prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — Dettabetyder inte på något sätt, som de tidigare talarna har försökt göra gällande,att kommunernas inflytande i dessa frågor skulle begränsas i förhållande tillvad utredningen egentligen föreslog. Som utredningen framhöll har kommunen detövergripande ansvaret för markanvändningen, och spridningen bör i princip inteske i strid mot kommunens uppfattning om eller planer för markområdet i fråga.Kommunen har också de bästa förutsättningarna att bedöma i vad mån spridningenav bekämpningsmedlen kan ha en psykiskt ogynnsam inverkan på den lokalabefolkningen. I linje med det förslaget bör kommunen ges ett starkt inflytandepå frågan om dispens skall meddelas eller inte. Kommunens uppfattning omskogsmarkens betydelse för friluftslivet, naturvården och den lokalabefolkningens trivsel bör sålunda väga tungt vid prövning avfrågor orri dispens från spridningsförbudet. Att ta in ett särskilt påpekandehärom i lagtexten har vi inte funnit erforderligt. Det finns så klart utsagt imofivskrivningarna. Andra stycket i 4 § i nu föreliggande lagförslag har därförkunnat utgå. Vi vill också i sammanhanget fästa uppmärksamheten på attkommunerna som ett led i strävandena att stärka deras och därmedkommunmedlemmarnas inflytande på frågor som rör användningen avlövslybekämpningsmedel enligt lagför- Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark slagetavses få besvärsrätt även i de fall där en kommun inte är sakägare. Vi tycker att detta är den riktiga rollen för kommunen.När vi valde att låta ta över ansvaret i stället var det av enrad fullgoda skäl. Vi anser inte att man kan begära att kommunen skall ha denskogliga expertis som i slutskedet skall göra det svåra ställningstagandet föreller emot en dispensansökan. Vi menar inte heller att kommunen rimligen kan hasamma kompetens som naturvårdsenheten på eller länsarbetsnämndennär det gäller att bedöma om det är möjligt att göra en röjning. Vidare är det nog inte normalt, såsom man antyder i s-motionen,att det skulle vara en enhällig uppfattning i kommunen om hur de här frågornaskall hanteras. Jag tror tvärtom att det är risk för mycket motstridigaintressen, vilket leder till en ryckighet och verkligen skapar ovisshet om vadsom skall hända år med olika fullmäktigebeslut. Man riskerar alltså attbedömningen av skogsmarkens känslighet kan bli olika och därmed också att detkan uppstå en rättsotrygghet för den enskilde. Kanske det viktigaste är attkommunerna enligt inte själva vill axla detta ansvar. Alltdetta har vi tagit hänsyn fill i majoritetsskrivningen. Jag tror att det kommeratt bli en väldigt fin hantering av denna svåra fråga. Utgångspunkten är etttotalförbud, varifrån dispens kan ges i vissa fall - mycket noggrant uttryckt:vissa kriterier skall uppfyllas innan dispens kan lämnas. Jag skulle också vilja säga att de frågor som rests här -bl. a. frågan om möjligheterna att behandla enskilda stammar - inte behöverutbroderas till den skräckbild som gör. Jag tror tvärtom att dentekniken kommer att kunna utvecklas. Det måste anses som helt självklart, attom inte tekniken utvecklas så, att den blir godtagbar ur arbetarskyddssynpunkt,skall den inte heller användas. Detta är ju den viktigaste grundförutsättningen.Men många tecken tyder på att sådan teknik är på väg att utvecklas, och därförhar man inte velat utesluta den möjligheten. säger också att det är fel att räknaekonomiskt, men att om man räknar samhällsekonomiskt, skall det vara si och så.Ja, det är självklart att när vi talar om ett ekonomiskt rimligen godtagbartsätt så handlar det om att räkna samhällsekonomiskt och alltså ta hänsyn tillalla faktorer som kan vara rimliga att beakta vid en ekonomisk bedömning, såsomlångsiktig tålighet i skogen, osv. På den direkta frågan om samernas roll kan jag lämna detbeskedet till att skrivningen och resonemanget om ändradefillämpnings-kungörelser bygger på ett missförstånd, där man har utgått frånden