prot · G509165 · 1981-12-31 00:00:00 — har det gått och situafionen är fillbakanågot bättre än 1971. Barnskydd finns framtagna i provexemplar, menspädbarnskydden är ännu inte färdigutvecklade - efter hela ! Varje gång den här frågan har förekommit i -sedan jag först väckte den -har jag undrat varför man infe ger ett antalarbetslösa människor sysselsättning med tillverkning av skyddsmasker med lön avAMS-medel eller andra understödsmedel. Då skulle def inte behöva dröjaytterligare innan man har uppnått fillräckligt antal skyddsmasker. Jag håller med de talare som anser aft civilförsvaret harfått en alldeles för liten andel av totalförsvarskostnaderna. Men jag hoppasför framtiden aft man från regeringen och riksdag skall satsa litet störrebelopp, åtminstone på den viktiga informationsdelen. Eff välinformerat folk är ett starkare folk! 76EVA (vpk): Låt mig först konstatera aft def nu inte baraär i denna kammare som det debatteras. Såsker-eller har skett-runt omi landet.Jag har ,medan debatten stod som hetast här inne - nu har den ju något dalat - varitute på plattan, på , och där tagit del av fredsorganisafio- nernas budskap fill riksdagsledamöterna när def gäller vad vi skall fatta beslut om . Fredsorganisafionernas budskap var oerhört klart ochenkelt. De sade ungefär följande: Vad som här inne pågår är bedrövligt. Vi villstoppa JAS. Skall som ett alliansfritf land, ett land som hävdar attdef är för nedrustning, rusta på def sätt som vi nu är i färd med att fattabeslut om, så blir vi inte trovärdiga. De riktade också kritik mot den förvirring som de olikaparfierna fakfiskt har spritt omkring sig. Jag syftar nu på de borgerliga ochsocialdemokraterna. Som Oswa|d tidigare framhöll här har viatt fa ställning till en linje 1, där man säger ja till upprustning, ja tillJAS, en linje 2, där man säger ja till upprustning och ja till JAS, fast litetsenare, samt en linje 3, där man vill nedrusta och säger nej till JAS. gällerdef infe bara upprustning. Det gäller också samhällets sårbarhet - som jaghuvudsakligen skall uppehålla mig vid - civilförsvaret och totalförsvaret i övrigt. i kommer senare att fala om det ekonomiska försvaret. I vår mofion 2283 konstateras att vi infe lever upp fillden deklaration vi hört upprepas av såväl försvarsministern som andra, omalliansfrihet i fred och neutralitet i krig, en deklarafion av oerhört storbetydelse ur försvarspolitisk synpunkt. Denna deklaration har en mycket storoch bred folklig förankring, men utvecklingen har gått därhän aft målsättningenhotas. har ju regeringarna, vare sigde nu haff socialdemokratisk eller borgerlig stämpel, långt ifrån utnyttjat demöjligheter som finns att stärka samhället och därigenom öka motståndskraften.I stället har de överlåtit samhällsutvecklingen till de sfora bolagensprofifin-tressen. Detta har inneburit att vi blivit sårbara på ett mycket stortantal områden. framhöll aft så de facto var fallet. Men hanförlitade sig på näringslivet och sade att det är dess ansvar att ta hänsyntill att sårbarheten ökat. Vi tycker infe det. Ett ökat internafionellt beroendesåväl via utrikeshandeln som vad gäller forskning, utvecklingsarbete m. m. harlett fill att vi inte längre självständigt kan styra en rad samhälleligtvikfiga funkfioner. Urbanisering, omställning fill stordrift i arbete och service,nya bostadsformer och en genomgripande teknisk omvandling, bl. a. viadatatekniken, har påverkat människornas miljö, livsföring och arbetssituation.Den bistra, slutsatsen är att även om de militära utgifterna har ökat, så harförmågan att skydda och försörja befolkningen i både freds- och krigstid gåttned kraftigt. För atf häva defta krävs genomgripande förändringar på enrad områden, men def krävs också en omfördelning av anslagen inomtotalförsvarets ram. Två viktiga saker för att förstärka befolkningsskyddet ärdels det som Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. Gernandtnyss var inne på, dels hälso- och sjukvården. Civilförsvaret har under en lång följd av år fått leva