prot · G509151 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:151 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 10innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1981/82:315 omansvarsfrihet för rdminstitutets styrelse har frågat mig om jag avser att bevilja ansvarsfrihet för filminstitutetsstyrelse för /81. revisorer ochförvaltningsråd har tillstyrkt ansvarsfrihet för styrelsensförvaltning för /81. beslutatatt ansvarsfrihet skall beviljas. 2 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Det är alltid en dygd att vara kortfattad. Men jag tyckerändå att det är nonchalant och onödigt stöddigt av utbildningsministern attinte kosta på sig en motivering till det beslut som regeringen tydligen harfattat. När vi diskuterade frågan hade åtminstone enmotivering till att filminstitutets styrelse skulle beviljas ansvarsfrihet. Hanpåstod att styrelsen redan hade vidtagit åtgärder i syfte att sanerafilminstitutets ekonomi. Vad de åtgärderna än kan ha gått ut på, så inte har delett fill det åsyftade resultatet. En analys av bokslutsresultatet /81 visar att filminstitutets finansiella ställning harförsämrats med ytterligare ungefär 27 milj. kr. Ändå har statsbidraget ökat med10,6 milj. kr. och biografavgifterna med . filminstitutet harutifrån tillförts nära 11,5 milj. kr. Jag måste fråga : Finns det någonfing sompekar på att det pågår en sanering av filminstitutets ekonomi? Jag skall ta ettexempel. sade : "Styrelsen har varit och är heltbesluten att se Om ansvarsfrihet för filminstitutets styrelse Om ansvarsfrihet för filminstitutets styrelse till attintäkterna till G-fonden skall bli klart större än utgifterna ur den. Endast såkan balansen ." G-fonden är den fond som tillsammans med I-fondenskall svara för den egna filmproduktionen. Hur gick det då? För verksamhetsåret1980/81 var intäkterna 11,2 milj. kr. mindre än utgifterna. Så gick det med denbeslutsamheten, ! Vidare sade utbildningsministern i ett interpellationssvari fjol att det fanns goda förutsättningar för att upprätthålla en omfattandesvensk filmproduktion. - De förutsättningarna existerar i varje fall inte inomSvenska filminstitutet. Av verksamhetsberättelsen framgår att den ekonomiskakrisen framtvingat en kraftig neddragning av filmproduktionen. Institutets egenproduktionsavdelning är nu nära nog avvecklad. Jag vill tillägga att den fråga som vi nu diskuterar -eller som jag i varje fall hoppas få diskutera med utbildningsministern - är avstor principiell betydelse, långt utöver det som gäller filminsfitutet. Den borgerliga regeringen och inte minstutbildningsministern har i många andra sammanhang ägnat sig åt vad jag måstekalla politisk nepotism. Man har placerat partivänner i styrelser och på andraledande befattningar, utan hänsyn till deras meriter och kvalifikationer. Justdärför finns det särskilt stor anledning att noga granska styrelsernasförvaltning. Den som sitter i en styrelse skall ha klart för sig att det krävsmer än bara medlemskap i . Och utbildningsministern skall ha klartför sig att nöjet med att utöva ministerstyre och att hjälpa sina vänner ärförenat med ett polifiskt ansvar, när det - som i fallet filminstitutet - lederfillen så uppenbar vanskötsel. klagar över att svaret ärkort. Ja, det är ett kort svar på en kort fråga. Motivet till att regeringen har beviljat ansvarsfrihet äratt filminstitutets revisorer och förvaltningsråd har tillstyrkt detta. Detfinns i verksamhetsberättelsen ett uttalande från förvaltningsrådet där mansäger: "Filminsfitutets ekonomiska situafion har under åretförbättrats och bör kunna vara i god balans. Det torde dock intevara möjligt att upprätthålla nuvarande ambitionsnivåer utan betydandeförstärkningar av intäktssidan. Beträffande själva bokslutets mera formellasida vill vi påpeka, att det invecklade fondsystemet gör en bedömning avinstitutets ekonomiska situation mycket svåröverblickbar. Detta system borde iframtiden starkt förenklas." Jag kan i detta sammanhang konstatera dels att de åtgärderpå