proposition om totalförbud som avslagits. Men skulle ett totalförbud bliriksdagens beslut , hade ju dessa undantag inte behövts. Därför kanjag klart svara att det inte finns någon anledning fill oro församernas del. skall stå för de garantier som vi talar om iutskottsbetänkandet, varför det inte skall behöva råda någon oro på denpunkten. Det här ämnet är både svårt och omfattande. Vihar också diskuterat det så att det inte är min avsikt attytterligare förlänga debatten i dag.Jag nöjer mig därför med att yrka bifall till utskottetshemställan. Anf.61 () replik: Det är ganska intressant att höra argumenten från utskottets Ordförandenär det gäller kommunernas roll i just det här sammanhanget. att kommunerna naturligtvis är de organ som har de allra bästaförutsättningarna att bedöma vad som skall gälla och att man därför bör ta storhänsyn till vad kommunerna säger. Redan i nästa andetag säger han emellerfidatt kommunerna inte har någon möjlighet att göra den bedömningen, och därförbör man lämna avgörandet fill länsstyrelserna. Men det är ju bara den ena av dehär båda ståndpunkterna som kan vara riktig. Jag är förvånad över att man fråncenterpartiets sida inte är beredd att fillerkänna kommunerna den roll somtycks mig vara så naturlig när det gäller frågan om handläggning i enangelägenhet som har, direkt och konkret, att göra med markanvändningen och medden fysiska planeringen, för vilken kommunerna ju har ansvaret. Där stämmerinte argumenteringen för utskottsmajoritetens vidkommande. Närdet sedan gäller frågan om den styrka med vilken remissinstanserna skulle hastött det förslag som var anhängare av i utredningen är detuppenbart att de stora och tunga remissinstanserna stödde det förslaget mycketstarkt och att kommunerna uttalade sig - om jag får referera Svenska kommunförbundet- på det sättet att de önskade vissa kompletteringar för att få möjlighet attframföra sina synpunkter på spridning även över annan skogsmark än sådan förvilken kommun utfärdat förbud. Detta är alltså vad bl. a. sade. Sedanundrar jag-och det kan kanske upplysa mig om- vad det var i mittanförande som var så vilseledande, att hoppades att de som skalltolka utskottsmajoritetens förslag på myndighetsnivå kommer att läsa bättreinnantill än vad jag gjorde när jag refererade det. Vilka punkter gällde det? Jagpåstod att utskottsmajoriteten med sitt förslag ställer införuppgiften att pröva dels om skogsmark för vilken dispens för besprutning sökesär av liten betydelse för friluftslivets, naturvårdens och den lokalabefolkningens trivsel, dels huruvida kemisk lövslybekämpning är till stor nyttaför den sökande skogsägaren och samhället och om kostnaden för noggrant utfördmanuell röjning är väsentligt högre än kostnaden för kemisk lövslybekämpning.Jag påstod vidare att vid bestämningen av vad som skall anses vara väsentiigthögre kostnad bör enhgt utskottsmajoriteten hänsyn tas till skogsbrukets olikalönsamhet i skilda delar av landet. Länsstyrelserna åläggs dessutom attsamtidigt eftersträva en likformig tillämpning av dispensreglerna. Detär detta som jag anser kommer att leda fill en utomordentligt svår situationför länsstyrelserna. Jag ser inte hur de skall kunna klara detta utan ettbetydande administrativt krångel. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Jag vill ha svar från ; Vad var det i det jagnu upprepade som inte finns inskrivet i utskottsmajoritetens förslag tillkriterier? 