prot · G509127 · 1981-12-31 00:00:00 — Ett så pass stort samhälle med en så pass stor resandefrekvenssom det här är fråga om är helt enkelt fräntaget alla möjligheter att användakollektiva trafikmedel, Det har ibland framhållits att man skulle låta SL draut sina linjer från till för att på det sättet förbättrakollektivtrafiken. Men med den erfarenhet vi har fått under den här vintern,och tidigare vintrar, av trafiksäkerheten med SL;s pendeltåg förefaller detalternativet inte särskilt lockande, när flera av SJ:s ordinarie tåg dagligenoch stundligen passerar . Det gäller också i det fallet enserviceåtgärd och en ekonomisk fråga, eftersom en sådan åtgärd skulle tillförasamhället mera pengar. Uppsalapendeln har ju varit uppe till debatt i fleraomgångar. De 6-7 milen mellan och är en av tätasttrafikerade järnvägssträckor. Sträckan är mycket luckrativ för SJ - den gär medmycket stor vinst, eftersom resandefrekvensen är så hög. Jag skall nu inteuppehålla mig vid den senaste vinterns besvärligheter- som det i och för sigkan sägas mycket om. Under i stort sett varje vinterhalvår har det varit mycketstora besvärligheter på denna sträcka, med många och långa förseningar,tusentals förlorade arbetstimmar och annat elände som följd. Där behövs alltsåinsatser. För detta behövs det naturligtvis pengar, vilket utskottet borde hatagit ställning till när man där behandlade den här motionen i stället för attockså i det fallet enbart hänvisa till att det är SJ:s uppgift att lösaproblemen, I motionen har jag slutligen tagit upp ett förnyat krav påatt man skall överväga återupptagande av trafik på den nedlagda bandelenUppsala-En-köping. Det fantastiska har inträffat att skolorna i harmåst ändra sina skoltider - genom att börja en kvart tidigare ibland och enkvart senare ibland - på grund av att lokaltrafiken i inte klarar avtransporterna mellan de två orterna , Denna fråga har vitidigare haft uppe och med siffror och på annat sätt visat att rese- och godsunderlagettalar för att man i stället skulle kunna ha en lönsam järnvägstrafik på densträckan. Beslutet nu om att ändra arbetstiderna för skolorna är ytterligareett bevis på att de härkraven verkligen är viktiga och har en ordentlig förankring samt att Nr 127 det ligger ett stort behov bakom dem. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till motionen429, 61STEN-OVE (): Jag skall i detta inlägg begränsa mig till desocialdemokratiska krav på järnvägsinvesteringar i som finns med ireservation nr 1, Den inventering som gjorts inom SJ av objekt i Norrbottenavseende både upprustning och omläggning av spår visar att man med relativtkort varsel kan sätta i gång arbeten inom en total kostnadsram av 170 milj,kr,, varav 50 milj, kr, under innevarande och nästa budgetår. Det gäller delsupprustning av spår på sträckan , dels linjeomläggningar påsträckorna Bergsträsk-Brännberg, Brännberg-Degerbäcken och , Viförordar alltså från vår sida att dessa arbeten kommer till utförande och att50 milj, kr. anvisas för /83. Iutskottsbetänkandet skriver den borgerliga majoriteten bl. "Enligt kommunikationsministern kommer regeringenslutligen att posifivt pröva möjligheterna att ställa ytterligare anslagsmedeltill SJ:s disposition om det visar sig att arbetsmarknadsläget kräver åtgärderfrån regeringens sida." Om jag tolkar denna skrivning rätt, betyder den att deborgerliga bl. a. inte anser att arbetsmarknadsläget i är sådant behöver göra investeringar på järnvägens område i detta av arbetslöshetenpinade län. Det är en märklig motivering, när det socialdemokratiska förslagetdels ger SJ bättre förutsättningar att fungera i detta län och i landet somhelhet, dels ger en viktig sysselsättning. Därför borde det, inte minst blandlänets borgerliga ledamöter, som mycket väl känner till den bistra verklighetenpå länets arbetsmarknad, vara möjligt att få stöd för de socialdemokratiskakraven på det här området. Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna. m. fl. 62ERIC REJDNELL (fp); I det betänkande som vi nu har attbehandla-trafikutskottets betänkande 1981/82:22-är det endast ett par frågorjag vill beröra. Det gäller dels frågan om överföring till riksbanenätet avjärnvägslinjen Bjärka/ , dels min motion om museijärnvägstrafikpå banan Hults-fréd-Växjö. Underpunkten 1.3 i betänkandet behandlas bl, a, BörjeStenssons och min motion nr 1025, om överföring till riksbanenätet av järnvägslinjenBjärka/ , Det riksdagsbeslut som brukar betecknas som 1979 årstrafikpolitiska beslut innebar bl, a,, att vissa trafiksvaga bandelar skullebli föremål för ytterligare utredningar och att transportrådet i samförståndmed de regionala trafikhuvudmärtnen skall framlägga förslag till lösningar. Vianser det olyckligt om beslut efter gjorda utredningar skulle onödigtvisförhalas. m. fl. I det här aktuella fallet torde det stå helt klart attnorra län och södra delarna av måste få bibehålla sinjärnvägsförbindelse med stambanan. Järnvägssträckan har i och för sig ettnaturligt upptagningsområde, som vi också framhåller i motionen, men kangivetvis drivas dithän att resenärerna i praktiken ej kan använda sig av den.Genom ytterligare försämringar av vagnmateriel och tidtabeller, både vad gällerturtäthet och vad gäller anslutningstider till stambanan, kan man befara attresandefrekvensen kan sjunka och därmed äventyra banans existens. Argumentenför kravet på överföring av banan till riksbanenätet är så starka att en onödigförhalning av beslutet därom inte kan accepteras. Därför, herr talman, yrkarjag bifall till reservation nr 6, mom, 16 a. Låt mig därefter gå över till min motion 1981/82:1413 ommuseijärnvägstrafik på bandelen , Den här motionen har väcktett stort intresse frän många håll. Skulle jag ha skrivit motionen , hadeden fått en något annan utformning. vet jag nämligen att det finns långtfler entusiaster när det gäller gamla järnvägslinjer och en annorlunda trafikän den vanliga nyttotrafiken än vad jag kunde ana. Det finns många eldsjälarsom vill bibehålla såväl nedläggningshotade bandelar som den gamla lok- ochvagnmaterielen, "SJ borde i samråd med turistnäringen i länkunna presentera förslag till en kompletterande museijärnvägstrafik underturistsäsong på bandelen ", skrev jag i motionen. Tyvärrförsvann vid utskriften av motionen "" i denna mening.Jag hoppas att turistintendenten i ursäktar detta misstag. för är en mycketaktiv förening, som just nu håller på med upprustning av personvagnar. Detgamla ångloket med beteckningen Gp 3042 har man förmodligen helt i ordning viddet här laget. Man samarbetar med i andra ändenav banan, och man har långt framskridna planer på olika aktiviteter i sommar.Därmed kan det också konstateras att bandelen , som jag tog uppi motionen, var en för snäv begränsning. Hela linjen måste in ibilden. Inom parentes kan jag nämna att det även i stårett gammalt smalspårigt ånglok och väntar på att bli upprustat för att kunnatas i bruk på förhoppningsvis den här linjen. Det har från vissa håll hävdats att man kan befara ettpåskyndande av nedläggningen av en bansträckas persontrafik, om man tillåterkompletteringstrafik under semestertid med äldre vagnar och lok. Jag kan inteförstå annat än att man ökar intresset för banan i dess helhet. Turistintendenten i har framhållit möjligheten tillsamtrafik med en av landets äldsta ångbåtar, s/s , som trafikerar angränsande sjöar med sydligaste sluss vid Åby, Det finns de somentusiastiskt talar om hur de i andanom ser s/s lägga till vid den nyabrygga som skall byggas vid flygplatsen vid Öjaby, Kanske finns det blandpassagerarna några svenskamerikanare, som kommer hem till sin barndoms stenigaSmålandsbygd, Tänk att få byta ut flyget mot ångbåten , som i sin turlämnar över sina förtjusta turister till ett ångloksdraget tåg. Resan genom detvackra småländska landskapet till och den vackra Tjustbygden med sinoförglömliga skärgård blir måhända pricken över i för dessa återvändandeutvandrare. Låt mig, herr talman, citera ,som är en tidning för museiföreningen . första nummer skriver föreningen följande: "Tänk att få resa i en abonnerad motorvagn litt YP,,,att lyssna till boggiernas rasslande över rälsskarvarna,,, att lyssna tilltyfonens varnande stämma när motorvagnen rusar fram i genom det fagra småländska landskapet,., att se de närmast exotiskastationsnamnen Evedal, Brittatorp, och susa förbi utanförfönstret,., att trampa på det frasande banvallsgruset utanför ,,, att färdas genom lövtunnlar och utmed klarblå sjöar till tonernaav en arbetande Scania-diesel,,, att vinka till tågklareraren i ,,, alltdetta och mycket mer har Du chansen att få uppleva som deltagare iROSLAGSEXPRESSENS SOMMARRESA PÅ SMALSPÅRSBANAN VÄXJÖ-HULTS-FRED," Det här citatet visar att det inte bara var som firade sitt 20-årsjubileum , genom att ordna enserie resor på den smalspåriga linjen , har vi ett alltmer ökande intresse för våranedläggningshotade järnvägar. Jag tycker att läns turistnämnd har tolkatden frågan förträffligt i ett remissvar till kommunstyrelsen i , Låtmig därför fill sist, herr talman, citera även några rader ur detta brev: "Många järnvägsälskare finns såväl inom som utomlandet och denna skara ökar i takt med järnvägarnas nedläggning. För dennagrupp är framförallt mindre järnvägar, som fortfarande trafikeras, ettdragplåster när det gäller kampen om turister. Bandelen utgör en bit av den unikabandelen , som är den enda smalspåriga järnvägen i landet medreguljär trafik. Denna sträckning är mycket välkänd och en marknadsföring avdetta stycke unika järnvägshistoria borde vara av intresse för såväl SverigesTuristråd som dess utlandskontor," Till dessa tänkvärda ord vill jag också lägga det faktumatt SJ fr, o, m, har ändrat sina bestämmelser förmuseitågstrafik, vilket gör det lättare för föreningar inom detta område att fåtillgång till vissa bandelar, SJ säger att förutsättningarna radikalt harförändrats som trafikavtalen med museiföreningar har varit gällande.Intresset för att bevara, att visa äldre rullande järnvägsmateriel i drift ochatt återskapa äldre järnvägsmiljöer har blivit allt större, säger , Vidare,säger man, har f, n, ett fiotal föreningar med anslutning till spåranläggningaroch rullande materiel, som kan framföras på SJ;s järnvägar, SJ är därför heltense med föreningarna om att tidigare gällande föreskrifter inte var anpassadetill dagens förutsättningar, SJ har därför omarbetat gällandetrafikföreskrifter. Dessa -tillsammans med taxefrågor och ärenden i anslutning till trafik med m. fl. m. fl. museifordon - har samlats och intagits i en nySJ-författning, nr 690, Museitågstrafik, Med det anförda vill jag, herr talman, yrka bifall tillreservation nr 8 liksom till reservation nr 6, moment 16 a, som är fogade till betänkandet, vilket jag tidigare framfört, F, ö, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan, 63 i (s); Efter inlägg finns det kanskeinte mycket mer att säga, Det omfattade det mesta av ut- och invandring, museer,lyrik och en del andra saker. Men trots det skall jag med några ord berörajärnvägslinjen Bjärka/, med anledning av en motion som jagtillsammans med några riksdagskolleger väckte under den allmänna motionstiden. Det trafikpolitiska beslutet frän 1979 förde överhuvuddelen av järnvägsnätet till riksbanenätet. Enligt samma beslut skullenågra bandelar utredas och utvärderas, för att man senare skulle ta ställningtill vart de skulle höra, om de skulle läggas ner eller om de skulle föras övertill riksbanenätet, I det sammanhanget fördes också bandelenLinköping-Hultsfred över till riksnätet, medan bandelen Bjärka/Säby-Västervikhamnade bland de bandelar som ligger utanför riksbanenätet. Dessa båda bandelarhar praktiskt taget likartade behov i trafiksystemet och uppfyller samma krav.Det verkar faktiskt som om det är litet slumpartat - åtminstone i dettaavseende - vart den ena eller den andra bandelen hänfördes. Av den trafikpolitiska propositionen framgår att bandelarsom är betydelsefulla länkar i interregionala förbindelser eller