prot · G50941 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:41 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Moderata samlingspartiels partigrupp har som ny suppleanti konstilu-fionsulskotlel efter ;l anmält och som ny suppleanti försvarsutskottet efter anmält . partigrupp har som suppleant i försvars-och civilutskolten anmält , som inträtt såsom ersättare för NilsÅsling efter . Förste vice talmannen förklarade valda till suppleant i () suppleanter i försvarsutskottet () EivorNilson (c) suppleant i civilutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 24november. 3 § Föredrogs och hänvisadesMofionerna 1981/82:138-142 till skatteutskottet Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde 4 §Föredrogs men bordlades åter Skatteulskoltels betänkanden /82:13-15Socialutskottets betänkanden /82:13-15 betänkande1981/82:12 Arbetsmarknadsutskollels betänkanden /82:5 och 6 Civilutskotletsbetänkanden /82:5-7 5 § Besparingar inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1981/82:11 ombesparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:30). 2ERIC (); Det skulle egentligen finnas mycket att sägaunder denna punkt. Framför allt skulle del finnas anledning att diskutera bådeförslaget sådant det har förts till och den information som vi harfått, när vi har begärt sådan av försvarsdepartementet. är emellertid inteförsvarsministern här, och jag finner därför inte anledning att adressera migtill honom. Han har tydligen inte velat ta tillfället i akt att närmare införkammaren redogöra för dessa saker. Vi fick en handling som vi i utskottet var tveksamma omhuruvida det vav ett verkligt förslag som man begärde att vi skulle fatta ettbeslut om. Handlingen kunde också tolkas som alt det bara var fråga om en anmälan.Det fanns nämligen inte någon som helst kläm i handlingen. Det var omöjligt föross att veta vad som avsågs. Men både socialdemokraterna och vänsterpartietkommunisterna - jag tror också - hade fattat texten i dennahandling så, att det gällde en ytterligare begränsning av försvarsanslaget med200 miljoner. Vi fick emellertid sedan veta all vi hade läst alldelesfel i denna handling, när vi hade uppfatlat det som 200 miljoner. Del gälldenämligen alt begränsa del reella utrymmet inom försvarets huvudtitel. Och delreella utrymmet skulle bedömas efter verkningarna av alla de åtgärder som varförenade med besparingspakelet - devalveringen, räntesänkningen, prisstoppetosv. Tog man hänsyn till alla dessa faktorer och justerade anslaget därefter skulledärutöver besparingen vara 200 miljoner. Vi fick besök av statssekreteraren iförsvarsdepartementet, som visade oss ett räkneexempel. Av det framgick attdessa 200 miljoner egentligen var liktydigt med 400 miljoner, om man räknade uthur allt delta skulle verka. Vi var inte nöjda och begärde att försvarsministern skullekomma till oss. Han kom myckel riktigt och gav en redogörelse, som slutade medatt under de som hade passerat hade det märkliga inträffat, att 400 istatssekreterarens uträkning - som statsrådet då försäkrade var en riktiguträkning - nu hade stannat vid 250. Jag skall inte säga mera utan bara läsa senare delen i denhandling som statsrådet lämnade till oss som en förklaring. "Del gamla räkneexemplet och den aktuella bedömningenvisar svårigheterna all i propositionen ange en till sina konsekvenseröverblickbar begränsning inom försvaret. Om begränsningen hade angetls som '-400 nominellt' vilket enligt räknexemplel svarar mot '- 200 realt' så hade denenligt bedömningen inneburit '- 350 realt'. Begränsningen angavs i stället som'- 200 realt' vilket enligt räkneexemplet svarar mot'- 400 nominellt' ochenligt bedömningen innebär '- 250 nominellt'." Jag har läst denna mening , och jag kan intebegripa vad som menas med den. Jag tror all del är myckel viktigt alt de förslag somriksdagen presenteras är klara och entydiga. Man skall uttrycka sig så långtman förmår i begripliga termer. Jag måste säga att det har brustit i dettafall, och vi har därför funnit anledning all påtala det. Vi socialdemokrater har inget annat yrkande än att vi villfortsätta med den anslagsgivning till försvaret som vi har varit med om attlämna . Och håller vi fast vid del som har varit vårram, så innebär del i detta fall ett belopp som ligger 150 milj. kr. under delsom de borgerliga här står bakom. Detta har vi yrkat i vår reservation. Jag ber att få yrka bifall till reservafionen. Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde 3OSWALD (vpk): Som vpk har framfört vid många tidigaretillfällen och i den nu aktuella motionen, är det oerhört anmärkningsvärt - idet statsfinansiella ekonomiska läge som vi i vårt land befinner oss i f. n.,med stora nedskärningar, prutningar och inskränkningar på samhällslivets allaområden - att man på ett område far fram mycket milt, dvs. just inomförsvarspolitikens område och framför allt när det gäller den militäraorganisationen. Det är anmärkningsvärt därför alt de nedskärningar som harföreslagils i del nu aktuella betänkandet och som har varit uppe tilldiskussion tidigare, i realiteten inte är några reella nedskärningar. Man görförskjutningar av vissa investeringar, och man skjuter upp användningen avvissa anslag. Men i realiteten får den militära organisationen behålla allasina pengar. Det är alltså del enda område i samhället som får denna favör.Detta tycker jag att alla grupperingar och alla partier verkligen skullereagera inför. Detta har vi tydligen råd med. Men vi har inte råd allhålla vår sociala status uppe, utan där skall del dras ner. Del är den storaoch viktiga frågan i detta sammanhang, när vi talar om besparingar inom olikaområden av samhällslivet. Vi har fått ett nytt kommittébetänkande frånförsvarskommittén. Vi skall inte ha någon långtgående försvarsdebalt här ,men del är viktigt alt påpeka, att om vi försöker vidmakthålla denförsvarsstruktur i den militära organisationen som vi har haft och som enligtdetta kommittébetänkande troligtvis fortfarande skall upprätthållas, så kommerdet att bli allt större svårigheter. Delta har jag påpekat många gångertidigare från denna Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde talarstol.Del kommer att bli omöjligt för att upprätthålla denna försvarsslruklurpå det sätt som har gjorts . Del är fråga om ett val, och därför måste man någon gångbörja att välja och bestämma sig för hur man vill ha det. Väljer man då altfortsätta med alt salsa miljarder efter miljarder på den militäraorganisationen, ulan all se till hur man skall kunna upprätthålla den och fylladen med något verkligt innehåll, så blir man till slut tvungen att börja seöver hela komplexet. Den utvecklingen är ju redan på gång. Vi ser den i designaler som ges från olika håll, också från försvarskommitlén. Man kommeratt få börja pruta på värnpliktsidén, man kommer att få börja pruta påfredsorganisationen för att kunna upprätthålla exempelvis ett dyrt ochmeningslöst flygvapen. Men våra förslag, som alllid sägs vara så övermaga ochomöjliga, titlar man inte ordentligt på. Man skulle t. ex. kunna bestämma sigför att inte slänga ut ytterligare miljarder på flygvapnet, som vi har gjort nuunder en massa år. Ta t. ex. Viggen-ävenlyret. Alla är ju nu överens om att detblev mångdubbelt dyrare än som var beräknat en gång i liden, när tidigareriksdagar fattade beslut om del redan på 1950-lalet, och det har inte tillförtvår säkerhetspolitik någonting. Men man är ändå villig alt satsa på samma strukturen gång till. Följden blir kanske att vi kommer all sitta där vid sekelskiftetoch konstalera att satsningen på t. ex. JAS blev onödigt dyr, dyrare än manhade tänkt, och alt den i grund och botten inte tillförde vår nationellasäkerhet särskilt mycket. Här finns alltså miljarder att spara in, och del bör manbörja med nu genom att stoppa utvecklingsarbete och alla sådana saker. Del ärmycket lätt all inom denna stora militära budget kapa så som vi har föreslagit. Vi får säkerligen tillfälle att återkomma till den härdebatten åtskilliga gånger, och jag nöjer mig för dagen med att yrka bifalltill vpk;s motion i del här ärendet. 