62 (vpk) replik: Jag vill först poängtera för attjag inte ser ett s. k. kommunalt vetosomen bra lösning-detharjag sagt äventidigare. Man kan ju inte komma ifrån att det blir en olikartad behandling avskogsbruken. Men vid detta som vid andra tillfällen tvingas vi att i andra handvälja mellan andras yrkanden, sedan våra har fallit. Det gäller även när vi haratt välja mellan två onda fing. försöker vidare att lugna mig när det gällerbehandlingen av enskilda stammar. Men jag har jobbat i storskogsbruket ,och jag känner mig inte lugnad därvidlag. Jag vet också att det finns en starkopinion ute bland skogsarbetarna. Det är ju inte bara fråga om att sprida dekemiska medlen, utan det är också fråga om att hantera dem, att fylla påvätskorna, osv. Det här är alltså utan tvivel det absolut sämsta alternativet. Så till frågan om att hänsyn skall tas till kommunensbedömning. kan väl ändå inte själv tro på vad han säger. Han bermig läsa vad som står i betänkandet. Det har jag gjort, och jag har noterat denskillnad som finns mellan texten i betänkandet, där rnan skriver att storhänsyn skall tas till kommunens bedömning, och själva lagtexten. 'Varför har maninte kvar detta i lagtexten? Varför plockar man bort skrivningen attlänsstyrelsen vid sin prövning skall ta stor hänsyn till kommunens bedömning? Omman vill att skall göra det, borde det finnas kvar i lagtexten. Man har ändrat även i 2 §. Där föreslår man att undantagfår medges, om kravet i fråga om återväxt av skog inte kan tillgodoses "påett ekonomiskt godtagbart sätt". I motion står det.attundantag skall kunna medges om detta krav inte "rimligen" kantillgodoses. Det är detta jag menar är ett knäfall för , och det kaninte komma ifrån. Jag har dock noterat att sade att han då detgäller samernas intressen kan lämna full garanti. Anledningen till att jagställde den frågan var att det veckan före påsk på Samernas riksförbunds kanslidamp ner ett förslag från produktkontrollnämnden som man ville ha synpunkterpå. Där föreslogs att man skulle plocka bort dessa särskilda föreskrifter. Detvar anledningen till min fråga. 63EINAR () replik: Får jag först till säga attdet han citerar ur betänkandet är helt korrekt. Det som jag vände mig emot varSvante uttalande att utskottsmajoritetens förslag kommer att ledatill stor ovisshet för berörda parter. Jag håller gärna med om att det inteblir särskilt lätt för . Det här är inga enkla beslut. I denpolitiskt valda har man att fatta dessa svåra beslut efter att hahört expertisen i , i länsarbetsnämnden, i naturvårdsenhetenoch naturligtvis efter att ha tagit stor hänsyn till vad man tycker i denberörda Vi tror faktisktatt detta är en ganska fin kombination och ätt det känns tryggt attlänsstyrelsen har gjort en bedömning som är hkartad för åtminstone helaregionen. Ovissheten måste bli större, om man skulle lägga hela detta ansvar påden berörda kommunen, som rimligen inte kan ha tillgång till nämnda expertisför planering och annat. Jag har inte sagt att det på något sätt är särskiltlätt, men av alla svåra och besvärliga försök till lösningar tror vi trots alltatt denna lösning är den bästa. Det är därför jag vänder mig emot SvanteLundkvist när han säger att detta förslag leder till ovisshet, medan han troratt kommunen har den bästa möjligheten att göra en bedömning. Lägg märke tillatt varken eller tillfrågade kommuner är särskiltentusiastiska, en del avråder direkt från att ta över detta ansvar. Det råderolika uppfattningar, det kan bli fråga om ryckighet , och detfinns inte någon möjlighet att överklaga. Där kan det uppstå storrättsotrygghet. Det är det jag vänder mig emot. talar om att han har erfarenhet av att behandla enskildastammar och att de som i likhet med honom har denna bakgrund är oroliga. Dettror jag säkert är mycket befogat. Det finns ingen godtagbar teknik, varken närdet gäller emballage eller anbringande av medlet. Men jag har talat om att manmåste förvänta sig en utveckling i fråga om den tekniken, som vi inte kännertill riktigt. I är man troligen duktigast på detta. Tekniken börutvecklas ytterligare, och den bör naturligtvis vara godtagbar urarbetarskyddssynpunkt. Det är det första kravet. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 64 () replik: Får jag först i klarhetens intresse understryka att när det gäller denmanuella hanteringen av bekämpningsmedlen har vi från socialdemokratiskt hålluppfattningen att man icke bör få använda den möjligheten med hänsyn fillarbetarskyddsintressen och arbetsmiljöintressen. Ovissheteni majoritetens förslag, , består i att man icke till årvet någonting om vad som kommer att hända med skogsbesprut-ningarna. Helaförslaget vilar på ett principiellt förbud med möjligheter att söka dispenser.Man kommer alltså att befinna sig i total ovisshet om huruvida dispenser kommeratt beviljas eller inte. Man kommer att söka, och man kommer att få avslageller bifall. Men om denna fråga skall kunna hanteras på ett vettigt sätt,förutsätter vi att man skall kunna planera och organisera bl. a. för denarbetskraft man behöver kunna utnyttja vid mekanisk röjning. I det förslag vihar lagt fram vet alla att kommunerna har tagit undan de områden därbekämpningsmedelsanvändning inte får förekomma, och där man alltså redan iförväg kan säga att man för alla dessa områden måste organisera mekaniskröjning. Det underlättar ju på ett mycket klart sätt möjligheterna attverkligen hantera de här frågorna. Det är på den punkten som jag menar attutskottsmajoritetens förslag kommer att lämna både skogsbruket ochmiljövårdsihtressena i ovisshet fill år. Sedanvill jag ytterligare understryka att de ekonomiska konsekvenserna, som avnaturliga skäl kommer att drabba den enskilde skogsägaren i detta sammanhang,går att klara av, om man accepterar det styrmedelssystem som Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark vi pläderar för - ettavgifts- och stödsystem som skulle underlätta möjligheterna att bedriva denaktiva skogsvård som vi ändå måste vara intresserade av att få till stånd ivårt land. Anf.65 (vpk) replik: Jag fick inte något svar av på min fråga varför man hartagit bort andra stycket i det lagförslag som själv varit med omatt skriva, att stor hänsyn skall tas till kommunens bedömning. Om det är pådet sättet, som säger och utskottet har skrivit i betänkandet,att stor hänsyn skall tas till kommunens bedömning, varför har man då tagitbort den meningen i lagtexten? Den frågan vill jag ha ett svar på. Närdet gäller detta att behandla enskilda stammar är det möjligt att man iframtiden kan komma på en sådan teknik, men jag har väldigt svårt att se hurman skulle kunna lösa det problemet. Om man manuellt skall sprida sådana härbehandhngsvätskor, då kommer man väldigt nära eller i direkt beröring med dekemiska medlen. Det måste vara det absolut sämsta sättet. Anf.66 () replik: Till vill jag säga att det är litet förvånande att hanmed sin omfattande kommunala erfarenhet, förutsätter att man ikommunerna fattar enhälliga beslut, som sedan står sig och liggertill grund för vidare ställningstaganden. Det förhåller sig inte på det sättet.Det råder ju mycket motstridiga uppfattningar ute i kommunerna. Eftersomkommunens beslut inte kan överklagas, har man stora möjligheter att motionerapå nytt i fullmäktige och riva upp de beslut som man är missnöjd med. Om det,som säger, finns risk för ovisshet när våra länsstyrelser skallgöra sina ställningstaganden, grundade på politiska bedömningar och med ledningav expertis, måste ovissheten vara ännu mycket större när besluten skall fattasi 270 olika kommuner med olika bedömningar. Beträffande de förändringar på ett par punkter som JohnAndersson frågade om och som innebär överflyttning från lagtext till motivtextkan jag svara att utskottet av juridisk expertis fått råd om vad som hör hemmai lagtext och vad som hör hemma i motivtext. Uttalandet har på intet sättmindre betydelse för att det står klart utsatt i motivtexten, anslutande tillden befintliga lagtexten. Förstevice talmannen anmälde att och anhållit atttill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Anf.67 (): Genom beslut bemyndigade regeringen dåvarande chefenför att tillkalla en kommitté med uppdragatt utreda frågan om användningen av kemiska medel i jordbruket ochskogsbruket. Avdirektiven till utredningen framgår att kommitténs uppgift var, och är, attredovisa konsekvenser i olika avseenden av en minskad användning av kemiskapreparat i jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen. Dessutom