filmområdet som har presenterats för i en propositioninnebär avsevärda resurstillskott för filmpohtiska ändamål, särskilt förfilminstitutet, dels att det nya film- och videoavtalet som återges ipropositionen leder fill en avsevärd förenkling av institutets ekonomiskaredovisning. påstår att jag har ägnat mig åt politisknepotism. vet att den direktör för filminstitutet som haravgått utsågs av styrelsen då var ordförande. verkställandedirektören har utsetts av den nya styrelsen. När det gällde ordförandeposten ifilminstitutets styrelse tillfrågade jag först tre ledande socialdemokrater,som alla tackade nej. Därefter tillfrågade jag en ledamot av moderatasamlingspartiet. Först därefter tillfrågade jag . Att man tolkar detsom politisk nepofism kan bara vara ett utslag av illvilja, eller också av är omgiven av dåliga rådgivare. 4 (): Men regeringen gör väl en egen bedömning avstyrelsens sätt att sköta sina uppgifter? Om ni bara hänvisar till revisoreroch förvaltningsråd och inte själva tar någon ställning till vad som har ägtrum, blir regeringens handläggning av denna fråga helt meningslös. Utbildningsministern upprepar igen att den ändring avfilminstitutets ledning som gjordes skulle ha tillkommitunder allmän enighet i den dåvarande styrelsen. Han åberopar det faktum attHarry Schein var ordförande som något slags garanti för detta. Får jag då upplysaom att varken eller den andre socialdemokratiske ledamoten avstyrelsen deltog i det beslutet. Dessutom protesterade man från olika håll, bl.a. från personalens sida, ganska högljutt mot den konstruktion med enhalvtidsanställd styrelseordförande som, av alla uppgifter att döma, i hög graddrevs fram av utbildningsministern personligen. Denna lösning ledde i sin turtill att man måste tillsätta en direktör. Om det nya filmavtalet vill jag bara säga följande. Jagtycker att det är en orimlig konstrukfion att videobranschen först skallåläggas en skatt och sedan få denna skatt återbetald för att leverera den tillfilminstitutet. Såvitt jag förstår har hanteringen av denna fråga lett till attfilminsfitutet i fortsättningen blir mer statsbidragsfinansierat än tidigare.Tanken var att filmbranschens ekonomiska ansvar skulle öka. Och det blir direkt olustigt, om utbildningsministern ochhans minoritetsregering nu tänker utnyttja det faktum att det nya avtaletträder i kraft till att i styrelsen återinsätta de personer som hardeltagit i vanskötseln av filminstitutets ekonomi. Var innebörden avutbildningsministerns svar att han nu tänker utse en ny styrelse och att han idenna styrelse ämnar bevilja fortsatt fögderi för dem som har deltagit i dettidigare? Om ansvarsfrihet för filminstitutets ssvrelse inlägg blev ganskaförvirrat. Vi kan väl återkomma till det nya filmavtalet när det står påärendelistan för denna kammare. Det är praxis att regeringen beviljar ansvarsfrihet närförvaltningsrådet och revisorerna tillstyrker detta. Jag har inte varit med omdet motsatta. Vi kan gärna föra en längre debatt omfilminstitutets ekonomi. Det kanske blir anledning fill det när vi talar om detnya filmavtalet. När det gäller den nya styrelsen tycker jag att det äronödigt med dessa insinuationer, som drabbar en partivän till mig, men ocksåett antal Låt dem få behålla sinintegritet! De har inte möjlighet att försvara sig i denna kammare. 6 (): Jag noterar att utbildningsministern inte medett ord berör filminstitutets ekonomi. Det var nämligen styrelsens tidigareavsikt att sanera institutets ekonomi som motiverade ansvarsfrihet. Jagkan bara konstatera att försämringen av institutets ekonomi fortsätter. Det ären ganska desorganiserad institution, med dålig likviditet och egentligen utanegna produktionsmöjligheter. I det läget vill utbildningsministern nu dölja sigbakom formaha, nämligen att andra har ansett att filminstitutets styrelse skallha ansvarsfrihet. Jag trodde att regeringen och utbildningsministern självansåg att de hade ett eget ansvar att ta. På detta sätt flyttas bara ansvaret,som ändå i sista