4 PERPETERSSON (m); I försvarsutskottets betänkande nr 11behandlas ett avsnitt av regeringens proposition nr 30. Den propositioneninnehöll ju förslag om vissa ekonomisk-politiska åtgärder och vissabesparingar. Förslagen avseende försvarsdepartementets verksamhetsområdeinnebar all del reala plane-ringsutrymmel under innevarande budgetår skullebegränsas med 200 milj. kr. i förhållande till redan fattade beslut. Som ocksåEric har påpekat hörde utskottet under beredningen av ärendet förststatssekreteraren i försvarsdepartementet, och efteråt har ocksåförsvarsministern lämnat upplysningar inför utskottet. Flera av de ekonomisk-politiska åtgärder som föreslogs ipropositionen 30 förväntades påverka utvecklingen av neltoprisindex och därmedtillgången på prisregleringsmedel. Den totala effekten av de föreslagnaåtgärderna var dock oklar. Man hade meningar om att förbättringen möjligenkunde vara 200 miljoner, att den kunde vara 50 miljoner eller någonslans däremellan. Jag vill inför kammaren påpeka att utskottetenhälligt anser att förslaget om en målinriktad besparing av i proposition 30redovisat slag bör underställas . Utskottet anser, likaså enhälligt, att en besparing såsomtidigare skall ske genom alt ett visst belopp av priskompensationen skallhållas inne och inte ske i termer av reellt planeringsulrymme. Känt är all neltoprisindex ger en vissöverkompensation samt alt neltoprisindex av den nu löpandefemåriga ramperioden gav viss underkompensalion. Anmärkas kan all del i del avlämnade belänkandetfrån försvarskommilté enhälligt föreslogs en övergång till ett nyttförsvarskosl-nadsindex, som bedöms ge riktigare priskompensalion än nu gällandeneltoprisindex. Utskottets majoritet godtar en besparing om 250 milj. kr.,vilket belopp skall hållas inne av priskompensationsmedel. Socialdemokraterna föreslår en ytterligare besparing på150 milj. kr. Med anledning härav skulle jag vilja ställa en fråga tillsocialdemokraternas talesman. Jag har fått en sammanställning av riksdagensupplysningstjänst om hur socialdemokraterna yrkade påutgiftsökningar till olika ändamål samt besparingar och inkomstförstärkningar.Enligt denna sammanställning uppgår utgiftsökningarna till minst 3 500 milj.kr., medan besparingarna och inkomstförstärkningarna rör sig om 2 020 milj.kr., dvs. en budgetförsämring med ca 1 500 milj. kr. I fråga om anslagen tilldel militära försvaret beräknas i sammanställningen med en besparing under nulöpande budgetår av 1 042 milj. kr. Min fråga är; Menar socialdemokraterna all dennaytterligare besparing på 150 milj. kr. i förhållande till utskottsmajoritetensförslag skall läggas till redan föreslagna besparingar? Eller hur skall dessa150 milj. kr. anser det vara anmärkningsvärt attutskottet i stort håller fast vid beslutade femåriga anslagsramar tillförsvaret. Utskottet har enhälligt en annan mening. Jag yrkar avslag på vpk:smotion om en besparing på ytterligare 1 300 milj. kr. Jag håller med OswaldSöderqvist om att vi får återkomma till en allmän försvarsdebatt. Men jag ärinte övertygad om att han har bättre kunskaper på detta område än 1978 årsförsvarskommilté. Jag yrkar bifall till utskottels hemställan. Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde 5ERIC (): Jag tror inte att Per begär att jagskall gå in i en diskussion om ett material som han fått av upplysningsljänstenoch som jag över huvud laget inte har sett. Jag vet alltså inte hur man harräknat fram dessa belopp. Jag faslhåller vid vår uppfattning att vi har lagt framrealistiska förslag och alt vi har täckning för de anslagsyrkanden som kan haställts pä olika områden. Jag uppfattade Per inlägg som ett försök att ibrist på andra argument få in diskussionen på ett sidospår. Jag kan ge denförklaringen till Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde skillnadenmellan beloppet en miljard och del som vi nu har hävdat att på del material