skulleutredningen värdera det underlagsmaterial som kommittén tar fram och utifrån enavvägning mellan näringspolitiska intressen och miljöintressen föreslå lämpligaåtgärder. Enligt direktiven skall arbetet kunna redovisas i form avdelrapporter, varvid de frågor som rör skogsbrukets användning avbekämpningsmedel redovisas med förtur. Så har också skett. Idelbetänkandet Bekämpning av lövsly behandlas skogspolitiken, skogsvårdslagen,skogsbrukets utveckling och inriktning samt bl. a. regionalpolitiska ochsamhällsekonomiska konsekvenser av den hittillsvarande utvecklingen. Skogsbruketskapar en omfattande sysselsättning i den skogliga tillverkningsindustrin.Denna industri står för betydande exportinkomster, ca perår. Inom många andra verksamheter skapas också sysselsättning, t. ex. inomtransportledet. Iutredningen redogörs för att man använde bekämpningsmedel iskogsbruket. Totala förbrukningen av bekämpningsmedel inom landet utgjordesamma år . Användningen inom skogsbruket var alltså ganska liten viden jämförelse med den totala användningen. Det är dock denna relativt ringaanvändning som fått den allra största uppmärksamheten. Mot den bakgrunden harriksdagen beslutat om temporärt totalt förbud mot användning av kemiskabekämpningsmedel i skogsbruket. Först skedde det i avvaktan påutredningsförslag. Sedermera har beslutat om temporärt totalförbud iavvaktan på lagförslag från regeringen. Regeringensnu framlagda förslag innebär att gällande lag om tillfälligt förbud motspridning av bekämpningsmedel över skogsmark i princip förlängs. Utskottethar tidigare understrukit att det för planeringen inom skogsbruket ärangeläget att statsmakterna ger ett klarläggande besked om hurproblemet med lövslybekämpningen bör lösas. En fördröjning av lagstiftningsfrågankommer att medföra avsevärt men för åtskilliga skogsägare. Enmera permanent lagstiftning på detta område är önskvärd. Av den anledningen harjag, tillsammans med utskottets ordförande , väckt en motion varsförslag innebär att den i proposition 1981/82:91 föreslagna tillfälligaförbudslagen antas att gälla under andra hälften av , varefter enpermanent lag, utformad i enlighet med regeringens tidigare, i proposition1981/82:44 framlagda förslag skulle antas att gälla fr. o. m. den 1 januari1983. Sistnämnda förslag innebär att spridning över skogsmark avbekämpningsmedel avsedda för bekämpning av lövsly i princip förbjuds. Enligtförslaget får medge undantag från förbudet, om skogsmarken harliten betydelse för friluftslivet, naturvården och den lokala befolkningenstrivsel och återväxten av skog inte rimligen kan tryggas Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark genom röjning medmekaniska metoder. Vid prövningen av frågor om undantag från förbudet skallstor hänsyn tas till kommunens uppfattning om skogsmarkens betydelse förfriluftslivet, naturvården och den lokala befolkningens trivsel. Jag menar att vi nu kan få en lagstiftning som ger en någoriunda lugnoch bra utveckling av skogsvården och skogsproduktionen under hänsynstagandetill motstående intressen, som vi nogsamt vet finns. Underde år med tillfälliga förbud som har gått har den mekaniska röjningen ute ibygderna påtagligt ökat - åtminstone upplever vi det så. Jag tror att man frånskogsägarhåll verkligen räknar med stor restriktivitet med dispenser i fråga omden lag som vi nu skall lägga fast. Av den anledningen fortsätter man att ökainsatsen vad gäller röjning. Man vet nog redan från skogsägarhåll vadman kommer att få rätta sig efter. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i dettabetänkande. 