hand är politiskt, för vad som sker med filminsfitutetsstyrelse till regeringen, som har en total brist på intresse av att ta ettgrepp om den katastrofala utvecklingen i filminstitutet. Därför blir ett beslutett politiskt ansvar för , och tänker han tydligen utnyttjadet lilla han har kvar av regeringsinnehavet till att permanenta sittinflytande över institutet. Det är olustigt, fru talman. Till politikens pappslöjd hör att man kan skilja på det som regeringenhar att besluta om och det som den självständiga styrelsen för filminsfitutethar att besluta om. 8 (): Det är trots allt regeringen som i sista handavgör frågan om ansvarsfrihet, huruvida den organisation man har skapat somledning för detta institut har fullgjort sin uppgift. Det ansvaret drar sigregeringen nu undan. Jag kan begripa det. Det har nämligen blivit ett så passtotalt misslyckande för den nya politik som själv ville föraoch de nya människor som han ville sätta i ledningen för institutet. Jagbegriper alltså om han vill låta en slöja läggas över detta. Men räkningen,, återstår att betala, och den kommer den svenska riksdagenoch de svenska skattebetalarna att få lösa in. Det blir resultatet av denna delav den s. k. kulturpolitiken under liberal ledning. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1981/82:367 om förhållandena i har frågat mig när arbetsgruppenom förhållandena i beräknas slutföra sitt arbete och vilka slutsatserden kommit till med anledning av gruppens arbete. Efter parlamentariskaförsamlings ställningstagande i Turkietfrågan har isamråd med fyra andra länder, , , och ,övervägt vilka handlingsmöjligheter - däribland ett förfarande inför kommissionen- som erbjuds för att förbättra läget i fråga om de mänskliga rättigheterna iTurkiet. En gemensam arbetsgrupp med juridisk expertis från dessa ländersamlades första gången och möttes förra veckan.Gruppen har till uppgift att ta fram underlag för regeringarnas bedömning aveventuella brott mot vissa artiklar i konvention om de mänskligarättigheterna. Detta juridisk-tekniska arbete är i det närmaste avslutat.Ett sista möte är planerat till i . Vi anser det viktigt att regeringarna nu skyndsamt tarställning också på det politiska planet. har därför initierat ettkonsultationsmöte i mellan cheferna för de politiskaavdelningarna på de fem ländernas utrikesdepartement. 10 (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret, som kanske kunde ha varit litet mer preciserat. Utvecklingen i är ytterst bekymmersam, för attuttrycka sig milt. höjs fler och fler röster för att de övrigaEuroparådsländerna skall skrida till aktion. Senast har Amnesty uppmanat ossatt fördöma brotten mot de mänskliga rättigheterna i . De progressiva krafterna inom skriker också påhjälp. Hit hör numera också de som till en början trodde att juntan skulle fåordning på . De är djupt besvikna på juntan. Medlemsstaterna iEuroparådet har därför ett stort ansvar. Vid församlingsmötet accepterade vi att intediskutera uteslutning av ur den demokratiska gemenskapen i . Mensamtidigt sade vi att måste respektera stadga, inte minstkonventionen om de mänskhga rättigheterna, som ju är en av dess grundpelare.Därför uppmanade församlingen de olika regeringarna att överväga att stämmaTurkiet inför kommission för de mänskliga rättigheterna. Tiden går, och det handlar nu om trovärdigheten hos osssom är medlemmar i och om på vilket sätt vi lever upp till stadgan.Om jag har förstått saken rätt, har redan en av kamrarna i det holländskaparlamentet uppmanat sin regering att stämma inför kommissionen för demänskliga rättigheterna. Vi har också fått rapporter om att man i ärvillig att gå fram på samma väg. I har man haft utrikespolitiskdebatt, och det framfördes då med skärpa att det nu borde vara dags för ettagerande inför kommissionen i , och från högerregeringens sida fickman i varje fall ett försiktigt uttalande om stöd för den tanken. Jag vill nuförsäkra mig om att även den på allvar går in för detta, ämnar gå vidare och infe på något sätt