borgerliga samfällt nej tiU. Hur ser då den bostadsmarknad ut för vilken regeringen ochden borgerhga riksdagsmajoriteten har det hela och fulla ansvaret?Byggaktivi-teterna är de lägsta i modern tid. Regeringen aviserar enigångsättning av 39 000 lägenheterunder 1982, Mycket pekar på att igångsättningen kommer att bli ännu lägre. Detbetyder minskad tillgång på bostäder i de kommuner där efterfrågan är stor.Enbart i efterfrågar ca 40 000 en bostad.Om bostadsförmedlingen hade haft kvar turordningsprincipen vid förmedling avbostäder, hade antalet varit åtskilligt större. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är stadd i snabbökning. har byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassabetalat ut nästanlika mycket pengar som , Även i blir det alltvanligare att byggnadsarbetare går och stämplar-detta sagt som ett apropå tillde borgerligas avslag på socialdemokratiska motionskrav att statligastödåtgärder vid reparation och ombyggnader också skulle gälla län.Men det blev nej, under föregivande att denna region inte hade någraarbetslösa. är vi där. har den borgerliga bostadspolitiken hunnit fattStockholmsområdet, Allt flera är nu utan jobb bland byggnadsarbetarna. Det lägsta byggandet och bostadsbrist påflera håll, där också arbetslösheten är ett faktum, är kännetecknande för hurbostadspolitiken har utformats. Men detta är inte nog. Alltför många av debostadslösa - och också av dem som redan har en bostad - kan inte betala dehyror som främst utmärker nyproduktion och sanerade hus inom det äldrebostadsbeståndet. Tvärtom förhåller det sig så, att ungdomar som flyttat frånsina föräldrahem återvänder hem på grund av de höga hyrorna. Dessutom ärväldigt många ungdomar utan egen arbetsinkomst - arbetslösheten har slagit roti , och den drabbar också ungdomarna med förödande kraft. Åtskilligaungdomar som har åldern inne för att skaffa sig eget vet att inkomsterna interäcker för en egen bostad. Under den gångna helgen har socialdemokraterna i Stockholmoch haft sina årskonferenser. Det är ingen svårighet attförmedla den Oro som finns i de djupa leden av människor som måste maka ihopsig, enligt ett recept som var vanligt förr i gamla , hade partierna i ett besök frånGöteborg, Det var företagare, byggjobbare, tjänstemän och fackfolk inom byggbranschensom ville informera om det svåra läget på . Det finns projekt attsätta i gång i efterfrågelägen. Men osäkerheten om bostadspolitiken är etthinder, ryckigheten i produktionen ett annat. Ingen vet, när ett projekt ärklart, om det finns något nytt arbete efteråt. Enbart i går det ca 200 lärlingar med tvåårs utbildning inom byggområdet utan arbete. Den Göteborgsgrupp som besöktepartierna här i hade skrivit till arbetsmarknadsministern och bett omett sammanträffande. Inte ens ett svar på denna framställan hade kommit frånkanslihuset. Som framgår av vår reservation 1 där vi ånyo tar uppförslaget om temporära hyresrabatter, reservation 2 om stimulansåtgärder,reservation 8 om hyresgaranfi, reservation 9 om utredning om lediga lägenheteroch reservation 10 om åtgärder för långsiktig lösning av frågorna kringunderhåll och reparationer samt reservation 11 om underhållslån, har vi anvisatvägar som hjälpligt kan lätta det värsta trycket, I reservation 6 tar vi uppungdomens situation på bostadsmarknaden, en fråga som närmare kommer attbeskrivas av , I reservation 12 lägger vi förslag om attriksdagen bör fatta ett principbeslut om att de temporära ombyggnadsbidragenoch reparationslånen bör omfatta också samt förlängas till attgälla vintern och , I reservation 13 föreslår vi en utredning ombyggfel genom en expertkommitté. Det är klokt att åtgärda de Anslag till bostadsförsörjning m. m. Nr 125 byggfel som har uppkommitoch som måste åtgärdas med det snaraste, Onsdaeen den ' '"" arbetskraft som väntar på att få ett jobb. Vi har ireservationerna 3 21 april1982 °' återupptagit den tidigareframförda kritiken