somförelåg hade vi anledning att räkna med att det skulle uppkommaganska betydande belopp som kunde innehållas. Men sedan har vi varit med om altde borgerliga mot vår vilja drivit igenom en hel rad beställningar och utökatfullmakterna för regeringen att lägga ut beställningar. Då bedömde vi del somsannolikt att det inte längre förelåg ett så betydande överskott som vi haderäknat med. Det är förklaringen till all vi har avstått från altställa det yrkande som vi framfört fidigare. Och det förklarar åtminstone endel av mellanskillnaden. Låt mig sedan konstatera följande, vilket jag tycker ärväsentligt: accepterar nu en nedskärning med 200 milj. kr. men hadesjälva tagit initiativet till att skära bort 300 milj. kr. Det är såledesen reducering med 500 milj. kr. Och man närmar sig nu det belopp som visocialdemokrater har stått för . skiljer det endast 150 milj. kr. Men har vi sett altav opportunistiska skäl måste naturligtvis ut och markera för framliden:Nu återgår vi till ordningen igen, nu måste vi ligga en bil över vad andra harkommit fram till. Däremot noterar jag all och folkparfiet nuäntligen - sedan del gått - accepterar en bedömning som överensstämmermed vår och anser all försvaret i stort sett bör kunna hålla sig på den nivåsom vi hela liden har pläderat för. Och jag menar att det är en fördel att vipå det viset har kunnat bredda underlaget för den försvarspolitik som skallföras. Även om Per menar att det är angeläget all kommatillbaka till den linje som drev igenom 1976 och som har varitgällande hoppas jag att vi skall slippa del . 6OSWALD (vpk); Del är inte fråga om kunskaper, Per Petersson.Jag betvivlar inte aft det finns myckel kunskap i försvarskommitlén med alladess experter och sakkunniga - det vore skräp annars. Det fanns säkert ocksåväldigt myckel kunskap i de försvarsulredningar på 1950-talel som förberedde debeslut som då fattades men vi kan i efterhand konstatera att det var ovisabeslut. Vad beträffar mina egna kunskaper får Per gärnabedöma dem, liksom alla andra. Men i del här fallet är det fråga om att fattapolitiska beslut på grundval av de kunskaper och fakta som man har. Och jaganser att man nu fattar ett beslut som är farligt för den framtida inriktningenav försvars- och säkerhetspolitik, precis som de beslut som fattadespå 1950-talel om var dåliga beslut, som har kostat landet oerhört mycketpengar och som inte på något nämnvärt sätt har förbättrat vår nationellasäkerhetspolitiska och försvarspolitiska ställning. Det är fakta. Låt mig sedan tala litet om detaljer och sådant som rördenna besparingsproposilion och lämna de stora principiella frågorna. framförtsav - och jag kan helt och hållet instämma i det - alt det förtillfället finns ett stort överskott av pengar inom försvarsdepartementet. Delfinns inget annat departement som har den stora förmånen att ha anslagen knutnatill nettoprisindex. Och i och med all vi haft en period med myckel höginflation och sjunkande reallöner har försvaret fått enlönekoslnadskompensalion för sådant som aldrig behövt betalas ut. Det ärointressant om förhållandel varit det motsatta i början av 1970-talel, vilketjag håller med om - då blev del en annan effekt med nettoprisindex. Men i dagens läge-vi talar ju om besparingar istatsbudgeten i del läge som råder - finns del pengar inomförsvarsdepartementet och speciellt inom den militära organisationen, där denstora potten finns. Det är pengar som ingen har räknat med alt försvaret skullefå - men försvaret har fått dem. Och Per vet att i stället för altöverföra av det som inte kunnat förbrukas under ett visst budgetår fillnästa budgetår har man gått med på alt överföra - och del har gjort att detfinns pengar. Varför då säga all del är så svårt all dra in en del av de pengarsom finns? Del är också riktigt, som del har sagls, att vi har settförsvarskommitténs betänkande. Man har kommit underfund med all del är enklumpig apparat när det gäller att ordna upp neltoprisindex. kommer man attfå ett annat system. 