prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har här i kammaren fattat beslut om att syo-insatsernai fortsättningen skall motsvara minst nuvarande nivå och att statens kostnadför syo-verksamheten skall vara oförändrad. I budgetpropositionen föreslås emellertid kraftiga försämringar för glesbygdskommunernai vårt län. Enligt länsskolnämndens beräkningar behövs ett tillskott på 935 000kr, för att man skall kunna upprätthålla nuvarande nivå på syo-verksamheten. Skulleockså det här förslaget bli beslut, betyder det en drastiskförsämring av möjligheten att ge eleverna studie- och yrkesorientering,speciellt i glesbygdskommunerna, eftersom de drabbas värst. Det är inte bara ett problem som landstings- och kommunalpolitiker iJämtlands län har. De är djupt oroade över utvecklingen i länet. De ärbesjälade av tanken att läns befolkning skall ha samma rätt tillarbete, god service och omvårdnad som befolkningen i övriga delar av landet.Det kan de inte klara och ännu mindre i fortsättningen med denytterligare neddragning som föreslås. SomKarin konstaterade är det dessutom också enligt kommunalmännensvårt att ha en god framförhållning med den ryckighet i besluten som f. n.råder. En långsiktig planering är med andra ord omöjlig. Anf.45 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslagom kvällsplenum nu uppsatts. 46 (); Den här debatten har i huvudsak handlat om de allmänna villkoren förden kommunala ekonomin och statsstöd till kommunerna. , flera andra har så bra förklarat den politik som förs att jag inte haranledning att kommentera den ytterligare. Jaghar begärt ordet för att ta upp en mer speciell fråga, den som behandlas imotion 694.1 den tas upp de problem som möter vissa kommuner som får ta emotmånga invandrare som kommer fill utan att ha uppehålls- ocharbetsfillstånd. Eftersom vi har ett mycket väl utbyggt rättstrygghetssystemför sådana invandrare, blir det ofta långa väntetider i samband medöverklaganden, omprövningar osv. som dessa invandrare finns ilandet utan arbets- och uppehållstillstånd råder det ett stort behov avinsatser av ohka slag från kommunerna för att hjälpa dem i deras situafion.Härför utgår statsbidrag i särskild ordning. I och för sig kan man konstateraatt de bidragen är långt ifrån tillräckliga. Mitt ärende gälleremellertid det faktum att dessa personer inte är kyrkobokförda i resp. kommunoch därför inte kommer med i kommunens invånarantal, när man skall räkna ut detgenomsnittliga skatteunderlaget per invånare. Ändåär det självklart att också den gruppen kommuninvånare utnyttjar kommunensallmänna nytfigheter precis som alla andra. De går på kommunens gator, deutnyttjar kollektivtrafiken, de finns i skolorna osv. För kommunen är det ingensom helst skillnad om en invånare är kyrkobokförd där eller inte. Men när manskall räkna ut skattekraften, räknas dessa invånare som obefintliga i kommunen.För sådana kommuner som t. ex. min egen hemkommun leder detta tillatt de förutom att de har speciella kostnader för dessa invandrare också fårframräknad en för hög Det i sin tur innebär att deinte får det skatteutjämningsbidrag som de normalt skulle vara berättigadetill. För vidkommande innebar detta förhållande enförlust av statligt skatteutjämningsbidrag och inomregionaltskatteutjämningsbidrag i storleksordningen 10 milj. kr. För innevarande årskulle beloppet bli mindre, eftersom antalet icke kyrkobokförda invandrare ärlägre. Det är naturligtvis orimligt att det skall vara på detsättet. Det är en uppenbar orättvisa som missgynnar redan utsatta kommuner.Därför har och jag i en motion föreslagit en snabb utredning aven modell som innebär att man också kan räkna med den här gruppen invandrare,när man tar fram en beräkning på det genomsnittliga skatteunderlaget ikommunerna. Förslaget har behandlats någorlunda positivt avutskottsmajoriteten. Man bakar ihop detta med ett antal andra frågeställningarsom rör skatteutjämningsbidraget och hänvisar till en framtida utredning. Detinnebär