prot · G50981 · 1981-12-31 00:00:00 — Såväl assyrier/syrianer som andraturkiska medborgare får däremot av individuella politiska skäl stanna i Sverigei större utsträckning nu än före militärkuppen. 20KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag ber att fä tacka statsrådet försvaret. Jag vill direkt säga att jag inte är helt nöjd med det. Det som fick mig att ställa frågan var utvisningen tillTurkiet av en mor och hennes två flickor, . För det första reagerade jag när de togs i förvar påfångvårdsanstalien , trots all lovat att barninte skulle tas i förvar i häkte eller i fångvårdsanstalt. Men den sakenklarades ju ut genom ett regeringsbeslut en eller elt par dagar efter, alltsåden . För detandra reagerade jag mot att två skolflickor skulle utvisas till ett land somde aldrig bott i, aldrig sett. Den äldsta flickan talar nästan perfekt svenskaoch den yngsta nästan enbart svenska. Jag tyckte f. ö. att det var underligt att vi här iSverige, som i alla möjliga sammanhang och med all rätl kritiserarmilitärdiktaturen i för dess ständiga brott mot mänskliga rättigheter,skulle utvisa fler människor dit med de risker som det innebar och fortfarandeinnebär för dem. säger att det inte framkommit någontingsom lyder på atl den allmänna situationen för assyrier/syrianer som religiösminoritet har försämrats efter militärkuppen. Nej, det är ju i stället så attderas situation är och länge har varit så dålig som den över huvud taget kanvara. Man har ju uppenbara problem i inom dessa grupper. Nog finns delväl hos regeringen några rapporter som visar att assyrier/syrianer far illa iTurkiet. Jag skulle gärna vilja att kommenterade detta litetgrand. Sedan finns det, tycker jag mig märka, en positiv öppningi den sista meningen i svaret. Jag skulle gärna vilja ha ett förtydligande avKarin . Del står i svaret att man låter assyrier/syrianer och andraturkiska medborgare stanna i av individuella politiska skäl i störreutsträckning nu än före militärkuppen. Kan vi kanske mötas på vägen, , när detgäller det här? Otn principerna för utvisning till var inte nöjd med mittsvar, och man kan naturligtvis ha olika utgångspunkter när man diskuterar enfråga. Får jag fill alt börja med säga något om den allmännasituationen för assyrier/syrianer i i ett längre perspektiv. Dennareligiösa minoritetsgrupp har - det är vi säkert överens om - levat underganska pressande förhållanden. Regeringen har också i olika omgångar bedömt demsom vad vi med ett något missvisande ord kallar B-flyktingar i , ochmånga har fått stanna i . Del frågan gällde här, och det jag har ansett att jagskulle svara på, är om deras situafion blivit värre efter militärkuppen. Vihar, med utgångspunkt i samstämmiga uppgifter också från företrädare förgruppen, bedömt att så inte har skett. Man bedömer dem alllsä där somföreträdare för en religiös minoritet på samma sätl som . Det var detjag ville ha fram i svaret, men det kanske inte klart framgår. Om de däremot, utöver att de fillhörden syrisk-ortodoxa kyrkan, har varit politiskt eller - kanske ännu värre -fackligt aktiva bedöms de på ett annat sätt nu än före militärkuppen. Just förpersoner som har en sådan bakgrund har situationen i Turkiel hårdnatväsentligt. 22KARL-ERIK SVARTBERG (s): Jag menar alltså att det är ganska orimliglalt vi kritiserar militärdiktaturen i för ständiga brott mot demänskliga rättigheterna och ändå handlar som vi gör. Vi vel att fackliga ledareoch politiskt Om principerna för utvisning till oppositionellaär hårdast drabbade, men vi vel inle i detalj hur man hanterar människorna iTurkiet och vilka som drabbas nästa gäng. Det är därför jag menar att det inte kan vara förenligtmed svensk rätlstradifion att på en och samma gång fortsätta att krifiseramilitärdiktaturen i och ge den fler människor att eventuellt begåövergrepp emot. Det är del sättet att resonera och handla som jag tycker attdet är väsentligt att vi får en ändring på. Det låter naturligtvis myckel bestickande inte till ett land som är föremål för kritik