68 iLjung (m); Det är inte så ofta ett ärende med tre ä fyra månaders mellanrum blirföremål för behandling i kammaren. Så är emellertid nu fallet med frågan omkemisk lövslybekämpning. Det är bra att frågan på detta sätt nu åter har aktualiserats. Nären fråga inte får en bra lösning här i är det inte de förlorandepartierna som blir lidande utan naturligtvis själva sakfrågan. Såsom frågan omlövslybekämpningen har behandlats , är det utan tvivel svensktskogsbruk som är den skadelidande parten. Att frågan , efter enöverenskommelse mellan de borgerliga partierna, nu får sin lösning är därförutomordentligt glädjande. Detta utesluter emellertid inte att jag fortfarandetycker att det förslag som utredningen kom fram till och som moderatasamlingspartiet ensamt stod för när frågan senast var uppe här i kammaren hadevarit en bättre lösning. Jagvill gärna, fru talman, säga att jag förvånades över med utskottets ordförande , när SvanteLundkvist uttalade att man kommer att känna oro förden olikartade behandling som kan bli en följd av dispenserna. Jag tycker attdet är litet magstarkt av att uttala sig om den oron, när nisocialdemokrater själva hade möjlighet att stödja utredningens förslag den 10december. Då hade ni inte behövt uttrycka denna oro och uppta en så betydandedel av repliktiden här . Allaparter har fått vidkännas eftergifter i denna uppgörelse. Från moderatasamlingspartiets sida har vi gjort en betydande eftergift beträffande vårprincipiella inställning. Vi har således gått från enrestrikfiv användandelinje i enlighet med utredningens förslag till ett förbudmed dispenser. Självfallet har det i det läget från våra utgångspunkter varitangeläget att det gamla regeringsförslagets dispensmöjligheter har vidgats idet förslag som föreläggs . Således har det gamla regeringsför- slagets 2§ andra stycket fått en inskjuten sats, som avser att filiföra detta styckeockså en ekonomisk bevekelsegrund. Paragrafens nuvarande lydelse kommer då attvara följande: "kravetenligt 7 § skogsvårdslagen i fråga om återväxt av skog inte på ettekonomiskt godtagbart sätt kan tillgodoses genom röjning med mekaniska metodermed hänsyn till skogsmarkens läge och beskaffenhet, skogsbeståndetssammansättning och fillgången på arbetskraft". Som en följd av tillägget"på ett ekonomiskt godtagbart sätt" skall ekonomisk hänsyn tas vidjämförelse mellan de två olika metoderna. Detta är enUgt vår mening en utomordentligt viktigförändring, som möjliggör kemisk bekämpning i en omfattning som i stort settskall fillgodose skogsbrukets behov av att använda denna metod. Ytterligare förändringar har kunnat uppnås i förslagets 4§. Vid behandling av dispensärenden skall yttranden inhämtasfrån såväl den berörda kommunen som i länet. Därutöver harandra stycket i 4 § utgått. Enligt lydelsen i det gamla förslaget skullelänsstyrelsen ta stor hänsyn till kommunens bedömning av skogsmarkens betydelseför friluftslivet m. m. Enligt partiernas nu gjorda överenskommelse skall vidlänsstyrelsens handläggning båda yttrandena tillmätas lika betydelse. Utöver de nämnda förändringarna i lagtexten har iutskottsmajoritetens skrivning också framförts betydelsen av att en Hkformigbedömning görs de olika länsstyrelserna emellan. För att detta skall kunna uppnåsuttalar utskottet att och gemensamt skallutarbeta anvisningar för länsstyrelsernas handläggning. Med de här föreslagna förändringarna iförhållande till den regeringsproposifion som avvisades här i kammaren den 10december anser vi, som jag inledningsvis antydde, att denna lagkommer att bli ett värdefullt instrument för skogsbruket i kampen mot det allttätare slybeståndet. Enligt moderata samlingsparfiets mening skall dispenser nukunna ges så att den mycket eftersatta lövslybekämpningen ånyo kommer i gång.Vi menar att måste många hundra tusenhektar lövsly bekämpas från luften. Härefter har vi den lika bestämda meningenatt det årliga behovet av denna metod kommer att minska. Det är ett önskemålfrån vår sida. Likväl är jag inte främmande för att det årliga behovet av attanvända lövslybekämpning från luften kan komma att omfatta 50 000-100 000 hektar. Jag är på skogsbrukets vägnar glad över denberedvillighet som partierna nu har visat för att få en lösning till stånd ochyrkar för den skull bifall till utskottets hemställan. Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 69SVANTE ():