prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:75av () till statsrådet om skolans förstärkningsresurser: Ett av de centrala inslagen iSIA-beslutet var den behovsorienterade resursfördelningen. Skolstyrelsernasköter fördelningen av resurserna till de olika rektorsområdena. Därvid skalleftersträvas att de områden som har störst behov av stöd också skall tilldelasde största resurserna. Av gjorda utvärderingar, bl. a. "SIA-uppföljningen" av , framgår att resursernai flertalet kommuner sprids schablonmässigt. Vidare kan man klart se tendenseratt medel tas från de svagaste eleverna och satsas på andra. Det är snarareregel än undantag att s. k. 20-grupper har inrättats på högstadiet.Specialundervisningens volym har också minskat. Utvecklingen är oroande ochstår i strid med de tankegångar som låg bakom ställningstagande ianledning av SIA-propositionen. har förelagts en proposition1981/ 82:14 om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m., där detföreslås inrättandet av en förstärkningsresurs också på gymnasieskolan.Resursen tillskapas bl. a. genom att medel avsedda för stöd- och samordnadspecialundervisning förs till en gemensam pott, som disponeras av skolstyrelsen. I propositionen 1981/82:15 om studie- och yrkesorienteringi grundskola och gymnasieskola m. m. föreslås att SYO-verksamheten inryms iförstärkningsresursen. Mot den här bakgrunden finns det anledning att ställa ettpar frågor till statsrådet; Står statsrådetfast vid de principiella tankegångar som låg bakom införandet avförstärkningsresursen i ? Om så ärfallet, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att dessa principer skallvara styrande för resursfördelningen i ? Vilka åtgärderavser statsrådet att vidta för att förhindra att den utveckling som skett igrundskolan upprepas vid fördelningen av förstärk*-ningsresursen igymnasieskolan? 1981/82:76av () till jordbruksministern om förhandsprövningenrörande användning av hybrid-DNA-teknik; Biotekniken anses allmänt som ettstarkt expansivt framtidsområde, där många industriella tillämpningsmöjligheterligger inom räckhåll för svenska förelag. Hybrid-DNA-tekniken utgör därvid ennyckelteknologi, som får allt större betydelse. Mot denna bakgrund är det oroande att Sverigeinternationellt sett synes ha den mest tillkrånglade, tidsödande och byråkratiskahandläggningsordningen när det gäller prövningen av tillstånd för forskning,utveckling och industriell tillverkning på hybrid-DNA-området. Nuvarande reglerär direkt hämmande och fungerar mer eller mindre som en klar uppmaning tillsvenska företag att förlägga denna verksamhet utorhlands. Så har också skett iflera fall. Tiden borde nu vara inne för en anpassning av tillståndsprövningentill aktuell riskbedömning av hybrid-DNA-tekniken. Som det nuär, regleras användningen av hybrid-DNA-tekniken genom såväl arbetsmiljölagen som miljöskyddslagen. Dessabestämmelser utfärdades då riskerna med hybrid-DNA-teknikenbedömdes som påtagliga och speciella för tekniken och delvis också som okända.Under de senaste åren har det, alltefter att erfarenheter vunnits, skettbetydande förskjutningar i riskuppfattningen. Det är en utbredduppfattning att tekniken i sig inte innebår några särskilda risker. Riskernaanses inte vara större än de som är förenade med hanteringen av del biologiskamaterial som används. (Dm t. ex. bara för människan ofarliga mikroorganismerutnyttjas, så är verksamheten ofarlig för människan. Utnyttjas smittosammaorganismer, så uppslår inte andra eller högre risker än dem som orsakas avutgångsorganismerna. Del är t. o. m. tvärtom så, att hybrid-DNA-teknikeninnebär att man kan bedriva forskning rörande farliga sjukdomsalslrandeorganismer på ett säkrare sätt ån tidigare. Utomlands har den ändrade riskbedömningen lett tilllättnader i regleringen av användningen av tekniken. Nuvarande svenska reglerupplevs av såväl ansvariga myndigheter som berörda forskare och företag somotidsenliga och onödigt restriktiva. Härigenom föreligger påtaglig risk för attsvensk forskning och industriell utveckling på området hämmas på ett ickeacceptabelt sätt. Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår nu ettförfattningsarbete som syftar till att få fram basregler för den yrkesmässigaanvändningen av hybrid-DNA-tekniken. Reglerna för förhandsprövning avses därvidändras, så atl tillstånd i fortsättningen endast kommer att krävas förverksamhet på s. k. hög risknivå eller i stor skala. I övrigt skulle enbartanmälningsplikt gälla. Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter skulle därmed kommaatt bättre överensstämma med den förskjutning i riskuppfattningen som har ägtrum . Del är därför angeläget att sådana föreskrifter utfärdassnarast miijligt. Den verkliga stoppklossen för forskning och utveckling påhybrid-DNA-området är emellertid miljöskyddsförordningen med dess omständligaoch tidsödande handläggningsordning, som främst är anpassad för störremiljöslörande industrier. Varje hybrid-DNA-ärende, hur obetydligt det än måvara ur storleks- eller risksynpunkt, måste emellertid enligt nuvarandelagstiftning också behandlas fullt ut enligt miljöskyddsförordningen. Motbakgrund av den förskjutning av riskbedömningen som allmänt har ägt rum, ärdetta inte längre rimligt. Den rådgivande delegationen för hybrid-DNA-frågor somsorlerar under arbetarskyddsslyrelsen har i en skrivelse lilljordbruksdepartementet föreslagit att forskning och utveckling påhybrid-DNA-området i vad avser lägre riskklasser inte längre skulle behövaprövas enligt miljöskyddsförordningen. Del är angelägel atl regeringen snarastmöjligt tillmötesgår delegationens krav, utan alt ta omvägen över de offentligautredningar som arbetar på angränsande områden. Samma uppfattning uttryckte också socialutskotti våras. Utskottet ansåg att regeringen bör kunna vidta de åtgärder somforskning och vunnen erfarenhet föranleder för att inte göra kontrollen onödigt krånglig.Utskottet ansåg även att den omständigheten all två utredningar Nr 20 skallarbeta på hybrid-DNA-området inte bör utgöra hinder för sådana Fredaeen den åtgärder.Regeringen har dock ännu inte handlat. Man kan fråga sig om delta g beror påallmän senfärdighet eller om det föreligger speciella politiska 'ä'- Meddelande om Enligt minmening finns det alltjämt skäl för en särskild reglering av interpellationerhybrid-DNA-tekniken främst inom ratnen för arhetsmiljölagstiftningen, så atlsamhällets behov av kontroll tillgodoses. Det är dock bl. a. med tanke på denutvecklingspotential som tekniken innebär såväl i fråga om forskning som förindustrin synnerligen angeläget att restriktionerna för teknikens användninginte är hårdare än vad som erfordras från risksynpunkt. Med hänvisning till detanförda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser jordbruksministernvidta för att förhandsprövningen enligt miljöskyddskungörelsen skall kunnabegränsas till sådan användning av hybrid-DNA-tekniken som är av betydelse urmiljöskyddssynpunkt och inte som gå långt utöver vad som är erforderligt? 