för brott mot de mänskligarättigheterna borde skicka någon människa som inte själv väljer att åka dit.Jag förstår atl det är den vinklingen vill ge frågan. Debrott mot de mänskliga rättigheterna som begås i begås ändå mot personersom varit aktiva poHtiskt eller fackUgt. Såvitt vi kunnat förstå - ochvi har en ganska klar bild av situationen i , eftersom den ständigt äraktuell i våra ärenden - drabbar dessa brott inte den grupp vi här talar om ochinte heller särskilt mycket människor som inte alls är aktiva. Jag kan i och för sig förstå att det kan låta underligtatt man över huvud taget säger nej till någon som vill stanna i , då detinnebär att vederbörande måste resa fillbaka till , men situationen ärdensamma avseende många länder. 24KARL-ERIK SVARTBERG (s): De brott mot de mänskliga rättigheterna somsker i har inte drabbat assyrier/syrianer, sade KarinAndersson. Det är just därför jag ställt frågan. Vi vet ju inte vilken nästagrupp blir som militärdiktaturen i tar itu med! Det är därför jag menaratt vi inte bör utsätta människor för risker genom att utvisa dem till . medgav sedan att de religiösa minoritetersom assyrier/ syrianer utgör i lever under ganska pressandeförhållanden, som uttryckte det. Det bör, tycker jag, vara skälnog för alt för tillfället avbryta utvisningarna till . När det blirnormala förhållanden i får vi diskutera saken igen. Det finns ingenting som tyder pä - och somjag sade har vi när det gäller uppgifter från mänga olika häll - attjust gruppen assyrier/syrianer skulle vara i riskzonen för tänkbara framtidaåtgärder. På det här området kan man inte alltid förutse vad somkommer att hända . Ofta händer saker och fing mycket snabbt, och dekan hända i de mest oväntade länder. Man får därför utgå från den situation somär överblickbar, och det har vi också försökt göra dä vi tagit ställning närdet gäller och assyrierna/syrianerna. 26KARL-ERIK SVARTBERG (s); Jag skulle vilja säga att jag ändåönskar alt regeringen omprövar sill ställningslagande när det gäller dessaflykfingar och försöker att se saken litet mer i enlighet med vår allmänna synpå . Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:250 om åtgärder för att höjastandarden på mellan och Ange Om åtgärder för att höja standarden på mellanLjusdal och Ange har frågat mig om jag övervägernågra åtgärder för att höja standarden på mellan och Ange. För utbyggnaden av vägnätet finns en särskildplaneringsordning, som bygger på ett decentraliserat beslutsfattande. I nugällande flerårsplaner för finns vissa smärre arbeten påvägen i upptagna. Arbetet med att revidera flerärsplanerna har börjat. Nyaplaner skall upprättas för åren 19841993. Det är således möjligt att i delsammanhanget ta med en ombyggnad av vägen i planerna. planerar att -utöver normalt vägunderhåll - göra vissa förstärkningsarbeten av vägen söder om . Vidare planerar verket att utföra gängbanearbeten i Ange. Iberedskapsprogrammet finns dessutom ett par vägombyggnader som kan genomförasom verket får beredskapspengar. 28MARTIN (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Del kan inte råda något som helst tvivel om att delenRamsjö-Östavall av mellan och Ange har en såotillfredsställande standard att en ombyggnad eller nybyggnad är nödvändig.Även i då stor återhållsamhet mäste iakttas med statliga utgifter bör ensädan upprustning anses mycket moUverad. En upprustning skulle nämligen bl. a.öka framkomligheten, öka utvecklingsmöjligheterna för berörda bygder, minskaolycksfrekvensen och även minska slitaget på fordonen. är den viktigaste vägförbindelsen mellan västraMedelpad och västra och har därigenom stor regionalpoliliskbetydelse för delar av och , som har specielltstora problem. Vägen är naturligtvis väsentlig för människorna i berördaområden men även som genomfartsled, inte minst för den nord-sydligaturistströmmen. Den går genom skogrika trakter, och för skogsnäringen är detnödvändigt atl vägen har tillräcklig bärighet och kan utnyttjas till fullo helaåret. Det börpåpekas att det finns planer