att det hela skjuts , och det är olyckligt. Detta är en såisolerad fråga att den bör kunna av någorlunda snabbt. Jag yrkar bifalltill motion 694. Socialdemokraternas hållning är minst sagt egendomlig. socialdemokratisk invandrarmotion har man precis samma yrkande som vi har idenna motion, dvs. att icke kyrkobokförda invandrare skall räknas in när manräknar ut det genomsnittliga skatteunderlaget. I det betänkande som vi har påvårt bord säger däremot de socialdemokrafiska reservanterna att dettainte är en lämplig modell. Man avvisar kategoriskt förslaget. Det är sorgligt.Det hade varit bra om socialdemokraterna i finansutskottet hade lyssnat på sinakolleger i arbetsmarknadsutskottet och tagit intryck av de sakliga synpunktersom de har. Men det har man alltså inte gjort, och det skall bli intressant attse hur socialdemokraterna kommer att agera i kammaren. Jag kan inte tänka migatt de som står bakom invandrarmotionen och de som representerarsocialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet kommer att stödja den socialdemokratiskareservationen här . Det är sorgligt att socialdemokraterna har en sådan härnegativ inställning till strävan att skapa rättvisa för invandrarkommuner. Nufinns det ändå ett hopp, även om vårt motionskrav skulle falla, att vi såsmåningom kommer att få rättvisa på detta område. Men om det blirsocialdemokratisk valseger , är risken stor att det är den linje somsocialdemokraterna i finansutskottet har som kommer att segra och attmöjligheterna att klara situationen för invandrarkommuner som ,, och andra kommer att gå upp i rök. Det tycker jag voreutomordentligt beklagligt. Jag vill som sagt yrka bifall till motion694.1 andra hand, om motionen inte bifalles, yrkar jag bifall till utskottetsförslag, som är klart bättre än det socialdemokratiska alternativet. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan utom där centerpartiledamöter stårbakom reservationerna. 47 (): Vi har i bevittnat enväl-orkestrerad uppvisning i indignationskonst från socialdemokratiskt håll.Det verkar inte vara någon hejd på alla de olyckor som väntar landets kommuneroch landsting. Som redan påpekat är den häftiga reaktionenförvånande, eftersom socialdemokraterna själva föreslår en indragningav likviditet från den kommunala sektorn av samma storleksordning som denborgerliga majoriteten nu enats om. Den socialdemokratiska upprördheten framstår genast sommindre spontan och mera tillkämpad, när man tar del av en stencileradcirkulärskrivelse som har utgått från den socialdemokratiska riksdagsgruppenskansli, undertecknad av partiets huvudtalare i dagens debatt . Denär daterad - jag vet inte om det har någon symbolisk betydelse -och den är ställd till de socialdemokratiska riksdagsledamöterna i skildavalkretsar, i detta fall . "skall riktlinjerna för denkommunala ekonomin behandlas i kammaren. I anslutning därtill har vi inomfinansutskottet ansett det önskvärt att organisera en manifestation därkamrater från de län och kommuner som särskilt drabbas av regeringens ochmoderaternas indragning av kommunalskattemedel tar till orda för att belysa dekonkreta konsekvenserna för resp. kommun. Vi skulle därför vilja att åtminstoneen talare från Ert län/kommun förbereder ett inlägg fill den kommunalekonomiskadebatten den 14;e." Mot denna bakgrund blir den socialdemokratiskademonstrationen mindre imponerande. Endast 8 talare från landets 24 län och ca280 kommuner hörsammade kallelsen. Av de 13 socialdemokratiska ledamöternafrån var det ingen som fann det mödan värt att åtlyda PaulJanssons uppmaning. Jag tolkar detta så, fru talman, att det ändå blandsocialdemokrater finns en förståelse för de krav på återhållsamhet somden samhällsekonomiska verkligheten ställer och som återspeglades ikrisgruppens frågor ut till partiorganisafionen , likaså iKjell-Olof Feldts uttalande om barnomsorgen . Den realism som dessa försöksballonger vittnade om harsedan successivt undertryckts. Det skedde i svaren på