pånålpengar i förhållande fill vad som ges åf det militära försvaret. Det kankonstateras att civilförsvaret infe ens har kunnat leva upp till de synnerligenblygsamma mål som sattes upp försvarsbeslut. Det är symtomatiskt attregeringen och socialdemokraterna, samfidigt som vi inte ens kan förse landetsbefolkning med de mest elementära skyddsanordningar som gasmasker och liknande,är beredda aft låta miljarderna rulla för atf få ett nytt flygplanssysfem. Jagtycker aft regeringen liksom fidigare socialdemokraterna har visat en uppenbarnonchalans . sade att det gäller aft utökainformationen till allmänheten, som är okunnig. Och visst är det bra med utökadinformation, men det krävs också pengar för atf kunna inte bara informera utanockså satsa på skyddsrum och gasmasker. Det är, som sagts, en skandalatt det inte finns gasmasker till befolkning, inte minst fill barnen.I det högteknologiska samhälle som vi lever i borde det vara ett minimikrav. har i sin perspektivplan redovisatvad man kallar en referensnivå för att avhjälpa de värsta bristerna. Dennareferensnivå innebär ett något högre anslag än vad propositionen anger- ettbelopp på 8,3 milj. kr. Också def beloppet tycker vi är i underkant, men detbör vara en utgångspunkt för en kommande omläggning av utgifterna från detmilitära försvaret till det civila och ekonomiska försvaret. Utskottet skriver visserligen att "de resurser somsatsas på civilförsvaret skall resultera i att befolkningen får ett väl fungerande skydd i krig". Utskottet förlitar sig emellerfid helt på aft den genomförda omorganisationen skall vara till fyllest för aft åstadkomma detta. Civilför svarsstyrelsen har dock räknat med denna omorganisation och de vinster den kan ge, när man har angett en miniminivå för att åstadkomma förbättring ar. ' Utskottet avvisar mycket kortfattat vpk:s motion vadgäller anslagsyrkandena. Men man motiverar infe varför man skär ned påcivilförsvarsstyrelsens blygsamma anslagsyrkanden. beskärmade sig över barnen, när han taladeom skyddsåtgärderna. Men varför medger han då inte att civilförsvarsstyrelsenfår dessa i den totala försvarsbudgeten mycket blygsamma belopp för atfutveckla vad jag såsom orolig mor vill ha besked om, nämligen hur jag skallagera beträffande mina barn? Det må vara tårdrypande, men det är faktiskt enoro som många känner. Men def finns ett område som infe baraär sårbart, utan ingenting mindre än en skandal, nämligen hälso- ochsjukvården. har under en följd av år pekat på de mycket storabristerna vad gäller hälso- och sjukvården i en eventuell konfliktsituation -jag skulle kunna citera ur deras skrivelser om defta . men jagskall bespara kammaren def . Koncentrationen av befolkningen med åtföljandekoncentration av vårdanläggningar, övergången fill engångsartiklar, sårbarheteninom enereiförsörjningens område osv. blir särskilt allvarlig inom sjukvårdsområdet.Det märker vi ju också under fredstid. Den bildade organisationenLäkare för fred har mycket tydligt visat på vad som skulle hända om vidrabbades av en kärnvapenkonflikt. Det är en bild som alla helst vill glömma,men som vi måsfe se som en realitet. Def måste vi göra också när def gällerABC-sfridsmedlen. Det sades tidigare i debatten atf skulle faupp detta, men jag skulle gärna vilja ha ett klart besked från utskottetsledamöter om varför man avvisar propåer på det här området ochhur man kan acceptera den exempellöst dåliga planeringen vad gäller hälso- ochsjukvården - det gäller såväl de borgerliga partierna som socialdemokraterna. ,herr talman, några ord om de värnpliktigas rättigheter. Vpk värnar, som upprepade gånger sagts, om den allmännavärnplikten. Men vi avvisar bestämt ett elitförsvar. En allmän värnplikt är denbästa garantin för aft krigsmakten inte någonsin skall användas mot folket ochmot de arbetande. Att den allmänna värnplikten är hotad vet vi. JAS omintetgörpå sikt en sådan. Att vi värnar om värnplikten innebär emellerfid inte attvi accepterar den eller värnpliktsorganisafionen som den ser ut . Vitycker