1981/82:77 av () tillkommunikationsministern om säkerhetsåtgärder vid transport av kolsvavla; Till imponeras kontinuerligtkolsvavla från . Transporterna sker med de brittiska fartygenSilverfacon och Silvermerlin och går via till utanförKarlstad. Varje fartygslast är på ca . Kolsvavla bedöms av en enad expertis vara den farligastelast som transporteras på älven och i hamn. Om lasten kommer i kontakt med luft. sker explosion sompulvriserar fartyg och omkringliggande byggnader. Kommer kolsvavlan ut i sjöneller älven, förstörs vattentäkt för överskådlig tid framåt. kommunsvatlenintag sker via . Den lättantändliga vätskan skyddas därför ifartyget av ett vallenlager. Under transporterna passerar fartygen och raktgenom . Om en olycka sker, blirkonsekvenserna troligen förödande. I ett industriland som sker och accepterastransporter av farligt gods. Delta är dock inte liktydigt med att vi måsteacceptera "Tarliga transporter". Avser kommunikationsministern att vidtaga åtgärder för atttransporterna av kolsvavla genom berörda kommuner sker på ett betryggande sätt? 13 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:94 av () till kommunministernom handläggningstiden vid registrering av handelsbolag; Expeditionstiden för registreringav handelsbolag är f. n. orimligt lång främsl i storstadsområdena.Handelsregistret i , som svarar för ungefär en femtedel avsamtliga registreringar, har en handläggningstid . Det är väsentligt att den här typen av byråkratiska hinderför nyförelagande undanröjs. Jag villdärför ställa följande fråga till kommunministern: Vilka åtgärder har vidtagits eller kommer att vidtas föratt förkorta de helt otillfredsstiillande expeditionstiderna för registreringav handelsbolag? 1981/82:95 av förste vice talmannen ()till ekonomi-och budgetministem om finansieringen av förslaget tillskattereform, m. m.; , ochsocialdemokraterna har presenterat sitt förslag till "Reformeradinkomstbeskattning". Partierna har dock ännu inte tagit ställning tillfinansieringen, trots att vetskap om denna krävs för att skattebetalarna skallkunna få en helhetsbild av förslaget. I skatteöverenskommelsen av framhölls atlskattereformen i sin helhet bör finansieras genom en höjning avarbetsgivaravgiften eller genom proms. Anser budgetministern fortfarande att skattereformen skalltotalfinansieras? Vilkenhöjning av arbetsgivaravgiften skulle i så fall behövas? Avses kommunerna få full kompensation för del minskadeskatteunderlag som skulle bli följden om arbetsgivaravgiftshöjningen/promsenavräknas från löneutrymmet? 1981/82:96 av () till industriministern om tillstånd förtorvtäkt; Med anledning av ett aktuelltärende, som skall avgöras av regeringen, får jag ställa följandefråga till industriministern: Anser industriministern del angeläget att vid beviljandetav tillstånd för torvtäkt undanta sådana myrområden som i inventeringen avlandets skyddsvärda våtmarksområden angivits vara av särskilt stort värde attbevara? 1981/82:97 av Per Stenmarck (m) till statsrådet om yrkesintroduktionen för ungdomar: Yrkesintroduktion infördes genomdens. k. ungdomspropositionen (1979/ Meddelande om 80:145). Avsikten är attde ungdomar som inte antagits på gymnasieskola frågor skall kunna beredasannan sysselsättning. I ett antal kommuner i har krav framförtsfrån fackliga organisationer och från socialdemokraterna på att enförutsättning för yrkesintroduklion är alt det företag där eleven skall vistashar kollektivavtal. Därmed har man "diskvalificerat" en lång radseriöst arbetande företag. En trolig konsekvens - om samma beslut fattas på andrahåll - är atl många ungdomar tvingas gå utan sysselsättning. Hur ser statsrådet på yttringar somgör alt lokal skolstyrelse kan begränsa yrkesintroduktion lill endast företagdär kollektivavtal slutits? 1981/82:98av () lill arbetsmarknadsministern om driftstörningarna vidRinghals 3; har efter bara någonmånads kommersiell drift drabbats av allvarliga driftproblem på grund av heltoförutsedda och mycket omfattande förslitningar av rör i ånggeneratorerna. Medanledning av det sagda vill jag ställa följande fråga till statsrådet; Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga med anledningav de inträffade driftproblemen med ? 14 § Kammaren åtskildes .