krisgruppens frågor. Detblev också huvudintrycket av debatten vid partikongressen, som formade sig tillett starkt förord för fortsatt offentlig utgiftsökning. I socialdemokraternas partimotioneroch propaganda nu i vår är insikten om det angelägna i att dämpa den kommunalaexpansionen alldeles som bortblåst. Men kanske uteblivna beskedpå fråga angående eventuell återbetalning av indragnakommunpengar ändå är ett tecken på att man innerst inne förstår att denborgerliga ståndpunkten är nödvändig och ofrånkomlig. Det omöjliga i den officiellasocialdemokratiska linjen, att satsa på en fortsatt offentligexpansionspolitik, har senast påvisats i långtidsutredningen. Jag räknar medatt vi får återkomma till dess material i samband med ställningstagandet till den revideradefinansplanen, men det står redan nu klart att det beträffande den kommunala ekonomininte räcker med den uppgörelse som träffats mellan de borgerliga partierna för1983. Vi moderater knyter förhoppningar till den expertgrupp somskall utarbeta mer verksamma metoder för att påverka kommunernasvolymutveckling och motverka kommunala skattehöjningar. Det är min övertygelseatt de ståndpunkter som kommer till uttryck i moderata reservationer, omnolltillväxt och kommunalt skattestopp, blir gemensam borgerligpolitik. I den åberopade artikeln av statssekreterare i dagens tidning kan redan spåras en omprövning av regeringensuppfattning i moderat riktning. Jag yrkar bifall till de moderatareservafionerna och i övrigt till finansutskottets hemställan. 48PAUL (): Mycket skall man höra i en sådan här debatt.Nu ondgör sig över att jag i ett meddelande fill mina partivännerpåpekat det förhållandet att vi har debatten om den kommunala ekonomin i dagoch att det kanske skulle finnas intresse att få belyst från olika delar avlandet och olika kommuner hur det borgerliga förslaget slår. Jag föreställer mig att vi har rätt att i parlamentetmunfiigen eller skriftligen lämna meddelanden till våra partivänner. Jag finneringet märkligt i ett sådant förhållande, men jag förstår att harett intresse av att göra ett indignationsnummer av det, därför att det är endålig sak som man från moderat håll försvarar. säger att det har blivit ett dåligt utbyteav uppmaningen fill mina partivänner. Det tycker jag inte alls. Vi har fåtthöra många väldokumenterade anföranden från olika håll som visar vilka resultatdet blir ute i kommunerna som följd av indragningen av kommunala skattemedel. Sedan säger att jag inte har svarat påLennart Bloms fråga, om en socialdemokratisk regering lämnar tillbaka de härpengarna. Jag upprepar vad jag har sagt tidigare: Vi tar inga pengar frånkommunerna. Vi har inga pengar att lämna tillbaka. Vi har vårt förslag om en tillfällig frysning avöverlikvida medel . Hur de skall användas finns dokumenterat i vårtförslag till lagtext - det finns med i betänkandet, och kan läsadet. Det är uppenbart att vi kommer att följa vår linje. Även regeringens och förslag betraktas som entillfällig lösning . Sedan skall ju expertgruppen komma med sinaförslag. Naturligtvis kommer vi att granska vad expertgruppen föreslår, om dennu överlever en socialdemokratisk valseger - det får vi väl se. Men vihar redan sagt ifrån att vi inte är beredda att svälja någonting i förväg avvad en expertgrupp säger, en grupp som sannolikt blir sammansatt på ett sådantsätt att parlamentariskt inflytande fullständigt saknas. Jag tycker att vi har givit klarabesked. Vi står för våra förslag och kommer att göra det även i fortsättningen. 