tänker avstå från att agera. Den har från allra förstabörjan - och då som nästan enda nation - tagit mycket allvarligt på situationeni . När vi diskuterar frågan utifrån utgångspunkt handlardet om att bevara trovärdigheten hos som en församling av ländermed demokratiskt valda parlament. Det handlar också om att välja sådanapolitiska åtgärder som är de effektivaste när det gäller att utöva tryck påjuntan i för att man skall återupprätta demokratin i . Här hardet funnits olika bedömningar om vilken väg man bör gå. Som har framgått av det svar jag har gett nu aktivt i förberedelserna för just en anmälan införEuroparådskommissionen för de mänskliga rättigheterna. 12ANITA (): Det var visserligen ett något positivare svar,men jag hade förväntat mig att utrikesministern skulle ha sagt attden , i vart fall i princip, är villig att delta i ettagerande mot inför kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Jagtycker att de bevis och rapporter vi har fått är så pass grava att man skullekunna göra ett sådant uttalande. förstår jag att ämbetsmännen i denarbetsgrupp som tillsatts har ett grannlaga arbete när de skall ta framunderlag för att det skall kunna ske en seriös handläggning av Turkietfrågan.Jag tycker dock att vårt agerande när det gäller förpliktigar och attvi därför redan nu borde kunna tala om var vi står. Om det vore så att vi hade något principielltemot att anmäla inför kommissionen för de mänskliga rättigheterna,skulle vi självfallet inte delta i förberedelserna för just ett sådantagerande. Vad gäller bedömningen av situationen i tror jagatt och jag har precis samma åsikt. De förhoppningar som harfunnits om att steg skulle tas i riktning mot större respekt för de mänskligarättigheterna har försvagats, allteftersom rapporterna om hur man behandlaroppositionen och de oliktänkande i har influtit. 14 (): Bedömningen är vi helt överens om, därför attinte minst rapporterna om att man för har ställt Bulent ,den förre socialdemokratiske statsministern, inför rätta visar att det jufaktiskt är fråga om en politisk rättegång och inte något annat. Vi ser ocksåpå vilket farsartat sätt man bedriver arbetet för en ny konstitution, där mångarapporter tyder på att det minsann inte är en demokrati man försöker arbetafram utan att det enbart handlar om att det är högerkrafter som skall få bildaregeringar. Överläggningen var härmed avslutad. 4 §Svar på fråga 1981/82:369 om konflikten mellan och har frågat mig om mininställning till att med mihtära medel och krigshandlingar sökeråterta kontrollen över de omstridda . I ett frågesvar i framhöll jag attFalklandskrisen inte bör lösas med våld, att förhandlingsansträngningarna bordefortsätta och att militära medel inte bör användas vid lösning av politiskakonflikter. Detta är alltjämt den åsikt. a. tagit sig uttryck i stöd för säkerhetsrådets resolution 502 och i ettgemensamt nordiskt uttalande till stöd för generalsekreterarens medlingsförsök. Om konflikten mellan och 16OSWALD (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på minfråga. Det har gått jag ställde den, och det är intressantatt konstatera att fick svar på den fråga han ställdevid samma tidpunkt som jag ställde min. Detta kan ju noteras med en vissförvåning. Sakfrågan är emellertid mer högaktuell . Konflikten mellan och har trappats upppå ett sätt som få hade anat och kanske allra minst önskat. Vi vet inte om vide närmaste dagarna kanske ställs inför en regelrätt invasion avFalklandsöarna. uttalande måste bedömas såsomvarande mycket olyckligt. Det utnyttjades ju också direkt i det engelskaparlamentet som ett stöd för den engelska politiken. Den gången gällde detSydgeorgien, och även om utrikesministern i sitt svar här säger att hanär emot våld, är det ofrånkomligt att utrikesministern sade attSverige inte hade någonting emot att återtog eget territorium.Gäller det uttalandet också , kanske inför en förestående invasion avFalklandsöarna? Har vi "ingenting emot" att går in med truppoch företar en regelrätt