förbindelsermellan primärt centrum och stambanorna bör föras till riksnätet. Antaletresande på banorna skall också vara relativt omfattande, och antaletinterregionala resenärer skall uppgå till en viss nivå. Jag vill påstå attbandelen Bjärka/uppfyller de krav som finns uttalade i 1979 årsbeslut. Jag vill nämna att detta har stor betydelse förnäringslivet och kommunerna i de berörda områdena. Kommunerna i ,och har vidtagit en serie åtgärder för att redovisa detta,och man har gjort egna utredningar som har redovisats också för transporträdet.Ur regionalpolitisk synvinkel vore det katastrofalt om bandelen inte kundeöverföras till riksbanenätet. Den allmänna utvecklingen inom kommunikationsområdetär ju dessutom sådan att det står ganska klart att vi i högre gradän nu måste använda de kollektiva och energibilligaste kommunikationsmedlen. Utredningarna om järnvägslinjerna pågår f, n. Men det ärangeläget att de blir klara, så att SJ för sin del vet vad statsmaktens beslutinnebär och vad man skall satsa på. Det går knappast att anklaga SJ för attinte satsa på de bandelar som håller på att utredas. Hur skulle SJ kunnagöra det, när ovissheten är total? SJ måste få ett underlag för att kunna göradessa satsningar, och därför är det angeläget att utredningarna blir klara ochpresenterade, så att ställningstaganden kan göras om banornas framfida status ijärnvägsnätet. Tillsammans med ett antal riksdagskolleger med olikapartitillhörigheter Nr 127 har jag väckt en motion, nr 1981/82:778, I denmotionen yrkas att bandelen den Bjärka/skalltillföras riksbanenätet. En liknande motion, 1981/82:1418med som första namn, föreligger också. m. fl. anledningav motionerna har reservation anförts i utskottsbetänkandet av , Jag yrkar bifall tillreservationen nr 6 under momentet 16 a, 64BERTIL MÅBRINK (vpk): Jag har tre "järnvägsstumpar" somjag skulle vilja säga någonting om, och jag skall försöka fatta mig kort. Till att börja med gäller det bandelen ,Jag har i motionen 1854 föreslagit att den skall överföras till riksnätet samtatt det på den skall göras vissa upprustningsarbeten. Jag skall begränsa migtill att motivera varför bandelen bör överföras tillriksnätet. Om inte en sådan överföring sker, finns risken att dennabandel läggs ner. Jag menar att det är god samhällsekonomi attbehålla de järnvägslinjer, bl, a, denna, som fortfarande finns kvar. Jag harsvårt att se det förnuftiga i att exempelvis transportera gods på landsväg frånLjusdal till eller vice versa, när det finns en järnväg. Jag harockså väldigt svårt att förstå varför människor skall tvingas användapersonbilar i allt större utsträckning för att resa till någon eller någraplatser mellan exempelvis och , när det finns en järnväg.Visst kan man använda den låga resandefrekvensen som ett argument för att lägganer persontrafiken exempelvis på nämnda bandel. Det argumentet använder sombekant byråkraterna både inom SJ och i kanslihuset. Man kan på så sätt visa attbandelen går med förlust. Men om nämnda byråkrater räknade in energikostnader,vägslitage, miljökostnader och olycksfallskostnader, skulle man få ett heltannat resultat när det gäller avvägningen mellan vägtransporter ochjärnvägstransporter. Det skulle bli till fördel för att man skulle användajärnvägen. Om man dessutom ändrade furlistorna och anpassade dessatill arbetstider och skoltider, skulle också resandeunderlaget öka betydligt. Sådana här offensiva åtgärder kombinerade medlågprissatsningen samt -inte minst viktigt - bandelens regional- ochsysselsättningspolitiska betydelse motiverar att bandelen överförs tillriksnätet. Då blir också bandelarnas fortsatta existens garanterad. I reservation 5 har varit vänlig nog att yrkabifall till kravet i den här motionen, och jag vill därför yrka bifall tillreservation 5, I motion 596 yrkas på en upprustning av järnvägssträckanVäxjö-Västervik, Jag skall kort argumentera för det kravet. Bandelen har betydelse ur regional- ochsysselsättningspolitisk synpunkt. Dessutom visar det sig