prot · G509162 · 1981-12-31 00:00:00 — Filmmediet lämpade sig därför utomordentligt väl för underhållning. Biografernablev på detta sätt ett fönster ut mot världen för många människor. De vidgadederas horisont utan aft de ens behövde lämna sin hemort. Men biografernabetydde mera. De blev också aktiva miljöer för en social kontakt liksom nyatillskott i det lokala nöjesutbudet. Folkrörelsernafog ett betydande ansvar för att filmen kunde föras ut över landet och därmedför aft biografer etablerades. De upplät sina samlingslokaler - Folkets Hus,ordenshus och senare också bygdegårdar - till filmförevisningar. Men de gickockså längre och tog inifiativ till biografer i speciella lokaler som drevs iegen regi. På det här sättet blev biografverksamheten en integrerad ochnaturlig del i folkrörelsernas övriga verksamhet. Atfdistribuera film genom biografer hade egentligen inte några fysiska eller ens ekonomiska begränsningar. Filmerna var och är förhållandevis enkla att transportera. Det fordrades inte några oöverkomliga investeringar i utrustning för atf de skulle kunna visas. Stordriften vid filmproduktion och " Anslag tih vissa kuhurändamål, m. m. biografdriftgjorde aft det inte heller restes några större ekonomiska hinder i deftaavseende. Det blev både tekniskt och ekonomiskt möjligt atf starta biograferäven på de minsta och mest avlägset belägna tätorterna. På det här sättet fick medborgarna en kontakt medomvärlden och möjligheter fill kulfurupplevelser, som de i andra sammanhangvarit avstängda från. De små biograferna på de små orterna kom därför aft spelaen avgörande roll för att vidga samhällsperspekfivet hos invånarna. År ut och år in bidrog dessa biografer - som vanligtvisdrevs på svag ekonomisk grund av folkrörelser med anknytning fill allmännasamlingslokaler - till en regelbunden försörjning av kulturprogram och nöjen.Defta skedde ofta på orter där nöjesutbudet i övrigt var synnerligen begränsat. Biograferna bjöd på en kvalificeradunderhållning under okomplicerade former. Det visar TV nu genom atf spela uppgamla filmer. Def här betydde en anspråkslös gemenskap som inte krävde någrastörre förberedelser och inte heller några större ekonomiska uppoffringar. Efter hand kom så andra medier och distribueradebiografernas produkter under likartade former och gav därmed upphov till enbetydande konkurrens. Televisionens snabba expansion i slutet på 50- ochbörjan på 60-talef är det ena exemplet. "Videoboomen" som vi befinneross mitt inne i just , är det andra. Detta sätter helt enkelt de småbiografernas existens i fråga. Det kan t. o. m. slå ut många små biografer påde mindre orterna. Man måste fråga sig: Skall det här få ske heltokontrollerat? Film- och biografbranschen omgärdas ju av ettbetydande regel- och restriktionssysfem. Det finns en censur som anger vad sominte skall få visas offentligt på biodukarna. Det finns normer för under vilkavillkor biograferna skall drivas. Frågan är om inte de små biograferna är en kategori som ärvärd en speciell uppmärksamhet, inte minst när vi diskuterar kulturpolifik. Derepresenterar ju en kollektiv kulturform som är synnerligen väl lämpad förmindre tätorter och för gemene man. De kan erbjuda program av både informativoch underhållande karaktär - och det underhållande momentet är naturligtvis detinte minst viktiga. För att dessa biografer skall kunna drivas undernågorlunda acceptabla villkor krävs det givetvis också att de kantillhandahålla bra produkter, bra varor - dvs. Det betyder att demåste ha möjlighet att visa nya filmer medan dessa verkligen är nya ochaktuella, och inte efter det att filmerna gått på stora biografer inärbelägna större tätorter eller i värsta fall t. o. m. sänts i TV eller finnsfillgängliga på video. Det här är problem som i högsta grad gällerfolkrörelserna. I bygdegårdar, i Folkefs hus och i nykterhetsrörelsenssamlingslokaler på många mindre orter har de iklätt sig ansvaret för enbiografverksamhet, och de känner också sitt ansvar. Om dessa biografer skall hanågon möjlighet att på förhållandevis hkvärdig grund kunna konkurrera med TV-och framför allt videointressena måste de kunna visa mera publikdragande ochmera pubhkvänliga filmer. Så är tyvärr inte fallet . Biograferna blirdärför ytterst beroende av den filmproduktion som förekommer i ochnaturligtvis också indirekt av def som sker i utlandet- på den filmproduktionspolitik samhället står för och inte minst på vilkaregler som gäller för filmdistributionen. Dettamåste gå att påverka. , som representerarnykterhetsrörelsens samlingslokaler och denna rörelses hundra biografer, därjag har ett betydande delansvar, hade vi ombudsmöte för drygt två veckor sedan.Ombuden framförde krav på att det skall framställas flera kopior - detta bordevara möjligt - av publikvänliga filmer och atf