utarbetade pä att starta brytning av Om åtgärder för att höja standarden på mellanLjusdal och Ange guldhaltigmalm i närheten av området, nämligen vid Enåsen. Såväl för godstransporter somför människors möjligheter att ta arbeten som kan erbjudas fordras envägstandard som någorlunda fyller vår tids krav. Många trafikolyckor, några med dödlig utgång, harinträffat efter den aktuella vägsträckan. Varje gäng har nästan desperata kravpå åtgärder ställts men utan resultat. Allteftersom belastningen harökat, bl. a. på grund av skogstransporter, och andra vägar av molsvarande ellerlägre klass har rustals upp har kritiken accenturerals och kraven pä åtgärderökat. Ombyggnader har diskuterats vid olika tillfällen men inte blivit utförda.De förstärkningsarbeten av vägen söder om som nämns i svaretär självklart välkomna men inte tillräckliga. Hela vägen måste få enfillfredsställande standard. Den senaste tidens överväganden om att klassificera dennariksväg som länsväg har medfört atl människorna i bygden nu befarar atl denödvändiga förbättringarna av vägen skjuts ännu längre in . Medanledning av den oro som råder om möjligheterna att få denna väg upprustadefter en eventuell nedklassificering vill jag fräga kommunikationsministern omen klassificering till länsväg kan ha nägon negativ betydelse för tidpunktennär vägen kan rustas upp. Jag har naturligtvis förståelse för desynpunkter som Marfin framför. Jag vet lika bra som någon annan vad ettväl utbyggt vägnät betyder i olika hänseenden. Men jag vill återigen hänvisatill att del finns en hanteringsordning för sädana här frågor. Det är i stortsett länsmyndigheterna som bestämmer i vilken turordning de olika vägprojektenskall ulföras. Som jag nämnde i svaret är det möjligt att i flerärsplanernapröva om man skall ta med den vägsträcka som har nämnt. Jag troratt aktualiserandet av frågan här i kan spela en viss roll i detsammanhanget. Frågan om vid vilken fidpunkt enväg kommer med i planeringen är inte direkt avhängig av om vägen är riksvägeller länsväg. Del avgörande är naturligtvis vägens beskaffenhet, dessbetydelse för dem som trafikerar den och antalet trafikanter. Det är en seriesådana omständigheter som spelar in. 30MARTIN (); Jag hoppas att jag får tolkakommunikationsministerns svar så att förutsättningarna för att få en ombyggnadav den här vägen ändå är något slörre än vad man har trott. Om en riksväg nedklassificeras till länsväg riskerar manatt turistströmmarna söker sig till andra vägar, lill dem som alltjämt ärriksvägar. Därigenom får man lägre trafikintensitet, och rent statistisktminskar då förutsättningarna för vägen att hävda sig i prioriteringsordningen. I är vägstandarden lägre än i länen igenomsnitt i vårt land vad gäller både bärighet och antalet belagda vägar. anslagtill det länet. Jag tog upp den här frågan i 1979, ochtrafikutskottet och gjorde dä ell relativt positivt uttalande. Manutgick från att väganslagen skulle fördelas så att länen efter hand ficklikartad standard. Jag hoppas därför att väganslagen nu fördelas sä all delblir möjligt att förbättra den vägsträcka som vi här har talat om. Överläggningen var härmed avslutad. Om tågtrafiken mellan och 5 §Svar på fråga 1981/82:253 om tågtrafiken mellan och har frågat mig vilkakortsiktiga och långsiktiga åtgärder som kommer att vidtas för att förbättrasituaUonen för tågresenärerna mellan och . Inledningsvis vill jag understryka att Uppsalapendeln baraär en del av SJ;s totala trafik. SJ måste inom ramen för sin kommersiellaverksamhet göra de prioriteringar och dispositioner av lok och vagnar som ärnödvändiga för att klara del samlade trafikulbudet. Enligt min mening är dentrafik som SJ Ullhandahåller till och frän under normala förhållandenav god standard. De problem som tar upp är dess värre intespeciella för Uppsalatrafiken. Både SJ:s fjärrtrafik och lokaltrafiken i övrigadelar av landet har utsatts för stora störningar som en följd av det ovanligtsvåra vintervädret och på grund av att vagnparken under fidigare år