att det skett enmarkant ökning av resandefrekvensen på den här bandelen. Vid exempelvis Åsedastation har man noterat en 60-procentig ökning av antalet sålda biljetter ochen ökning av biljettintäk- m. fl. terna trots lågprissatsningen. En annan viktigbit i min argumentation för upprustningen av bandelen är att kommuner, företagoch människor i de orter som berörs av banan allt kraftigare krävten upprustning. Även här har visat sitt intresse och i reservation7 yrkat bifall till denna motion, och jag har heller inte annat yrkande än ombifall till reservationen. Sist skall jag plädera för motion 781 av RaulBlucher. I den motionen finns två yrkanden: för det första att riksdagenuttalar att inte bör tillåtas riva uppjärnvägsrälsen mellan och Karistad och för det andra att riksdagenhemställer hos regeringen om åtgärder, så att godstrafiken kan utvecklas ochpersontrafiken återupptas på järnvägen och att denna järnvägmoderniseras. säger utskottet att regeringen gett iVärmland i uppdrag att utreda förutsättningarna för att återuppta person- ochgodstrafiken på NKIJ-banan i dess helhet. Uppdraget skall skriftligen redovisastill chefen för . Detta är ioch för sig bra, men det ger ju inga garantier för det som föreslås i motionen.I sammanhanget bör påminnas om att på uppdrag av bl.a. kommun gjort en utredning och kommit fram till vissa positivaslutsatser om exempelvis återupptagande av persontrafiken mellan ochKarlstad. Nämnas bör också att namninsamlingen resulterade i över 8000 namnunderskrifter, där kraven var att godstrafiken på banan skallutvecklas, att järnvägen skall moderniseras och att.persontrafiken återupptas. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till motion 781av . 65KARIN (); Först till : Han efterlystei sitt anförande satsningar på järnvägsnätet i . Jag kan meddelahonom att regeringen har beviljat 53 milj. kr. just för det ändamålet.Den bön riktade till regeringen effektuerades alltså snabbtoch med råge. Till har ett fredsförband lokaliserats. Därutbildas värnpliktiga från hela landet, men till mycket stor del kommer de frånNorrbottens län, och . En förutsättning för attutbildningen av de värnpliktiga skall ske friktionsfritt är att derastransporter till och från utbildningsorten sker så rationellt som möjligt. Diskussioner om ett flygfält i nära anslutning tillfredsförbandet pågår och har pågått ända sedan planeringen av den nyaverksamheten påbörjades. Av skilda orsaker har man inte kunnat realiserabyggandet av ett flygfält. Lokaliserings- och ekonomifrågor har exempelvis intekunnat lösas. Planeringsarbetet fortskrider och bör så göra. Behovet avtransporter kvarstår för de värnpliktiga som bor så till att de i dag inte kan utnyttja eller inte ens kannyttiggöra sig en flygförbindelse, utan där transporterna får ske med buss ellermed egen eller förhyrd bil. är där en befintlig resurs, som borde kunnautnyttjas på ett betydligt bättre sätt. , med sina tvärbanor motstambanan, ger goda förutsättningar för förbindelser med ett stort antalorter i , inte minst i den region där fredsförband har sittverksamhets-och upptagningsområde. ingår i riksnätet bandelen från tillStoruman, men slutar inte i utan fortsätter motArvidsjaur och . Där håller sträckan mellan och påatt rustas upp. 5 milj. kr. kommer här till stor nytta, och arbetet skall varaslutfört . Men för sträckan mellan och finns detockså ett stort behov av upprustning, och av arbetsmarknadsmässiga skäl voredet en väl förankrad åtgärd att skapa arbetstillfällen genom satsningar påupprustning av den bandelen. Stora kostnader har nedlagts vid tillkomsten avInlandsbanan. Transport av timmer, malm, torv och flis kan ge god ränta på detnedlagda kapitalet. Tyvärr fick vi inlandsbor uppleva den medvetet drivnatrafikpolitik som hotade hela existens. Den utvecklingen har nuvänt, och vi hälsar detta med glädje. De satsningar på rekreafion och turism idessa områden som har skett och sker kräver också goda förbindelser ochkommunikationer. Ett markant