atf militärapparaten är hierarkiskt uppbyggd. De värnpliktiga kräverdemokratiska rättigheter, stopp för militärernas möjligheter fill trakasserier,bestraffningar eller hot om straff, och de går också till aktion för bättrevillkor. Vi har utvecklat detta i flera motioner. Vi vill att de värnpliktigaskall garanteras rätt att utan begränsningar uttrycka sig i tal och skrift. Vikräver aft uppviglingsparagrafen och det generella förbudet att diskuterapolitiska och liknande frågor skall avskaffas. Vi kräver att de värnpliktigaskall få förbättrade förhållanden vad gäller arbetsmiljön, och vi kräverinrättande av skyddsombud, vilket har berörts . Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall fill vpk-motionen 2283. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 77ROLAND () replik: riktar krifik mot osssocialdemokrater för att, som hon säger, bedriva miljardrullning, framföralltnär def gäller det nya flygplanet. Jag skulle vilja uppmana attlitet nogrannare sätta sig in i de frågeställningar som harredovisats och som har klargjort var vi står i den här frågan. Det har ocksåklargjorts vad def är som är orsaken fill vårt uppskovsyrkande, nämligen attmotverka just en miljardrullning. Ser man däremot på vad som redovisas i utskottsbetänkandetpå s. 12, där man sammanställt de anslag som är föreslagna av de olikapartierna, ser man aft vpk faktiskt har angivit en medelsram i 1981 årsprisläge som går utöver den socialdemokrafiska när def gäller det militäraförsvaret. Ni har visserligen sagt att ni inte är beredda atf prisreglera den,men det är kanske baserat på atf ni företräder ett synsätt som förordarplanhushållning, vilket skulle stämma mycket väl - eller kanske mycket illa -med atf ni då låter inflafionen reglera defta. Det blir alltså fråga om enurgröpning på grund av 11 protokoll 1981/82:164-165 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. denpåverkan som inflationen ständigt skulle ha på ett sådant äskande. Jag bestrider alltså aft vi har bedrivit en polifik iflygplansfrågan som medverkar till en okontrollerad miljardrullning. Vi harinte gjort det i något sammanhang när det gäller.def militära försvaret ellertotalförsvaret. Men man kan fråga sig, om vpk har försökt hålla eff fast greppom kostnaderna med hänsyn till hur inflation och annat påverkar de ekonomiskaramar som man från vpk:s sida är beredd att ställa till förfogande för attsvara mot vad ett totalförsvar bör innehålla. 78 (vpk) replik: Jag har följt debatten, vilket uppenbarligeninte har gjort. Under dagens lopp har det givits de mestskiftande besked från socialdemokratiskt håll. Vi har icke fått höra atfsocialdemokraterna säger ja till JAS eller nej till JAS. Symtomatisktdärvidlag var 'uttalande , när han förklarade aft det härju infe är någonting som man kan kräva besked om före valet. Det vore nästintill oförskämt atf avkräva ett parti ett besked om en av de viktigastevalfrågorna. Jag tycker, , att det ur demokratisksynpunkt och ur väljarnas synpunkt vore bra om vi kunde få besked om vadsocialdemokraternas reservation egenfiigen innebär. När det gäller siffrorna och hur mycket de olika parfiernaanslår fill försvaret vill jag säga att trollar med siffror idef sammanhanget. Def är ett faktum att socialdemokraterna och de borgerligapartierna ligger näst infill varandra - skillnaden rör sig om 100 milj. kr. Defhade ju, som sade fidigare , varit hederligare att jämkaihop sig. 100 miljoner är mindre än felräkningspengar i detta sammanhang. Vpk däremot har-sagt nej tillpriskompensationen, vilket innebär mindre under detföljande budgetåret. Jag tycker det vore hederligt av aftkolla upp siffrorna, innan han uttalar sig om vpk:s ställningstagande i def härfallet. 