49 (); Jag förmenar inte på något sätt att skriva till sina riksdagskolleger och påminna om en debatt ikammaren eller att t. o. m. organisera en manifestation, som orden föll. Vadjag påpekade var att resultatet av demonstrationen kanske inte blev såimponerande som det kan tyckas att man kunde ha åstadkommit, om det verkligenfanns en spontan glöd bakom de uttalanden som har gjorts. Jag konstaterar också att i det här speciella fallet medbrevet, som hade gått till 13 socialdemokratiska ledamöter från ,var det ingen som hade känt sig tillräckligt berörd eller upphetsad för att tafasta på uppmaningen. Sedan vill jag åter slå fast att , trots atthan nu har haft åtskilliga tillfällen fill det, inte lämnar ett svar på denraka frågan, om socialdemokraterna efter en eventuell valseger skulleåterbetala de pengar som jag räknar med att den borgerliga majoriteten här ikammaren om kommer att besluta att dra in från kommuner och landsting. 50 (): Jag är tacksam för att inteförmenar oss rätten att meddela oss med våra partivänner i riksdag.Jag föreställer mig att han som förste vice ordförande i moderatasamlingspartiet har samma inställning, och jag tänker inte heller förmena honomrätten att ha dessa kommunikationer. Men när nu ondgör sig överatt jag skulle ha misslyckats med uppropet, därför att det var så få som deltogi debatten, tycker jag att det är fel, eftersom vi, som jag tidigare nämnde,har fått många bra bevis på hur illa det förslag slår som ochmittenpartierna nu presenterar . Sedan har inte på ett enda sätt sakligtbemött mig i de här frågorna, och det måste väl ändå tyda på att man är på detklara med att det förslag man inbjuder att fatta beslut om är ett såpass grovt ingrepp i den kommunala självstyrelsen och beskattningsrätten, undviker att gå i sakdebatt och i stället tacksamt tar tag i ett sådant härpapper som man har hittat någonstans; jag vet inte var har kommitöver min uppmaning. Jag tycker att det är fulltlegitimt, och jag förmenar ingen den möjligheten att kommunicera medpartivänner i . 51LARS (): Jag ger nu ännu en chans attlämna ett rakt svar på den fråga som började med att ställa ochsom jag har upprepat; Kommer socialdemokraterna att återbetala de pengar somden borgerliga majoriteten om kommer att besluta om att dra in från kommuneroch landsfing, om och när socialdemokraterna återkommer till makten? Anf.52 (); Jag upprepar vad jag sade tidigare: Här har vi den situafionen att enborgerlig majoritet i skall konfiskera 3,5 miljarder av kommunalamedel. Sedan kräver man oss på besked om att vi å andra sidan skall varahederliga och lämna tillbaka de pengar som en borgerlig majoritet harkonfiskerat. Det är en ganska märklig debatt vi för, och jag har gett detbesked som finns att ge; Vi står för våra förslag. Vi har icke för avsikt attberöva kommunerna några skattemedel. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (riktlinjer för den kommunala konsumtionsutvecklingen)I en förberedande votering biträddes reservafion 2 av m. fl. med 67 röster mot 17 förmotion 1567 av m. fl. 232 ledamöter avstod från att rösta. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservafion 1 av m. fl. med 92 röster mot67 för reservation 2 av m. fl. ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringenbifölls reservation 1 av m. fl. röster mot 157 förutskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (åtgärder för att begränsa den kommunala konsumtionsutvecklingen) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 3 av m. fl. med141 röster mot 17 för motion 1567 av m. fl, i motsvarande del. 158ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 157 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (lag om begränsning i kommuns rätt att ta ut skatt) Utskottetshemställan bifölls med 248 röster mot 67 för reservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (utredning om kommunalt skattetak) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 157 för reservafion 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.8 (tilläggsdirekfiv fill grundgarantiutredningen) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 157 för reservafion 6 av m.fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 a, b och d (översyn av skatteutjämningssystemet) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 157 förreservation 6 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 9 c (beräkningen av kommuners skattekraft) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 37 förbifall till hemställan i motion 694 av och . 2ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 157 röster mot 153 förden i reservation 6 av m. fl. i motsvarande del anfördamotiveringen. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 9 e (statsbidragen till vissa kommuner) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering bifölls med 158 röster mot 147 för bifall till utskottets hemställanmed godkännande av den i reservation 6 av m. fl. i motsvarande delanförda motiveringen. 11 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 8 § Hets mot folkgrupp konstitufionsutskottets betänkande1981/82:24 om hets mot folkgrupp (prop. 1981/82:58, delvis) och justitieutskottets betänkande 1981/82:41 om hets mot folkgrupp m. m. 1981/82:58, delvis). 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Dessa båda betänkanden debatteras iett sammanhang och yrkanden beträffande båda betänkandena får framställas underden gemensamma överläggningen. 54BERTIL FISKESJÖ (c): har under årtiondena efter andravärldskriget blivit ett invandrarland. Människor från många olika delar avvärlden har sökt sig hit och blivit mottagna här. En viktig och av de allraflesta i vårt land godtagen ambifion har varit att invandrare av skildanationaliteter och infödda svenskar skall kunna leva i fred och samverkan medvarandra och med respekt för de olika gruppernas särdrag. I stort sett harvi också lyckats förverkliga denna ambition. Öppna kontroverser av meraallvarligt slag har dess bättre varit rätt sällsynta. Den tolerans och vilja till förståelse och samarbete somvi menar skall gälla i de här avseendena är ett utflöde av de allmänna idéersom bör gälla i en demokrati. Detta är f. ö. på olika sätt fastlagt redan iregeringsformen. De lagregler i tryckfrihetsförordningen och ochde förslag till förändringar av dessa regler som är uppe till debatt ochbeslut har samma syfte. De är avsedda att ytterligare markera samhälletssträvan att motverka motsättningar mellan grupper och förödmjukelser ochförföljelser mot grupper med vissa särdrag. Bestämmelserna är visserligengenerella och gäller således för infödda svenskar lika väl som för invandrareoch oavsett hur länge man vistats i landet, men det grundläggande motivet förbestämmelserna har onekligen varit att ge minoriteter av olika slag, däriblandinvandrare, ett särskilt skydd. Det är också detta som står i förgrunden vadgäller de förändringar som är aktuella. Man kan naturligtvis resa frågan hur länge ett sådant härsärskilt skydd skall behöva finnas. Man måste hysa den förhoppningen att detskall bli överflödigt i en inte alltför avlägsen framtid. Att det finns är igrunden ett misslyckande och ett bevis på att de idéer om tolerans ochvidsynthet som borde vara självklara normer på det här området utan skrivnaregler inte vunnit allmänt genomslag. Erfarenheterna runt om i världen visartyvärr motsatsen. Diskriminering och förföljelser är vanliga företeelser. Ochvi måste vara på vår vakt även i vårt land. Motsättningar kan lätt blossa uppoch hårdna. Det nu aktuella lagförslaget består av två delar. Detgäller reglerna för hets mot folkgrupp dels i tryckfrihetsförordningen, dels ibrottsbalken. Eftersom det är tryckfrihetsdelen som behandlats ikonsfitutionsutskottet, skall jag knyta några kommentarer fill den delen. Frågan är hur lagregleringen skall vara utformad för attbäst tillgodose det syfte man har med lagbestämmelserna. De skall tillgodosedet primära skyddsintresset, men de får inte vara så utformade att deförhindrar en saklig debatt om t. ex. invandrarfrågor. En grundläggande del avdemokratin är också yttrande- och tryckfrihet. Problemen i samhället skallkunna diskuteras öppet och fritt. Det är generellt sett det bästa sättet attåstadkomma förbättringar och förändringar av normer och attityder. Ingen tjänarpå att problemen sopas under mattan. Det är tvärtom ett rätt säkert sätt attkonservera fördomar och motsättningar. Det