invasion av ? Som jag framhöll i min ursprungliga fråga är det alldelesklart att utrikesministerns uttalande har skadat rykte som neutral ochalliansfri nation. Tredje världens stater har så gott som helt och hålletslutit upp bakom . De ser, oavsett- vilken regim som f. n. finns iArgentina, den här konflikten i första hand som en nord-syd-motsättning, dvs.en konflikt mellan gamla kolonialmakter och yngre, mindre utvecklade länder. Tror utrikesministern att detta uttalande har främjatSveriges möjligheter att t. ex. ställa upp med FN-observatörer påFalklandsöarna, något som sägs kunna bli aktuellt och i vilket sammanhangSverige har en gammal tradition och skaffat sig stor respekt? Det är välknappast troligt att skulle godkänna svenska officerare somFN-observatörer på efter det ställningstagande som dettauttalande har inneburit. En annan fråga som rör ställning i detta sammanhang är Om konflikten mellan och pressuppgiftersom förekommit mycket blygsamt i svensk press men desto mer i internationellpress, att det finns svenska fartyg chartrade av i den härinsatsen. Vad är det för faryg? Vilka rederier är det som ställt uppmed fartygen? Vad fraktar de för last? Finns det svenska besättningar, osv.? Ärdet förenligt med alliansfrihet och neutralitet att svenska fartyg ställer uppoch deltar i den här transporten? Det är ju ett krig mellan två stater, även omdet inte finns någon formell krigsförklaring. Jag är ledsen att inte också svar . Jag hade gärna sett att han fått det, men riksdagensarbetsregler hindrade mig från att svara honom fillsammans med ter sig debatten med honom litet udda-det må jag gärna erkänna.Men det är varken mitt fel att jag inte kunde svara eller mitt felatt och andra så medvetet missuppfattat det självklarauttalande jag gjorde . Jag sade då att vi inte hade någonfing emotatt hade återtagit . Jag har inte heller sett att någotannat lands regering har ansett sig ha någonting emot det, utom möjligenArgentinas. anser jag att det är en skyldighet för båda parter iden här konflikten att samarbeta med FN för att nå en politisk lösning. 18 (vpk): FN:s medlarroll har blivit mycket mer aktuellunder dessa än vad den var när utrikesministern lämnade sittfrågesvar förra gången. kvarstår att utrikesministerns uttalandeden har varit till skada. Det har inneburit ett ställningstagandeeller i varje fall som helst uppfattats som ett ställningstagande. Annarsskulle det inte ha kommit till uttryck hos den engelska premiärministern såsomdet gjort. I de förhandlingar som pågått inorn FN:s ram om medling omsådana saker har det sagts att det kan bli aktuellt med neutrala observatörer.Där skulle alltså ha kunnat spelat en roll. Min fråga kvarstårfortfarande: Tror utrikesministern inför det hypotetiska antagandet att Sverigeskulle kunna ställa upp som medlare att är mer benäget att godtasvenska officerare som medlare efter ett sådant uttalande som utrikesministerngjort? Detta är en mycket intressant fråga. Sedan kvarstår detta om svenskafartyg, som jag tycker också är en intressant fråga vilken har med Sverigesneutrala hållning och alliansfria politik att göra. Jag tror att litet grandutmanar löjet när han menar att det skulle vara till skada för den svenskaneutralitetspolitiken om utrikesminister hävdar den självklaraprincipen att varje land har rätt att försvara sitt eget territorium. Skullejag ha sagt motsatsen hade det varit mycket anmärkningsvärt. Det ärsåvitt jag känner fill inte aktuellt med någon svensk medverkan i Nr 151 Skulle det bli det är vi självfalletberedda att göra vår den I övrigtföretar vi oss över huvud taget ingenting i samband med denna konflikt som på något som helst sätt står i strid med de svenska q konflikten 20OSWALD (vpk): Nej, det är inte att utmana löjet, utan dethär är en mycket allvarlig fråga. Den har väckt uppmärksamhet, framför allt itredje världens stater. Som jag sade i mitt första anförande ställer tredjevärldens stater och staterna inom den alliansfria rörelsen upp bakom ,trots att det där