79ROLAND () replik: Jag föreslår att slår upp s.12 i utskottets betänkande, samma sida som jag har framför mig. Om EvaHjelmström menar aft det är felaktiga siffror som står där, är det motutskottet krifiken skall riktas. Def står nämligen i betänkandet atfkostnaderna för def militära försvaret föreslås uppgå fill följande belopp: ipropositionen 16 610 milj. kr., i vårt förslag 16 525 milj. kr., i moderaternasförslag 16 980 milj. kr. och, märk väl, i vpk:s förslag 16 610 milj. kr. Detinnebär att ni med undantag av priskompensafionen sökt er precis till densiffra på vilken ni tycker att vårt förslag borde ligga. Är detta fel, EvaHjelmström, vill jag att ni bevisar att vi i utskottet har hanterat siffror sominte har en real bakgrund. Jag har icke hävdat något annat än defsiffermaterial som föreligger fill granskning och beslut. - Detsom skiljer oss är alltså priskompensafionen. frågade också vilken ställning vi tagit närdet gäller ett nytt flygplan. Frågan har besvarats inånga gånger under dagenslopp. Vi kan icke godta def underlag som ligger som regeringens förslag förett nytt flygplan, betecknat JAS. När vi har bakom oss eff beslut som förordarett nytt flygplan efter Viggensysfemet inom givna ramar och med ganska välpreciserade tekniska krav kommer vi aft uppfylla vårt löfte om att stå bakomett nytt flygplansysfem. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 80 (vpk) replik: Det är litet beklämmande atf höra dessasiffror läsas upp, därför,att de är ju i grunden falska, om man inte tar hänsyntill priskompensafionen, som är 2,5 miljarder. Socialdemokraterna säger ja tillpriskompensationen. Vi säger nej. Man kan infe bortse från priskompensationeni det här fallet; Därför är det en ren förfalskning att hävda att vi ligger inivå med vare sig socialdemokrater eller borgare. Å andra sidan kan jagkonstatera aft bara 100 milj. kr. skiljer er åt, ochdå tycker jag att ni likagärna kunde ha jämkat ihop er. Däremot skiljer def 2,5 miljarder i förhållandetill oss i och med atf vi säger nej fill priskompensafionen inte bara för nästabudgetår utan också framöver. Läs igenom protokollet och läs igenom våramofionsyrkanden, så upptäcker detta! Sedan till det här med JAS. Jag vet inte om jag tolkar rätt - det har somsagt varit olika bud under dagens lopp - ifall jag säger att svaretuppenbarligen är: Ja till JAS, om det kostar 27,8 miljarder, men nej till JAS,om det kosfar 29 miljarder. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han infe ägde rätt tillytterligare replik. Det kan kanske förefalla som om def ligger en motsättningi aft den svenska fatfar beslut om en omfattande mångmiljardsafsningpå militärt försvar samfidigt som den folkliga protesten mot de militärarustningarna är intensivare än på mycket . Jag var själv svensk delegatvid nedrustningsförhandlingarna i . Jag känner samma rädsla som de somgår i demonstrationståg världen över när def gäller möjligheten att kärnvapenarsenalenutplånar mänskligt liv och vårt civiliserade samhälle. Jag känner otålighet ochbesvikelse över aft framstegen för nedrusfningsarbetet är så få och såobetydliga och aft kapprustningen fortsätter långt bortom gränsen för förnuftoch krav på säkerhet för nationer och individer. Det är uppenbart att möjligheter aft spela en konstruktivroll för nedrustning är stora just genom atf vi är alliansfria, med en uttaladvilja atf vara neutrala vid militära konflikter. Svenskförsvarsindustri och inhemsk utveckling av teknik stärker tilltron Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. fill våralliansfrihet och våra faktiska möjligheter att hävda neutraliteten utan aft viblir inblandade i konflikter. En inhemsk försvarsindustri stärker alltsåmöjligheterna för oss som nation att redan i fredstid spela en konstruktiv rolli nedrustningssammanhang. De som hävdar atf JAS-beslufet står i strid medfredsintressef gör det fatala misstaget att inte alls dra någon slutsats om vemsom egenfiigen bär huvudansvaret för rustningarna. Genom att man koncentreraren stor del av opinionsbildningen fill JAS dras uppmärksamheten bort frånkärnvapen-makternas och de båda supermakternas helt avgörande ansvar när defgäller upprustningen. Vi behöver alltså ett svenskt flygplanssystern för atthävda vår neutralitet, som är den reella basen för vårt agerande inedrustningsfrågan. Tilltron