inteförnyats i tillräckligt snabb takt. En rad åtgärder sätts nu in successivt för att komma tillrätta med problemen. Regeringen har så sent som i början av gett SJ110 milj. kr. för att vinterberedskapen skall kunna förbättras. Jag har nyligenhär i redogjort för hur dessa pengar kommer att användas. SJ hardessutom möjlighet att göra omprioriteringar inom sin ordinarie investeringsbudgetför all få fram mer pengar lill vinterberedskapen. Alla de här åtgärdernaräknar jag med skall få betydelse för SJ;s trafik och då även förUppsalatrafiken. Regeringens uppgift är, vilket jag vill betona, atl ge SJallmänna förutsättningar alt utvecklas till ett modernt, rationellt ochserviceinriktal affärsföretag, men inte lill alt lägga sig iIrafikuppläggningen på enskilda linjer. När del gäller den långsiktiga inriktningen av justUppsalapendeln är det, precis som på andra linjer, SJ;s marknadsmässigabedömningar som är avgörande. Speciella krav på den lokala och regionalatågtrafiken kan regleras genom avtal mellan SJ och berörda regionalatrafikhuvudmän, dvs. i det här fallet i första hand Lokaltrafik. Om tågtrafiken mellan och 32JÖRGEN (); Jag tackar kommunikationsministern för svaretpä min fråga. Alla de tusentals pendlarna mellan och Stockholmhar drabbats av myckel besvärande förseningar. Antaletsittplatser räcker ofta inte till. Dessutom är informationen i samband medtågförseningarna ofta obefintlig eller otillräcklig. Del här har pågått länge . Uppsalapendlarna är elttåligt släkte, men börjar tålamodet tryta. sade ordföranden iPendlarföreningen : "Så ihållande eländigt att varapendlare mellan och som har det aldrig varit tidigare.Bara i undantagsfall håller tågen normala tider. Vi får i genomsnitt räkna med1 timmes extra restid per dag. Och vi tvingasdessutom att tillbringa resan i överfulla sovvagnskorridorer." berättade fidningen enosannolik men ändå sann historia om 300Uppsalapendlare, som skjutsades mellanolika tåg. Tåget skulle ha gätt frän ochskulle ha varil i en . En kom resenärernafram lill efter en färd på olika tåg. Jag har, herr talman, i riksdagentagit upp pendeltrafiken mellan och . är dentredje kommunikationsministern som jag diskuterar frågan med i denna kammare.Tyvärr måste jag säga att så bedrövlig som situationen har varit de senastemånaderna har den inte varit tidigare, och det säger ganska mycket. , den dåvarande kommunikationsministern,lovade mig i en kammardebatt att det åtminstone skulle blibättre när del gäller möjligheterna att fä sittplats. sade:"Jag kan säga att det alltså fr. o. m. maj blir bättre, och sedan kommerdet att successivt bli bättre som går. Jag kan för dagen tyvärrinte ange någon exakt tidsram." Bättre har det alltså inte blivit, snararetvärtom. vill jag gärna säga atl jag knappast, eller någon annanheller för den delen, kan hålla ansvarig för den bedrövligasituationen. Jag noterar tvärtom att i sitt svar till mig ärmedveten om atl tågpendlarna har det mycket besvärligt. Han ställer också iutsikt förbättringar som resultat av de åtgärder som han redovisade. Jag villdock ställa tvä följdfrågor till . Informationen om tågförseningarna är, som jag nämnde,ofta obefintlig eller ofillräcklig. Om en försening uppkommer är del faktisktmycket uppskattat, om tågresenärerna både i tågen och på perrongerna får ettvänligt besked om vad förseningen beror på och hur läng den beräknas atl bh. Min första fräga till lyder: Kommerinformationen om tågförseningar att bli bättre? Min andrafråga lyder; Tror all situationen för Uppsala- pendlarnanär det gäller förseningar och sittplatser allmänt sett förbättras, så atl jagslipper att ta upp den här frågan pä nytl , om jag då är riksdagsmanoch om , vilket jag hoppas, fortfarande ärkommunikationsminister? Jag känner väl till problemen för dem sompendlar mellan och , och jag förstår deras irritation. Det ärklart att man blir irriterad när tågen inte följer den tidtabell som är utsatt.Men vel lika bra som jag att det har varit exceptionellaproblem den här vintern, och det spelar