behjärtansvärda skyddsintresset står således mot detlika behjärtans-värda yttrandefrihetsintresset. Det är en motsättning som maninte kan komma ifrån. När man fillgodoser skyddsintresset innebär det enbegränsning av yttrandefriheten. Det är således en avvägning man måste göravid lagregleringen, och hur man än gör denna så uppkommer det en grå zon, därdet blir rättstillämpningen som slutligen får avgöra var gränsen mera bestämtskall gå. Om man är missbelåten med rättstillämpningen, är det lagstiftaren somfår träda in igen och försöka komma fram till nya preciseringar. Det är också denna avvägning mellanskyddsintresset och yttrandefrihetsintresset som har stått i centrum fördebatten varje gång bestämmelsen om hets mot folkgrupp itryckfrihetsförordningen har ändrats. Så har det varit nu också. Vad det hargällt är dels vilken krets av människor som skall omfattas av skyddet, dels hurden brottsliga handlingen skall beskrivas. Enligt justitieministerns förslag till ändrad bestämmelsei tryckfrihetsförordningen skall det vara ofillåtet yttrande att i trycktskrift framställa "hot mot eller förakt för folkgrupp eller annan sådangrupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung eller trosbekännelse". Detta anges innebära en betydandeutvidgning av den skyddade kretsen av människor. De nuvarande bestämmelsernahar i rättspraxis inte ansetts ge skydd mot skymfande angrepp eller hot motinvandrare i allmänhet. Men det skall lagen göra genom den nu föreslagnautformningen och vad som sägs därom i motivskrivningen. I denna del harförslaget inte gett upphov till några större kontroverser, och utvidgningen hargodtagits av . Däremot har det varit en rätt omfattande debatt omförslaget till ändring av brottsbeskrivningen. I den nuvarande bestämmelsenstår det "hot mot I justifieministerns förslag har ordet"missaktning" bytts utmot "förakt". Förändringen grundar sig på en omfattande krifik avbegreppet missaktning under remissbehandlingen av det utredningsförslag somligger till grund för propositionen. Det var dels vagt, menade man, delsalltför vidsträckt. Som ersättning föreslog yttrandefrihetsutredningen i sittremissvar ordet "förakt", och det är således detta förslag somjustitieministern följt. Det bör kanske påpekas - inte minst med hänsyn tillde motioner som sedan väcktes i av socialdemokraterna ochkommunisterna -att yttrandefrihetsutredningen, som har representanter församtliga riksdagspartier, var helt enig i sitt förslag. I anslutning till vad yttrandefrihetsutredningen sagtframhåller justifiemi-nistern i propositionen att "förakt"otvivelaktigt markerar det straffvärda området språkligt bättre. Och hanframhåller också att det är möjligt att man i begreppet missaktning kan tolkain uttalanden som endast syftar till att presentera vissa sakförhållanden av enför någon folkgrupp ofördelaktig karaktär. Om man i stället använder förakt sombrottsrekvisit, ser han ingen faktisk begränsning av utrymmet för en allmändebatt rörande exempelvis invandringspolitiken, förutsatt att denna inte förs iför invandrare direkt kränkande former. Avsikten med förändringen av brottsrekvisitet till föraktvar således att få en bättre precisering och att inte riskera en alltför hårdbegränsning av den fria debatten i viktiga men kanske känsliga frågor. För min del vill jag gärna säga att jag vid läsningen avpropositionen, liksom fidigare vid behandlingen i yttrandefrihetsutredningen,tyckte att den avvägning som här gjordes var rimlig och rikfig. Det fanns ocksåi en majoritet för förslaget. Socialdemokraterna villedock nu bibehålla begreppet missaktning men utreda frågan ytterligare. Vidbehandlingen av motsvarande bestämmelser i justifieutskottet visade det sig attdet där fanns majoritet för att t. v. bibehålla begreppet missaktning ibrottsbalksdelen. Det fanns således risk för att skulle komma attfatta två olika beslut i denna fråga, vilket skulle kunna leda till skildalydelser i tryckfrihetsförordning och brottsbalk.