1 fortsättningen vägs lönekostnaderna in. Men för fillfällel, i denna budget, finns alltså pengar iöverskott. De skall naturligtvis dras in från den militära organisationen ochfrån försvarsdepartementet, eftersom också alla andra områden i samhälletmåste släppa till pengar. Del är en orättvisa som är skriande att ett endaområde, det militära området, skall slippa svångremmar, medan alla andraområden skall utsättas för det. Vad är det för rättvisa? Vad är det för samhällsplanering?Kan Per stiga upp och försvara detta med några konkreta siffror ellerfakta? Den militära organisationen skall släppa ifrån sig pengar för alt denhar för mycket. Det är vad det handlar om. Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde 7 PERPETERSSON (m); borde erinra sig del jagsade i mitt förra inlägg, nämligen att de i försvarsutskottet ingåendeparfierna håller fast vid del femåriga försvarsbeslut som har fattats. Till vill jag säga all när vi från moderathåll går med på besparingen på 250 milj. kr. är det ett erkännande även frånvår sida av att vi har ett besvärligt ekonomiskt läge, men också av allnettoprisindex ger en viss överkompensation. Det är också ett avskälen till alt vi tillsammans med övriga i försvarskommitlén ingående partierhar enats om att försöka få ett mera rättvisande priskompensationssystem föratt kunna få dels en bättre planeringssäkerhet, dels kunna arbetamed femåriga försvarsramar, vilket är en fördel för långsikfig planering inomförsvaret. Jag satte värde på besked om hur man skallräkna dessa 150 milj. kr. Det innebär all menar att denbesparing på drygt 5 protokoll 1981/82:39-41 Besparingar inom försvarsdepartementets verksamhetsområde som socialdemokraterna har räknat med i förhållande till majoriteten iutskottet är den besparing man skall ta fasta på. De nu aktuella 150 miljonernaär förslag som har kommit fram, därför att socialdemokraterna.inte fått gehörför de andra besparingarna. 8 (); Del kan naturligtvis inte vara trevligt förkammarens ledamöter, om vi skall fortsätta med sifferexercisen. Men jag tyckeratt utskottets ordförande skulla kunna förstå mig, om jag säger att viaccepterar 250 milj. kr. Vi lägger således på ytterligare 150 milj. kr. Jag harredan talat om att vi i efterhand har kunnat konstalera att de reserver somberäknats uppkomma har förbrukats. Del svarar ungefär mot ett sammantagetbelopp på ungefär 1 miljard. Jag tycker att det skulle vara lätt att förklaradetta. Jag vill gärna säga - det är ingen elakhet mot riksdagensupplysningstjänst - att vi skall akta oss för att göra upplysningsljänsten tillnågon sorts överhet, som skall styra när det gäller vad som är rätt och sant.De är till för all serva oss med ett visst material. Men om jag inte har settdet materialet, kan jag absolut inte gå in på en diskussion om vad som är rättoch riktigt i det sammanhanget. Låt mig bara konstatera att vi, som sagts här, får enfortsalt försvarsdebalt, och då får vi tillfälle att återkomma till ett beslutför en kommande femårsperiod. Men jag vill gärna erinra utskottets ordförandeom all vi socialdemokrater vid alla tidigare försvarsuppgörelser har stått viddet vi har kommit överens om. Den här perioden har det märkliga inträffat på ett antal områden har gått in och brufil en överenskommelse. Jag baraerinrar om del tillfället då man lade fram förslag om möjligheter allöverflytta medel frän ett budgetår fill ett annat. Det var en sådan sak somingick i den då träffade överenskommelsen, och jag hoppas för min del att viskall komma ifrån brytandet av överenskommelser. Gör vi en överenskommelseskall vi också stå för den . 