naturligtvis en betydande roll. Vagnarna räcker inle till, säger . Det ärmöjligt all det är på det sättet, men leveransen av vagnar fill SJ har jualdrig varil större än den är f. n. Jag har tidigare här i kunnaimeddela alt levereras fyra vagnar till SJ.Del skall ställas i relation till att det intelevererades en enda ny vagn, och samtidigl har resandefrekvensen i vissasammanhang ökat med mer än det dubbla. Saken tar litet tid att klara, men jaghoppas att det skall lösa sig allteftersom leveranserna fortskrider. SJ fär dessutom ganska mycket pengar - det är del endaverk som fär nettotillskott - för alt kunna fortsätta den här utbyggnaden avbåde rullande materiel och annat. ställde ett par frågor. Jag börjar med densista - den gällde om jag kunde lämna garantier, så att skulleslippa fråga fler gånger. Ja, det är väl litet äventyrligt att lämna garantiersom är sådana alt en riksdagsman inle finner anledning all ställa en ny fråga -del äventyret ger jag mig inle in på. Den andra frågan gällde en förbättring avinformationssystemet. Ja, en ordentlig information är, skulle jag vilja säga,lösningen av av problemet. SJ fick, i samband med det beslut om nya pengarsom regeringen tog , bl. a. ett antal miljoner för ellbättre utvecklat informationssystem. Jag utgår ifrån att man lar itumed deua. Om tågtrafiken mellan och 34JÖRGEN (); Några garantier bad jag inle om. Jag bad omen bedömning frän kommunikationsministerns sida - några tröstens ord till detusentals pendlare som tycker alt resorna är utomordentligt besvärliga pågrund av alla förseningar. Jag har inför den här frågedebatten blivit uppringd ochkontaktad av flera Uppsalapendlare. Många av dem är högst förtvivlade. Del ärensamstående föräldrar som har stora bekymmer med barntillsynen, eftersom deinte vet om de kommer hem , 7 eller 8 . Andra funderar påatt sluta åka tåg och i stället gä över till bil. Ytterligare andra funderar påatt flytta frän till , trots all de inget hellre vill än allbo kvar i . Om förbättringar i skördeskadeskyddet Jag kan inte, herr talman, använda alla de kraftuttrycksom uppretade tågpendlare har bett mig ta till i den här debatten. De uttryckenskulle knappast pryda kammarens protokoll, och jag skulle dessutom riskera attbli avklubbad. Tyvärr har det inte blivit bältre här. t. ex. kom7.26-tåget frän i väg först efter och kom till 50minuter försenat. Jag bjöd för knappt tvä år sedan in till enresa med Uppsalapendeln. Han lovade komma, men gjorde det inte utan blev moderatledarei stället. Jag vågar därför inte be sätta sig på Uppsalatåget.Risken är dessutom alldeles för stor all tåg blir stående påspåret under resan. Jag räknar i stället med att skall göra allthan kan för att förbättra situationen för Uppsalapendlarna och för övrigaSJ-resenärer. Hans svar gav ju ändå visst hopp om detta. När det återigen gäller frågan om huruvidaman kan göra en bedömning av om det blir en bättre tingens ordning kommandevinter, sä tror jag mig väga påstå att man kan göra en sådan bedömning. Jagsäger detta mot bakgrund av att det ändå hänt en del och håller på att hända endel som pekar i den riktningen. 1980 togs beslut om att bygga en ny avisningshall ute iÄlvsjö. Den är nu under uppförande och kommer att vara klar i god lid införnästa vinter. Jag har så sent som varit och tittat på hallen ochdå fått information om att kapaciteten i stort sett kommer alt tiodubblasjämfört med de möjligheter man har . Det bör rimligtvis spela en betydanderoll och peka i den riktning som både och jag önskar. Vidare har kapaciteten i , där SJ har sina hallaroch verkstäder, utökats. Vidare kommer man som komplettering atl sätta upp s.k. värmetält för att möta de övriga behov som finns när det gäller avisning.Detta gäller både pendeltåg och fjärrtåg, och det gäller de tåg som går mellanStockholm och . Del är detta, tillsammans med en del andra mindre åtgärdersom planeras och som är på gäng, som gör att jag vägar göra den härbedömningen. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1981/82:249 om förbättringar i skördeskadeskyddet har frågat mig om orsakentill att ännu inget förslag om nytl eller förändrat skördeskadeskydd framlagtsoch när jag har för avsikt framlägga proposition i ärendet. Vidare har IngvarEriksson frågat om jag är villig att medverka till att årets odling avåkerböna och matärtor kan las in i det nuvarande skyddet. Som jag nämnde i ett lidigare frågesvar, vilket IngvarEriksson erinrar om i sin nu aktuella fräga, lade utredningen omskördeskadeskyddet i sitt betänkande fram två alternativa förslag till framtidasystem för skördeskadeskyddet. Det ena består av nuvarande områdesskydd medindividuella kompletteringar i form av bl. a. lån och bidrag. Det andra är ettlåne- och bidragssystem, grundat på individuell skadebedömning. Möjligheternatill en övergångslösning har ocksä tagits upp. gav regeringen vissa uppdrag om kompletterandeutredningar. Parallellt härmed har arbetet inom jordbruksdepartmentet med enproposition i frågan bedrivits vidare. Under beredningen har vissa problem uppkommit rörandeprincipen för skattebehandlingen av de län som utredningens förslag byggde på.Den frågan kräver ytterligare överväganden. När det gäller frågan om årets odling av åkerhöna ochmatärtor kan tas in i del nuvarande omrädesskyddet är jag inte beredd attmedverka fill någon förändring. Jag anser det inte vara lämpligt att vidta förändringarav sådant slag i nuvarande skördeskadeskydd som frågan om en mergenomgripande reform bereds. Om förbättringar i skördeskadeskyddet 37INGVAR (): Jag vill lacka jordbruksministern för svaret.Del är emellerfid inte sä positivt som jag hade hoppats. Det är ju angelägetatt vi får fram ett bättre skördeskadeskydd än det som vi har, och detvar därför jag hade hoppats att jordbruksministern skulle kunna vara något merpositiv i sitt svar. Jag har emellertid förståelse för atl problemen kan varaomfattande. Det är helt klart att i de system som utredningen föreslagit finnsdet anledning att titta närmare pä en del saker. Jordbruksministern har härocksä hänvisat till att man vill utreda vidare då det gäller skatteproblemen ide här sammanhangen. Han säger att det krävs ytterligare överväganden. Jagskulle i anslutning till det vilja fräga: När bedömer jordbruksministern har kommii sä långt alt man kan lägga fram en proposition, med hänsyn tagenlill vad man kommer fram till vid dessa överväganden? När det gäller åkerbönan ser jag ell av de allvarligareproblemen. Den är en för värt land - kanske framför allt när vi ser framåt -vikfig odling. Genom atl odla åkerbönor och ärtor skulle vi ju kanske kunnaersätta en del av vår proleinimport. Vi har ju anledning all försöka minskaimporten och odla så mycket som möjligt på våra egna jordar. är det ju enkänslig odling, som är riskfylld, men om man har tur kan man lyckas hyggligt.Står man däremoi helt utan skydd när det gäller en odling som innebär slorarisker, är det givet atl intresset för den kan sjunka, och det betecknar jagsom allvarligt. Därför skulle jag i det här sammanhanget vilja frågajordbruksministern. om han är beredd all göra någonfing för att fä med dennaodling i del kommande Otn förbättringar i skördeskadeskyddet skördeskadeskyddet.Jag beklagar atl det inte är möjligt att göra något före årets odlingssäsong -det hade varit tacknämligt om detta hade kunnat ske. Men om propositionenkommer lill hösten, finns del kanske möjligheter att lösa problemet fill nästaär. Det skall bli intressant alt få höra jordbruksministerns bedömning. Det är rikligt alt behandlingen av den härfrågan har tagit . Jag kanske var något för optimistisk på hösten 1980när jag svarade pä fräga den gängen. Det är väldigt svårt att säga när en proposition kanläggas fram. Det avgörande är om del system med län och bidrag som vi har tänktoss skall kunna användas och bli till nytta, som det skall blibilligare för staten. I den principiella skattebehandlingen skulle man dåanvända sig av principen all lånet skulle betraktas som en inkomst det är detgavs och att avdrag skulle få göras.