sitter en militärjunta, som man på andra grunder måste avskyoch bekämpa. Man ser detta som en konflikt mellan de gamla kolonialmakterna ochde yngre, mindre utvecklade länderna, som här tycker sig vara förfördelade ochutsatta för den gamla vanliga kanonbåtsdiplomatin. Därför utmanar det inte löjet att dra fram detta, utan detär en mycket allvarlig fråga, och det var ett mycket olyckligt uttalande avutrikesministern. Sedan konstaterar jag att min fråga om de här svenskafartygen är obesvarad. Jag är ledsen att jag inte kan effektuera denbeställning som vill ha utförd, nämligen en svenskuppslutning på sida i den här konflikten. Jag tycker att OswaldSöderqvist, som är noga med neutraliteten, också skall avstå från att kräva attvi skall sluta upp på sida. Vi har fördömt den argenfinskainvasionen - det gjorde också . Det är med utgångspunkt i den resolution somsäkerhetsrådet då antog som man nu försöker hitta en lösning på konflikten. Menden står inte att finna i ett oreserverat stöd för av det slag somOswald tydligen tänker sig. 22 (vpk): Det vore bra om utrikesministern lyssnade påvad jag sade. Jag har aldrig sagt att oreserverat skall ställa uppbakom . Jag sade att staterna i tredje världen och staterna i denalliansfria rörelsen har ställt upp bakom och att de därför serkritiskt på ett sådant uttalande av den svenske utrikesministern. Jag är emellertid överens med utrikesministern om attSverige naturligtvis inte skall ta ställning vare sig för den ena eller för denandra parten och att det är självklart att man ställer sig bakom FN:sresolution om sådana saker. Detta förändrar emellertid inte sakförhållandet.Det har gått ut över världen att den svenske utrikesministern har sagt att denomständigheten att har återtagit och står i begrepp attåterta - Om registrering av arbetssökande som erhållit arbete kanskegenom en stor invasion - ur synpunkt inte är något att beklaga ellernågot att anklaga för. Det är nödvändigt, , atthävda ståndpunkter också emot den tredje världens samlade mening, om det är såatt ståndpunkterna är riktiga ur svensk neutralitetssynpunkt. Det är det somhar skett, och det kommer att fortsätta att ske. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:377 om registreringen avarbetssökande som erhållit arbete har frågat mig av vilkenanledning uppgifter om arbetssökande som fått arbete skall lagras i ettcentralt register hos . En arbetssökande som vänder sig till arbetsförmedlingenskrivs regelmässigt in på en särskild blankett. När den arbetssökande intelängre är aktuell på förmedlingen arkiveras blanketten. Vid ett antal förmedlingskontor pågår försök med ADBsom hjälpmedel i förmedlingsarbetet. Vid alla dessa kontor sker inskrivning påvanligt sätt. Vid vissa kontor i pågår emellertid vissautvidgade försök med ADB. Vid dessa kontor planeras försök med att slopa denmanuella inskrivningen. I stället skall den arbetssökande skrivas in direkt viaen terminal. För att underlätta övergången till dessa försök sparas vissauppgifter om den arbetssökande i datorn, även sedan vederbörande äraktuell på förmedlingen. När försöken sedan kommer i gång behöver härigenom vidett återbesök ny inskrivning via terminal inte ske. Uppgifterna i fråga, somockså finns på inskrivningsblanketten, är personnummer, adress, telefon ochyrke. Försöksverksamheten med ADB iförmedlingsarbetet sker med datain-spekfionens godkännande. 25YLVA (): Jag får tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Anledningen till min fråga är just den skenbara ofarlighetsom svarets beskrivning av verksamheten speglar. Man kvarhåller i datornuppgifter om en icke aktuell person av två skäl: för det första därför att maninte vet vilket system man skall fortsätta med, för det andra därför attuppgifterna eventuellt skulle komma att behövas om personen kommer tillbaka. Mot det första skälet kan invändas att ingen tidsgränsfinns utsatt för hur länge man skall behålla uppgifterna, utan frågan lämnasöppen tills AMS har bestämt sig för hur man skall gå vidare.