samhället skall ställa upp medmedel för att möjhggöra detta. Def är enda chansen för dessa biografer attöverleva. Detkan naturligtvis i förlängningen ifrågasättas om inte någon form av driftstödborde utgå till mindre biografer i små tätorter, närmare bestämt till sådanasom bara har ett fåtal biografföreställningar . Skall de ha någonchans att visa film måste de också ha tillgång till fler kopior. Kanskeär def att folkrörelserna, i kraft av bl. a. sin pionjärroll påområdet, får överta hela ansvaret för biograffilmvisningen över huvud taget häri landet. Härigenom skulle en mera balanserad utveckling kunna tryggas. Demindre biograferna skulle då få fortsätta i sin betydande sociala funktion ochinte riskera att slås ut lika lätt som . Filmen är i alltför hög gradkommersialiserad. Detföreligger här ett nytt avtal. Om avtalet i sig har jag ingen anledning attsäga något - det ankommer på undertecknarna som företrädare förriksorganisationen. Men det är tveksamt om avtalet i tillräcklig utsträckningtillgodoser behovet av stöd till de mindre biograferna. Det behövs, som jag serdet, en översyn av biografstrukturen i landet och en lämplig stödform, som kangöra det möjligt atf driva mindre biografer på de små orterna även i framtiden.Det här är en angelägen kulturfråga. Jagnoterar utskottets tolkning och avgränsning och delar att vissa justeringar kommer att behövas inom ramen förfilmavtalets avtalsperiod. Det tror jag är en uppfattning som ävenutbildningsministern är beredd att dela. Anslagtih vissa kulturändamål, m. m. 39 ELISABETHFLEETWOOD (m): Det är med glädje jag konstaterar att total enighet råder ikulturutskottet vad beträffar kanslichefen kapacitet ochskicklighet i de frågor för vilka han haft ansvaret. När han nu efter enytterst meriterande tjänstgöring går i pension vill de moderata ledamöterna ikulturutskottet framföra vår tacksamhet för de stora insatser som han hargjort. Vi gör det, herr talman, i den fasta förvissningen att ChristofferGotfliebs arbete och engagemang för våra kulturfrågor kommer att fortsätta omän i andra former än i kulturutskottet. Kammaren kommer om atf besluta om inrättande av en fond förersättning för visning av bildkonst, kallad . En långdragen och svårlöst fråga har tagit ett steg mot sin lösning.Fler former för ersättning kommer säkert att prövas. Vad beträffar styrelsenför fonden har meningarna gått isär. Anslag tih vissa kuhurändamål, m. m. motioner,en från socialdemokraterna och en från , begärdes attKonstnärernas allmänna fackförbund, KAF, skulle erhålla representation istyrelsen för fonden. Vi framhålleri den moderata motionen att vi i enlighetmed den demokrafiska fördelningsprincipen finner detta naturligt. Men vi harinfe vunnit gehör för våra synpunkter. Vi beklagar detta, men vi avser inte atti nuvarande läge reservera oss. Däremot föreligger ett särskilt yttrande frånmoderaterna. Vi konstaterar där atf mycket talar för den fördelning avstyrelseplatserna som vi förordat. Vi accepterar dock att den i proposifionenföreslagna styrelserepresentationen försöksvis prövas men menar atf def finnsanledning att återkomma i frågan. 40Utbildningsministern : Herr talman! har haftett omfattande arbetsprogram under denna vår med många och kompliceradesärpropositioner och remisser. Jag vill gärna passa på aft tacka hela utskottetför dess arbete, särskilt dess ordförande för det sätt påvilket han har lett den här verksamheten. I stridens hetta, när uppgifterna förhonom och mig är att puckla på varandra, blir det infe tillfälle aft säga,vilket jag gärna vill göra, att jag hyser stor respekt för och för hans kunnande och engagemang i kulturfrågorna. Men jag vill också gärna tacka kulturutskottets kansli förall den möda man har lagt ned på betänkanden denna vår. Särskilt vill jag dåvända mig fill den avgående kanslichefen , som efter mångaårs förtjänstfullt arbete i har varitden som har svarat för utskottsbetänkanden inom den viktiga kultursektorn. Jagtycker att det är angeläget att säga detta. Det är inte alltid som utskottenstjänstemän får det erkännande som de är värda. Vi som har jobbat i riksdagenvet vad deras insatser betyder. Jag fror atf jag talar för de svenskakulturarbetarna när jag hyllar för en livslång insatsi den svenska kulturens tjänst. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med247 röster mot 65 för reservationen av m. fl. Utskottefs hemställan bifölls. Kulturutskottetsbetänkande 30 Punkt 1 Mom. 1 och2 (ökad möjlighet fill en samlad bedömning av resurstilldelningen till olikaändamål, m. Utskottets hemsfällan bifölls med 221 röster mot 89 förreservafion 1 av m. fl. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 och 4 (ett nytt anslag med rubriken tillverksamhet inom musik- och bildområdena, m. Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 247 röster mot 65 för bifall till utskottets hemställanmed godkännande av den i reservafion 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Anslag till vissa kulturändamål, m. m. Mom. 5(den framtida dispositionen av inkomsterna av en kasseftskatt) Utskottets hemsfällan bifölls med 296 röster mot 16 förmotionerna 2287 och 2375 av m. fl. i motsvarande delar. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. (Se dock mom. Mom. 2 (anslag till ) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 573 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. (Se dock mom.3!) Mom. 3 (ett nytt anslag med rubriken ) Vid votering genom rösträkning avgavs 156 röster förutskottets hemställan och 156 röster för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 156 röster aft punkt 2 i sin helhetskulle återförvisas till utskottet. 156 röster avgavs för atf mom. 3 skulleavgöras genom lottning. 1 ledamot avstod från att rösta. Punkt 3 (anslag till Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmotionerna 574 av m. fl. och 2375 av m. fl. Punkt 4 (anslag till Bidrag till särskilda kulturellaändamål) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 205 röster mot 107 förhemställan i reservation 4 av m. fl. 1 ledamot avstod från aftrösta. Anslag tih vissa kuhurändamål, m. m. Utskottets mofivering godkändes med 243 röster mot 65 förgodkännande av den i reservafion 5 av m. fl. anförda motiveringen.5 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 3(anslag till Visningsersäftning åt bild- och formkonstnärer) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 2375 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1 och2 (anslag till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 7 avKarl-Eric m. fl. med 145 röster mot 17 för motionerna 1337 och 2375 avLars m. fl i motsvarande delar. 148 ledamöter avstod från aft rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161röster mot 151 för reservation 7 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 3 (årliga uppräkningar av ersättningarna fillupphovsmännen för def offentliga utnyttjandet av deras prestationer) Utskottets hemsfällan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 1337 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1 (anslag till Rikskonsertverksamhet) Utskottefs hemsfällan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 2375 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från atfrösta. Mom. 2 och 3 (ändring av bidraget till Rikskonsertersfonogramverksamhet m. Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 65 förreservation 11 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 och2 (anslag till Regionmusiken) Vid votering genom rösträkning avgavs 156 röster förutskottets hemställan och 156 röster för reservation 12 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 155 röster attpunkt 14 i sin helhet skulle återförvisas till utskottet. 155 röster avgavs föraft mom. 1 och 2 skulle avgöras genom lottning. 2 ledamöter avstodfrån atf rösta. Mom. 1(anslag i prop. 100 till Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-ochmusikinstitufioner) Ikontraproposifionsvoteringen biträddes reservation 13 av m. fl.med 82 röster mot 17 för mofion 569 av . Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. avstodfrån atf rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemsfällan med 247röster mot 65 för reservation 13 av m. fl. 1 ledamot avstod frånatf rösta. Mom. 2 (bidrag till tonsättare) Utskottets hemsfällan bifölls med296 röster mot 16 för motion 2375 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från aft rösta. Mom. 3(bidrag till nothyra) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot motion 2375 avLars m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Punkt 16 (anslag till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper) Utskottets hemsfällan bifölls med 296 röster mot 16 förmotionerna 575 och 2375 av m. fl. i motsvarande delar. 1 ledamotavstod från atf rösta. Mom. 1(anslag fill Vissa bidrag fill teater-, dans- och musikverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmofionerna 1767 av m.fl. och 2375 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (riksorganisationen föricke-kommersiell kulfur) Utskottets hemsfällan, som ställdes mot motion 1767 av EvaHjelmström m. fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 3(anslag till Stöd fill fonogramverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmofion 2375 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1(anslag till Bidrag fill folkbibliotek) Reservation 19 av m. fl., som ställdes motmofionerna 973 av m. fl. samt 974 och 2375 av m. fl. imotsvarande delar, antogs till kontraproposition. Vid votering genom rösträkning avgavs 156 röster förutskottets hemsfällan och 156 röster för reservation 19 av m.fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Kammaren beslöt med 156 röster att punkt 20 i sin helhetskulle återförvisas till utskottet. 