mot regeringsförslaget att undanta markvillkoret för viss mark liksom det temporära undantaget från Anslaetill bo- markvillkoret, kommersenare att ta upp frågor som gäller stadsförsörinins boendemiljöförbättringar och den mångfald som hör till de problemställ- m. m. ningarna. Dereservationer jag nu räknat upp vill jag yrka bifall till. Jagvågar påstå att det lönar sig att bygga bostäder. Byggnadsarbetaren får ettjobb, den bostadslöse chans till bostad. Det sätter fart på samhällsekonomin.Bostadsbyggandet har alltid ansetts vara motorn i svensk ekonomi. Det gerarbete i skogsindustrin, träindustrin, byggnadsmaterialindustrin,möbelindustrin, porslins- och glasindustrin, gruvnäringen och betongindustrin.Varje byggnadsarbetare på en byggplats ger jobb till åtminstone fyra personer ibakomliggande led. Det är förvisso en dygd att spara - dock endast underförutsättning att inte sparandet leder till ytterligare förluster. Det är ettvåldsamt slöseri med våra resurser, vårt tekniska kunnande, våra dugligaarbetare och företagare att inte ta deras kapacitet i anspråk. Därför måste dettill ett sysselsättningsprogram; så att vi inte tappar ytterligare tempo inombyggbranschen. betyder en fortgående nedskärning av byggandet -alla kategorier -att import av för byggandet viktiga produkter blir enförutsättning när byggandet dras i gång igen. Importen är stadd i ökning, samtidigtsom den svenska byggmarknaden tillåts sjunka och en mångfald av svenska företaggår i konkurs. Mycket av det som hänt pekar på att regeringen har gettupp. Ambitionsgraden har aldrig varit lägre än . Och ändå tillät sig dennakammare att uttala en hård dom över regeringens brist på ambitionoch vilja. Då hade vi ändå en bostadsproduktion på betydligt över 50 000lägenheter, är den års nivå. Vad som behövs är ett sysselsättningsprogram av den typsom socialdemokraterna har lagt fram i och som ger bostäderna ochbyggandet en ny chans. Det är en helt ny anda av offensiv och optimism sommåste till, baserad på program och finansiering, och en politik som kan hållamoderaterna borta från varje reellt inflytande i svensk bostadspolitik, därräntegarantierna - själva nyckeln till bostadens sociala innehåll - enligtmoderaterna skall tas bort. Det är en rå politik som regeringen harlåtit sig förföras av. Så mycket kan jag lova som att en socialdemokratiskbostadspolitik har kraft att slå tillbaka de moderata attackerna motbostadsmarknaden, Bostadsministern är här. Medan regeringar har kommit ochgått med olika slags borgerliga beteckningar har under de borgerliga ofärdsåren - mätt i sociala termer - svarat för . Med vissa undantag har insatserna präglats av passivitet och uppgivenhet. Av 1960-talets unga och fräscha folkpartister har det blivit för tidigt åldrade ° statsråd, som lever i enföreställning att man kan spara sig ur en kris och överlåtaåt marknadskrafterna att bestämma bostadspolitiken. Jag anser det därföronödigt att argument för argument gå igenom ett regeringsförslag som saknar bådekapacitet och viljeinriktning. Jag utgår ifrån att är såmedveten att hon betraktar sin närvaro i kammaren som den första i raden avavskedsvisiter. Hade vi inte haft valet inom räckhåll skulle jag - ikraft av min större erfarenhet som parlamentariker- gett henne rådet att självsfiga ner från taburetten. Men det är på något sätt hederligare att väljarnafår chansen att fälla sin dom över en bostadspolifik som har skapat för lågtbostadsbyggande, för ryckig produktion, höga hyror, arbetslöshet ochbostadslöshet genom en regering som utmärkt sig för allmän hållnings-löshet. Jag yrkar än en gång bifall till de tillbetänkandet fogade socialdemokratiska reservationerna. Anslag till bostadsförsörjning m. m. 3 (); Jag kan i stort instämma i den allmännabeskrivning som bostadsministern gav av bostadsbyggandets omfattning ochinriktning. Jag kommer i detta anförande i huvudsak att uppehålla migvid de moderata