9OSWALD (vpk); Det är inte precis något relevant argument somutskottels talesman här framför, när han säger att alla partier i utskottet harvarit eniga och att den åsikt som jag har framfört därför över huvud tagel inteskulle vara värd all lyssna på. Så kan man naturligtvis inte föra en debatt.Del säger ingenting om sakinnehållet. Om vi fortfarande håller oss till detaljerna i den härpropositionen, är del fullt klart att utskottet inte är enigt på den punkten,något som socialdemokraternas talesman här har utvecklat ganskalänge. Detta är klara och tydliga fakta. I delta läge finns det alltså möjligheter alt dra inpengar från försvarsdepartementet- anslag i synnerhet från den militäraorganisationen - därför att den är stor. Del finns pengar där som man har allmöda i världen alt sätta snurr på. Man har dragit i gång en massa storaövningar och manövrar bara för all kunna göra av med de här pengarna. detta område vara omöjliganär samhället i övrigt får vidkännas alla möjliga besparingar? Del är detta somsakfrågan gäller , om vi nu lämnar principerna därhän. Det är detta delhandlar om, och handlar det alltså om att försöka få en annaninriktning av den svenska försvarsorgani-safionen. Det är del jag och miltparti arbetar för. Vi kan naturligtvis inte la hänsyn till att övriga partier iförsvarsutskottet råkar kunna sitta och jämka ihop sig fill en gemensam mening.Det är inget relevant argument. Densvenska försvarsorganisationen är snedvriden. Den kommer att kosta alltmerpengar, om den nuvarande inriktningen inte bryts, och man kommer all blitvungen all tumma på värnpliktsförsvaret och den folkliga förankringen. När del gäller sakdiskussionen finns del för fillfällel ett överskottpå pengar som med fördel kan dras in och användas bättre. Statsbidragettill kommunala bostadstillägg, m. m. Anf.10 PER (): Jag vill erinra om att vi senare skall ha en allmänförsvarsdebalt. Jagvill tacka för hans beskrivning av hur han menar att vi skallräkna dessa, ytterligare 150 milj. kr. Jag tycker också det är av värde all vii försvarsutskottet har blivit ense om, att man när det gäller beslut ombesparingar, skall räkna det som ett visst belopp av priskompensalionen ochinte i termer av ett "realt" planeringsutrymme. Överläggningenvar härmed avslutad. I kontraproposilionsvoteringen biträddesreservationen av m.fl. med 139 röster mot 16 för mofion 59 avLars m. fl. 156 ledamöter avstod från alt rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med157 röster mot 155 för reservafionen av m. fl. 6§Statsbidraget till kommunala bostadstillägg, m. m. Föredrogssocialförsäkringsutskottels belänkande 1981/82:4 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. 1981/82:30). 11 (): När statsbidragen till de kommunala bostadsfilläggen infördes fickkommunerna chans att i många fall höja bostadsfilläggen, och bostadsstandardenkunde stiga för många pensionärer. infördes statsbidrag med43 %. Det gällde bara fram fill , då det sänktes till . Nuföreslås i sparpropositionen 1981/82:30 en sänkning till , Dessutomföreslås införande av en nedre gräns för den stalsbidragsgrundandebostadskostnaden vid , eller . Statsbidragettill kommunala bostadstillägg, m. m. Mansäger i propositionen att del i ett läge då det är nödvändigt att begränsaökningstakten i statsutgifterna finns skäl som talar för en nedre hyresgräns.Man skulle alltså beräkna statsbidragen till bostadstilläggen på den del avhyran som ligger . för ensamstående och mellan 80 och 950kr. för makar, om kommunen lämnar bidrag till av kostnaden. Närstatsbidragen infördes tog många kommuner chansen alt efter vissa reglertillämpa heltäckning av bostadskostnaderna. Del innebär all antingen pensionärernaeller kommunerna nu får en ökad kostnad. Pensionärernaskall kompensera ökade hyreskostnader och ökade livsmedelskostnader.Jag hörde på radio att man beslutar om fördelning av 900miljoner. Subventionerna minskar med en halv miljard, och delskall pensionärerna vara med och betala. Dessutom har pensionärerna drabbats avändrade beräkningar av basbeloppen och fått lägre pensionsvärde. Kommunernahar också genom diverse förändringar av statsbidrag och genom den ekonomiskautvecklingen i många fall fått sämre ekonomi. Men tvingas de att antingenhjälpa pensionärerna eller låta pensionärerna betala hyresökningen. Socialdemokraternahar väckt en motion med anledning av proposition 30.