ökat användande av somkommunikationsled har förmärkts . Detta har åstadkommits genomrabattsystemets utformning och en viss ändring av turtätheten fill fördel förde resande och dem som bor längs , Men här finns åtskilligt mer att göra, I motion1981/82:1392 har och jag tillsammans med och pekat på förhållandena i när det gäller behovet av godakommunikationer. Här ser vi motionärer det som ett stöd för de länshuvudmän somhar att ansvara för kollektivtrafiken om bandelen Storuman-Arvidsjaur-Gällivaretillförs riksnätet. Skall man effektivt utnyttja måste man se tillatt den i hela sin längd ges samma förutsättningar att fungera. Detta gälleräven de tvärförbindelser vi tagit upp i vår motion. Utskottet har uppmärksammat vårt yrkande och de speciellaskäl som talar för en anpassning av persontrafiken till och från ochhänskjuter den frågan till de regionala trafikhuvudmännen. Men utskottetfullföljer inte sin inställning genom att föreslå det stöd det skulle innebäraatt låta dessa bandelar ingå i riksnätet. Att ett sådant uttalande skullehindra en fortsatt planering för att lösa flygplatsproblemet - vilket harframförts i den lokala debatten - finns det inget fog för att påstå.Resandeströmmen till och från utgörs inte enbart av sådana som kannyttiggöra sig flyget som kommunikationsmedel, utan järnvägen är här ett braalternativ ur många synpunkter. Därför ser vi det som nödvändigt att ta tillvara de resurser som redan finns och som kommer att behövas. m. fl. m. fl. Våra yrkanden rörande anslutningtill riksnätet finns med i reservation 5 till utskottets betänkande. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservationerna 5 och 7 av m, fl, 66 (): Vi socialdemokratiska ledamöter från Värmlandhar i motioner också aktualiserat en rad åtgärder, som är angelägna avsåväl trafikpolitiska som sysselsättningspolitiska skäl, har nämligenaldrig tidigare upplevt en så allvarlig sysselsättningskris som . Sålundanoteras vid de värmländska arbetsförmedlingarna över 8 000 arbetssökande, somhar att konkurrera om ett par hundra lediga platser, I det läget gäller det attta till vara varje upptänkligt tillfälle att skapa meningsfull sysselsättningför dessa människor. Och kan sysselsättningen kanaliseras till arbeten somskapar värden för framtiden, är ju detta dubbelt så positivt, I detta syfte har vi föreslagit att SJ, tillsammans medSJ-anställda i , skall göra en inventering och kartläggning av behovetav nödvändiga investeringar när det gäller järnvägsnätet och SJ tillhörigabyggnader i , för att man därigenom skall få fram angelägna projekt somlämpligen skulle kunna genomföras i form av beredskapsarbete. Vi har därvidpekat på bl, a, de mänga eftersatta behov som finns och som, om detillgodosågs, skulle kunna ge många sysselsättningstillfällen. skulledessa vara motiverade ur trafikpolitisk synpunkt. Således kan t. ex. nämnas att flera bandelar- bl. a.bandelen Arvika-Mel-lerud - är så nedslitna att hastigheten på tågen har måstsänkas, med längre restider och därmed sämre service för allmänheten som följd.Samma förhållande gäller Värmlandsdel. I detta avseende har manvisserligen beslutat om AMS-medel på totalt 5,7 milj. kr., att användas underen fyraårsperiod på framför allt delen . Men man skullebehöva disponera anslaget och därmed få en snabbareupprustning. Kravet på ett anslutningsspår mellan ochInlandsbanan vid Herrhult är nu angelägnare . Förutom att därigenomskulle skapas många sysselsättningstillfällen, skulle också trafiken från Ludvikaoch Bergslagen ner mot väsentligt underlättas. Vi har också i enmotion som lämpligt sysselsättningsobjekt pekat på elektrifiering av såvälInlandsbanan, bandelen , som Fryksdalsbanan mellan Kiloch . En sådan åtgärd skulle ge många arbetstillfällen, som deaktuella bandelarna skulle bli såväl attraktivare och miljövänligare someffektivare. Även stationshus och övriga SJ-fastigheter som ärnedslitna och som skulle behövas snyggas upp och målas är lämpliga objekt närdet gäller beredskapsarbeten.