reservationerna 5 och 7. Övriga moderata reservationer kommerBertil att ta upp . Bostadsbrist i traditionell mening är ett litetproblem begränsat till ett mindre antal kommuner, framför allt i Stockholmsregionen.Trots att vi alltså inte har någon omfattande bostadsbrist i landet, finns detall anledning att söka upprätthålla en sådan nyproduktion och inte minstsaneringsverksamhet att en bristsituation inte uppkommer. Det allvarliga är att dagens bostadspolitik inte möjliggörett ökat bostadsbyggande, än mindre ett byggande anpassat till människornasönskemål. Produktionskostnaden för ett bostadsbyggande i enlighetmed gällande föreskrifter uppgår till ,/m-. Den verkliga räntekostnadenuppgår till ,/m i en nybyggd hyreslägenhet. Är bostaden 100 m blir denverkliga årliga kapitalkostnaden . Av den kostnaden betalar denenskilde hyresgästen, via sin hyresavi, endast , eller /m-.Resten - , - belastar statsbudgeten. Vi moderater anser det ofrånkomligt att begränsa dessagenerella subventioner. Den frågan kommer att debatteras i kammaren om någraveckor, och jag tänker därför inte vidare utveckla våra förslag i dettaavseende på annat sätt än att jag konstaterar att den mycket högasubventionsnivån i kombination med starkt kostnadsdrivande låneregler, normeroch exploateringsstandard leder till svårigheter att upprätthålla enbostadsproduktion som tillgodoser konsumenternas efterfrågan. Låneregler och föreskrifter måste syfta till att anpassabostäderna till konsumenternas reella önskemål och köpkraft. Den statligabostadslångivningen innehåller en rad av regleringsmekanismer. Speciellakrav ställs på standard och utformning av bostäderna. Anslagtill bo-stadsförsörjn ing m. m. utformning det som byggs. Lånearkitektur är en realitet,påtagligare i vårt land än i de flesta andra, Lånekineseriet har tillåtits breda ut sig i nuvarandelånesystem. Blanketterna är så komplicerade att endast experter begriper dem.Det är helt omöjligt för en privatperson att utläsa hur han bör bygga för attbygga bra och så att han kan hålla kostnaderna nere och erhållastatligt lån, Detaljeringsgraden är häpnadsväckande. För exempelvistakbeklädnad finns ett särskilt låneunderlag för takpannor. Just nu är det 225kr, per kvadratmeter. Om man i stället väljer takpapp blir underiaget ,lägre. Bägge beloppen förutsätter dock att man bygger med ett inspektionsutrymme.Saknas inspektionsutrymme blir det viss reduktion. Bygger man ett räcke elleren skärm vid en balkong kan man tillgodoräkna sig ett låneunderlag på ,meter. Det här är typiska exempel på och en liten, liten del av alla de olikakomponenter som skall preciseras och beräknas i detalj för att man skall fåfram det slutliga låneunderlaget. Det är hög tid att vi kommer bort från dettakostnadsdrivande kineseri. Det är därför som vi moderater har föreslagit ettnytt lånesystem - ett enhetslån. Enhetslånet bör utgå per lägenhet, dock med viss reduktionav lånebeloppet för små lägenheter, och visst schablontillägg per kvadratmeterlägenhetsyta som överstiger den som ligger till grund för enhetslånet upp viss maximinivå. Den byggande ges frihet att anpassa bygget till de boendesönskemål. Den enda begränsningen skall vara att byggnadsobjektenskreditsäkerhet inte riskeras. Om bostaden kostar mer än vad som täcks avenhetslånet, får denna kostnad täckas med tilläggslån till marknadsränta.Räntebidrag skall självfallet kunna kopplas till enhetslänet på samma sätt somsker . Utskottsmajoritetensmotivering för avstyrkande av värt förslag är minst sagt märklig.Man avfärdar förslaget på tre rader och säger: " förslaget omstatliga enhetslån per lägenhet innebär en långtgående förändring i nuvarande system. Utskottet är inte berett tillstyrka motionen ." Jag antar att det innebär att utskottsmajoriteten anseratt nuvarande lånesystem är i stort sett bra och att det inte behövs någralångtgående förändringar. Man vill ha kvar nuvarande kostnadsdrivandelånekineseri. Man