till vår alliansfrihet förbättras, om dettaflygplari kan tillverkas i landet och i allt väsentligt också utvecklas inomlandet. Den svenska flygindusfrin har utvecklats genom ettmödosamt arbete av närmare . Dess tekniska standard är högäven i en internationell jämförelse - det bevisas av en lång rad högklassigaflygplan alltifrån B 17 som konstruerades under fram tilldagens . Dessa projekt har. gett svensk flygindustri en bredteknisk kompefens när det gäller atf konstruera flygplan, motorer, elektroniskutrustning och robotar. Svensk flygindusfri har härigenom förvärvat en högkompetens inom en rad s. k. spetsteknologier, som omfattar avancerad materiel,elektronik, tillförliflighefsfeknik samt konstruktions- ochtillverkningsmetoder. Väsent-ligtär också systemkunnande, dvs., förmågan atthålla samman och leda långsiktiga projekt, som inom givna fids- ochkostnadsramar skall uppfylla högt ställda tekniska krav. En lång rad utredningar har framhållit att det förSveriges industriella framtid är viktigt atf vi inom landet bibehåller en högteknisk kompetens. En sådan är för oss en viktig internationellkonkurrensfördel, som det gäller att på allt sätt slå vakt om. Sysselsäffningsnivån för militära projekt kommeremellerfid även med aft gå ned på lång sikt, och den svenskaflygindustrin har därför inlett en omställning mot ökad andel civil produkfion.Med regeringens hjälp har industrin inlett ett antal internationellasamarbetsprojekf både på flygplans- och på flygmotorområdet. Aft man harlyckats få fill stånd dessa avtal är ett vältaligt bevis för den svenska industrinshöga tekniska standard, vilket gjort den till en attraktiv samarbetspartnerinternationellt. De framgångar som redan har nått med sittmatarflygplan SF340 inger förhoppningar om att en ökad civil produktion medlönsamhet skall kunna etableras här i landet. En vikfig förutsättning för fortsatta inbrytningar på dencivila marknaden är emellerfid atf den svenska industrin också i framfiden haren militär verksamhet som bas. Så är nämligen fallet med nästan all utländskflygindustri. JAS har därvid en avgörande betydelse. Ennödvändig förutsättning för en framgångsrik flygindustri på lång sikt är vidarenaturligtvis en högklassig flygteknisk forskning inom landet. Det är därförangeläget aft den flygtekniska forskningen framgent får fillgång filltillräcklig och tidsenlig forskningsutrustning. Den transsoniska vindfunneln, som har diskuterats och somjag för min del anser bör lokaliseras till i anslutning till dén tekniskahögskolan, är nu föremål för ytterligare utredningar. Det är min förhoppningatt finanserings-frågan i det sammanhanget skall få sin lösning. Def är ocksåangeläget med tanke på den framfida utbildningen och rekryteringen avkvalificerad personal inom detta område. Svensk flygindusfri sysselsätter ca 9 000 personer.Härfill kommer sysselsättningen hos ett stort antal underleverantörer. På fleraorter svarar flygindusfrin för den dominerande sysselsättningen. Vid en uflandsanskaffning av flygvapnets behov av flygplan genom direkt köp ellerslufmontering skulle den totala sysselsättningen inom flygindusfrin komma attreduceras till ca 6 000, medan vid anskaffning av svensk JAS sysselsättningenkan bibehållas vid ungefär samma nivå som . Om en svensk JAS skulle ersättas med en direktanskaffningeller slufmonterad utländsk JAS kommer följaktligen allvarliga sysselsättningsproblematt uppkomma i , genom aft utveckhngsperso-nalen avvecklas,och omkring 1987, då Viggenprodukfionen upphör. Den totala minskningen iLinköping kan uppskattas till ca 4 000 personer. I kan motsvarandeminskning uppskattas fill ca 1 500 personer. Jag har för min del som industriminister och somregionalpolitiskt ansvarigt statsråd hävdat att också måste få enregionalpohtisk effekt. Det är med tillfredsställelse som jag nu noterar attdefta har besannats av företagen bakom IG JAS, som i en rapport angående dearbetsmarknadspolitiska möjligheterna i och andra sysselsättningssvagaregioner har tagit upp