156 röster avgavs för att mom. 1 skulleavgöras genom lottning. 1 ledamot avstod från atf rösta. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. (Se dock mom. Mom. 4 (anvisande av medel till videogramproduktion fördöva) Vid votering genom rösträkning avgavs 156 röster förutskottets hemsfällan och 156 röster för reservation 22 av m.fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Kammaren beslöt med 156 röster att punkt 23 i sin helhetskulle återförvisas till utskottet. 156 röster avgavs för att mom. 4 skulleavgöras genom lottning. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(anslag till Vissa bidrag till bildkonst) Utskottets hemsfällan bifölls med 296 röster mot 16 förmofion 975 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(inriktningen av de statliga åtgärderna på film- och videoområdet) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmotion 2287 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 2 (de kulturpolitiska målens giltighet påfilmområdet, m. Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 16 förmofion 2287 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från aftrösta. Mom. 4 (tillsättande av styrelsen för ) Reservation 25 av m. fl. bifölls med 156röster mot 155 för utskottets hemsfällan. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 och 7 (garanfinäinnden för kortfilm, m. Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 65 förreservafion 26 av m. fl. Punkt 29 (anslag fill ) Utskottets hemsfällan bifölls med 246 röster mot 65 förreservation 27 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(anslag fill Filmsföd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 28 avKarl-Eric m. fl. med 152 röster mot 17 för motion 2287 av m.fl. i motsvarande del. 142 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen biföllsreservation 28 av m. fl. med 154 röster mot 140 för utskottetshemställan. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (om ökat statligt ansvar för Filminsfitutetsverksamhet, m. Utskottefs hemsfällan bifölls med 294 röster mot 16 förmofionerna 2287 och 2375 av m. fl. i motsvarande delar. 1 ledamotavstod från aft rösta. Kriminalvård i anstalt, m. m. Mom. 2(anslag till Stöd till kulturtidskrifter) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förmofion 1104 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 5 § Kriminalvård i anstalt, m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande /82:60 om ändring i lagstiftningen om kriminalvård i anstalt m.m. (prop. 1981/82:141) (förnyad behandling). 41 (): Med hänvisning fill det anförande jag höll isamma ärende i kammaren ber jag att få yrka bifall fill reservation2 vid justitieutskottets betänkande nr 49. 42 (): Med hänvisning fill samma debatt, men medandra argument, yrkar jag bifall till reservafion 1. 43 (vpk): Med hänvisning till vad som anfördes vid denförra behandlingen av detta ärende yrkar jag bifall fill vpk:s motion 2228. 44 (): Med hänvisning till tidigare debatt yrkar jagbifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed avslutad. Uskottets hemsfällan återfanns i jusfifieutskottetsbetänkande / 82:49. Mom.2 (särbehandling av vissa långtidsdömda) Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservafion 1 av iRöstånga m. fl. med 90 röster mot 65 för reservation 2 av m. fl.155 ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen avgavs 155 röster för utskottets hemställan och 155 röster förreservation 1 av i m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Dåärendet fidigare varit återförvisat fill utskottet, skulle mom. 2 nu avgörasomedelbart genom lottning. Sedantalmannen lagt ned en ja-sedel och en nej-sedel'i rösturnan, drog. KerstinGöthberg (c) ja-sedeln. Kammaren hade alltså fattat beslut i enlighet medja-propositionen och bifallit utskottets hemställan. Mom.3 (kontroll av besökande m. Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 16 för motion 2228 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.13 (behandlingsavdelningar för narkotikamissbrukare) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 16 för motion 2228 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.16 (tillsättande av en parlamentarisk utredning) Utskottefshemställan bifölls med 294 röster mot 16 för mofion 2228 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs kulturutskottets betänkande 1981/82:29 omnärradioverksamhet (prop. 1981/82:127) och 1981/82:29om ansvarighet för närradio (prop. 1981/82:92). betänkande 29 ochkonstitutionsutskottets betänkande 29 debatteras i ett sammanhang och yrkandenbeträffande båda dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. 