vill ha kvar alla dessa blanketter medlåneunderlagsberättigade komponenter som meter ledstång, fönsterdörrar tillterrasser, sopsäcksväxlare, utvändiga trappor med tillägg per trappsteg,invändig utrustning som frys på i särskild skåpenhet osv,, osv. Bostadspolitiska företrädare för både ochcentern har talat om behovet av förändringar av gällandelåneregelssystem. Det vore beklagligt om det stannar vid tomma ord eller omambitionsnivån inte sträcker sig längre än till att exempelvis ändraföreskrifterna, så att inte endast torkskåp skall kunna ingå i låneunderlagetutan också den mer energibesparande torktumlaren. Det ärnämligen inte genom sådana detaljförändringar som vi kan få ett låneregelssystemsom resulterar i en press på de ständigt ökande byggkostnaderna. Med vårt förslag öppnas möjligheten att begränsabyråkratin, att helt avskaffa bostadsverkets befattning medbostadslångivningen. 1 stort sett hela den hantering som ligger påbostadsstyrelse och länsbostadsnämnder i fråga om prövning av olikabyggnadsprojekts kostnader mot dessa olika kostnadsschabloner skulle kunnaupphöra och ersättas av sedvanlig kreditriskprövning. För den byggande skulle vårt system leda till att ombyggherren exempelvis avsåg att bygga okonventionellt eller utnyttja tidigareej använd teknik, skulle detta inte föranleda någon statlig prövning, försåvitt inte byggnadsprojektets kreditvärdighet påverkas. Nuvarande låneregelssystem driver uppkostnaderna, som det hämmar utvecklingen. Det stoppar mångaangelägna byggprojekt. Det är hög tid att vi ersätter detta föråldrade systemmed ett nytt. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 7vid.civilutskottets betänkande. Det finns fler åtgärder som bör vidtas för att stimuleraoch förbilliga byggandet. Regeringen föreslår bl, a, att de temporärastimulansåtgärder som fastställde vad gäller tillfälligaförändringar av mark- och konkurrensvillkoren skall förlängas med fram tillden . Vi moderater har pekat på de negativakonsekvenserna av mark- och konkurrensvillkoren. Reglerna har till huvudsakliguppgift att begränsa utrymmet för enskilt byggande i egen regi. Båda lånevillkoren är riktade mot det traditionellabyggandet av relativt stora objekt på tidigare obebyggd mark. Det var ju dettabyggande som var helt dominerande när villkoren infördes . Men dagensbyggande sker-det underströk bostadsministern i sitt anförande - i storutsträckning inom redan ianspråktagna områden, och ofta byggs endast enstakahus. Mark- och konkurrensvillkoren har därmed överlevt sig själva nästan innande har börjat tillämpas. Det är enligt vår uppfattning helt nödvändigt att enskildamarkägare och byggnadsföretag ges bra möjligheter att medverka isamhällsbyggandet, om bostadsproduktionen skall kunna hållas uppe. Det är exempelvis helt orealistiskt att vid byggande iförnyelseområden kommunen först skall lösa in mark för att fördela den efterkommunalt beslut och att sedan byggnadsarbetena skall utlysas på entreprenad avden som väl filldelats marken. Det är besvärligt nog att arbeta med förtätningar. Tillskillnad från vad som gäller vid råmarksbyggande finns ofta en rad olikaintressenter i området, exempelvis de omkringboende, vilka harmotstridande synpunkter och intressen. Den praktiska erfarenheten visar att dettar att planlägga eller göra planändringar i förtätningsområden.Lägger man därtill en omständlig administrativ och byråkratisk reglering blirföljden att byggandet i dessa områden hämmas. Regeringenär självfallet inte omedveten om att mark- och konkurrens- Anslag till bostadsförsörjning m. m. Anslag till bostadsförsörjning m. m. villkorenhar en negativ inverkan på bostadsbyggandets omfattning. Motiveringen bakomförslaget till de temporära lättnaderna i mark- och konkurrensvillkoren förraåret var ju just att de ändrade reglerna skulle stimulera ett ökatbostadsbyggande, Samma motivering kvarstår vad gäller den nu föreslagnaförlängningen.