regionalpolifiska konsekvenser. Irapporten redovisas också inriktning och målsättning i deftaarbete. Konkret innebär satsningen från företagen atf 800 nyaarbetstillfällen skapas, varav 100 i . Vidare påtar sig företagenbakom IG JAS ett ansvar vad gäller teknisk spridning till övrig svenskverkstadsindustri. Utöver defta pågår ett arbete inom , som ien särskild skrivelse har anmält sin målsättning för anskaffningsvolymen i svenskindustri i storleksordningen . Detär en mycket angelägen uppgörelse, som bör kunna ge goda kontakter för svenskverkstadsindustri. Denna målsättning gäller då utöver de avtal som finnstecknade mellan Flygmotor och för såväl JAS-motorn somden civila motorn CF6-80A. Enbart ger kompensation iförhållande till vad vi måste köpa delar för till JAS-motorn från utlandet. Jag har här velat redovisa de industripolifiskasynpunkterna i anslutning fill det beslut som nu går att fattabeträffande ett nytt svenskt flygplan. Anskaffningen av ett svensktJAS-flygplan mofiveras naturligtvis med säkerhetspolitiska, försvarspolitiskaoch industripolifiska 12 protokoll 1981/82:164-165 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. skäl ochinte med arbetsmarknads- och regionalpolifiska skäl. Jag vill ändå konstateraaft anskaffningen av ett svenskt JAS har värdefulla effekter även ur dessasynpunkter. 82 (vpk) replik: Jag skall inte gå in på . Åslingsallmänna funderingar om försvarsfrågan. Jag är inte övertygad om att justflyget och JAS spelar den avgörande roll för vår trovärdighet som han fror. Defär säkert många andra faktorer som måste in i den bedömningen. Jag tyckerheller infe aft det kan vara ett riktigt synsätt att hävda attförutsättningarna för att utveckla en civil flygindustri är en militär sådan. Jag tänkte närmast ta upp resonemang om aftdet betyder 4 000 färre arbetsfillfällen i om inte JAS kommer fillstånd. Jag tycker att . Åsling borde dra någon annan slutsats av detantalet än han gör. De pekar ändå på försummelser och brister när def gällerplaneringen för övergång till annan sysselsättning. Alla som talar i den härfrågan - även - säger atf det naturligtvis ar militärpolifiskabedömningar som avgör om vi skall tillverka ett militärflygplan. Men samtidigtsäger man, atf om det inte kommer till stånd blir arbetslösheten så eller såstor. Jag anser aft man under hela den fid då Viggenprojekfet varit underarbete borde ha planerat för ett alternativ med civil produktion. Jag godtar inte synsättet atf man måste fortsättasatsningen på militärflygplan för atf kunna bevara den tekniska kapacitet ochdet kunnande som finns inom flygindustrin. Det skulle i så fall innebära attendast sådan verksamhet kräver dessa egenskaper. Det är naturligtvis inte så iverkligheten, utan det finns en rad områden där def behövs kvalificeradforskning, teknik och kunnande - men så länge resurserna är bundna till militärflygplansprodukfion blir det inte någon ordentlig satsning på alternativprodukfion - i varje fall har det inte blivit det hitfilldags. Jag skulle vilja råda . Åsling att tänka i de härbanorna: Om generositeten var lika stor när def gällde atf forska och utvecklaför alternafiv produktion som beträffande militärflyget skulle vi ha en bättresituation. Enbart om de 800-900 milj. kr. som officielltfördyrades med vid förhandlingarna med industrigruppen ställdes till förfogandeför forskning om alternativ produkfion, skulle redan def vara eff stortframsteg. Jag vet inte riktigt vart villkomma: Jag kan föreställa mig aft de 4 000 människor i som riskeraratt förlora sina jobb finner det vara en dålig tröst när sägeratt detta hot infe hade varit ett faktum om man hade planeratför civil produktion och haft framgång i det arbetet. Men är risken förarbetslöshet ett reellt hot i bl. Det ärju med utgångspunkt i densituation som råder som vi diskuterar här - inte med utgångspunkt i denhypotetiska situation som varit för handen om man varit förutseende för tio årsedan. Det finnsmycket aft säga när det gäller svensk flygindustris intresse för och