46Utbildningsministern : Herr talman! Def regeringsförslag omfastare former för närradion som nu har att ta ställning till är ettfullföljande av tankar som i full politiskenighet framförts av de två senaste radioutredningarna. utredning konstaterade aft "det finns behovpå def lokala planet som infe fillgodoses av den allmänna rundradion och somenligt vår mening inte heller kan tillgodoses av denna. Ideella, religiösa,fackliga och polifiska folkrörelser och organisationer har sålunda behov att nåbåde sina egna medlemmar och allmänheten med program som lokalt informerar omoch anknyter till den egna verksamheten." I linje med detta konstaterande uttalade utredningen att"rätten till särskilda ljudradiosändningar med begränsad geografiskräckvidd bör ges till ideella, religiösa, fackliga och polifiska organisationeroch folkrörelser. Sändningarna skall ingå som ett naturligt led i den ordinarieverksamheten." Regeringens förslag om närradio bygger - liksom de bådautredningarnas -på uppfattningen atf när de tekniska förutsättningarna finnsför lokala sändningar av det slag det här är fråga om, bör sådana medges. Detfinns ett verifierat behov av sådana sändningar. Det finns tekniska möjligheteraft tillgodose detta behov utan att andra legitima intressen träds för när.Vilka skäl finns def då att lägga hinder i vägen och säga nej? Försöksverksamheten med närradio har pågått i tre år.Erfarenheterna är entydigt positiva. De organisationer - sammanlagt drygt 400inom de 16 försöksområdena - som deltagit i verksamheten har genomgående varitpositiva i sin bedömning. Avsikten med närradion var från början att det existerandeideella föreningslivet skulle få möjlighet att sända radioprogram med begränsadgeografisk räckvidd. Försöksverksamheten har visat att intresset varit så stortatt också sammanslutningar som inte utan vidare kan hänföras till folkrörelsefamiljenhar sökt sig till närradion. Vi har tagit hänsyn till detta vid utformningen av deförslag som återfinns i propositionen. Vi fasthåller vid den ursprungligaavsikten och föreslår ett par preciseringar som är ägnade att reserveranärradion för just det existerande ideella föreningslivet. För aft fåsändningstillstånd skall en sammanslutning ha en annan huvudsaklig verksamhetän atf sända närradio. Den skall också ha bedrivit verksamhet inomsändningsområdet under . Def har talats och skrivits åtskilligt om de etiska reglersom bör gälla för närradion. Det kan kanske sägas att vi var för optimisfiskanär vi fastställde reglerna för försöksverksamheten. Enligt min meningsammanhängde defta med att vi räknade med att kretsen av sändande organisationeri högre grad än vad som skett skulle begränsas fill de ideella folkrörelserna iegentlig mening. Behovet av klarare och mera utförliga etiska regler harframgått av försöksverksamheten. För mig är det naturligt atf i huvudsakanförtro denna fråga åt de sändande organisafionerna själva. Jag ser också medtillfredsställelse att arbetet kommit långt när det gäller atf gemensamt förde sändande organisationerna utforma etiska regler som ligger mycket nära deregler som gäller för pressen. Det är också vikfigt atf nämna att riksdagensandra beslut när det gäller ändring av tryckfrihetsförordningen och innebär att ett förstärkt skydd införs förinvandrare mot diskriminerande behandling. Resultatet äv den pågåendeytfrandefrihefsut-redningen måse givetvis också leda till ett ställningstagandenär def gäller yttrandefriheten i närradion, även om det av naturliga skäldröjer något. För att skapa möjlighet att komma fill rätta med säkert sällsyntafall av grova överträdelser av yttrandefrihetsreglerna i närradion förordar jagi propositionen atf närradionämnden skall få möjlighet atf dra insändningstillståndet om en sammanslutning har sänt ett program som i enlagakraftvunnen dom har befunnits innefatta yttrandefrihetsbroff och sominnebär ett allvarligt missbruk av yttrandefriheten i närradio. Behovet av förstärkta etiska regler för närradion ärdärmed enligt min mening tillgodosett. Def har under försöksverksamhetenställts oroliga frågor om de olika närradiosändarnas geografiska räckvidd.Programmen kunde i en del fall inte höras inom hela kommunen. Man ville därförgärna ha starkare sändare för aft nå längre. Det finns i propositionen ingaförslag om sändarstyrka. Men syftet är detsamma som med försöksverksamheten:att möjliggöra sändningar med begränsad geografisk räckvidd. Jag vill också klargöra aft närradion är tänkt som enmöjlighet för de föreningar inom de ideella folkrörelserna som vill ta vara påchansen atf den här vägen nå medlemmar och andra inom sitt naturligaverksamhetsområde. Närradion är däremot infe tänkt som en ny radiokanal medett heltäckande program för hela landet.