prot · G50988 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:88 Omtidpimkten för visst beslut om koncession för torvbrytning 1 § Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. 2 § Meddelande om svar på interpellationerna 1981/82:142 och 145 Interpellation nr 142 av om åtgärder mot vissa problemmed multinationella företag, m .m. kommer på grund av riksdagsuppehållet altbesvaras . Interpellationnr 145 av om verksamhelen vid domänverket kommer, likaledespä grund av riksdagsuppehållet, att besvaras . 3§ Svar på fråga 1981/82:238 om tidpunkten för visst beslut om koncession förtorvbrytning harfrågat när jag avser fatta beslut om koncession för torvbrytning i enlighet medansökan frän energiverk och energiverk. Ansökningengäller bearbetningskoncessioner för torv enligt lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter inom områden belägna i , och kommuner iVästmanlands och . Sädana ärenden prövas av regeringen efterberedning av statens industriverk, som ocksä avger ett eget yttrande överansökningen. Industriverketsyttrande i det aktuella ärendet inkom till industridepartementet den 2 oktober1981. Då vissa frågor ytterligare behövde belysas, lämnade verket den 1december 1981 vissa kompletterande uppgifter i ärendet. Iärendet har inkommit yttranden bl. a. frän berörda kommuner, länsstyrelser ochstatliga myndigheter samt ett antal organisalioner och enskilda. De aktuellaområdena omfattas av etl flertal olika motstående markanvändningsinlressen.Beträffande några områden föreligger konkur- Om tidpunkten för visst beslut om koncession förtorvbrytning har tillstyrkt koncession för förvissa av områdena. För dessa områden gäller att avstyrkande eller erinringarföreligger från åtminstone någon remissinstans. Ärendet bereds f. n, i . Beslut kommeratt fattas så snart beredningen har avslutats, vilket enligt vad som kanbedömas bör kunna ske under den närmaste månaden. 3 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret pä minfråga. Svaret kan delvis tolkas positivt. Av industriministernssvar framgår ju atl ärendet beräknas vara berett och klart för ett beslut underden närmaste månaden, alltså . Men jag tycker i alla fall attbehandlingen av detta ärende har tagit onödigt läng tid. Vi har här ett konkret exempel på två kommuner som har engod framförhållning när det gäller att ersätta olja med fasta bränslen, vilketvi alla i sak är överens om att kommunerna bör göra. Och domänverket säger atlprojektet pä just de mossar som berörs av dessa tvä kommuners anhållan omkoncession är det förnämsta och rent ekonomiskt bästa projektet i helaMellansverige. Saken blir inte mindre intressant av att nu harutarbetat en speciell värmepanna som kan eldas med mycket väta bränslen, t. ex.vät torv. Man bedömer att pannan kan fungera även om bränslet innehåller ändaupp till vatten. Det gäller dä inte bara torv, utan även skogsavfall.Fagersta AB vill nu tillsammans med energiverk bygga en anläggning somskulle få utgöra ett pilotprojekt. Statsrådet säger i sitt svar dels att det föreliggerkonkurrerande ansökningar beträffande vissa av områdena, dels att det råderdelade meningar bland remissinstanserna. De uppgifter som jag har fått sägeratt det är tämligen eniga remissinstanser som har svarat på industriverketsfrågor och funderingar. Det skulle vara intressant att få reda på, omstatsrådet kan svara på den frågan, vilka konkurrenterna är som begärkoncession för samma områden som de tvä berörda kommunernas energiverk. Jag kan inte gå in på vilkakonkurrerande ansökningar som finns. Men jag kan utan tvekan konstatera attdels den omständigheten att det finns konkurrerande ansökningar, dels denomständigheten att det under remissomgången har anmälts motståendemarkanvändningsintressen har gjort all beredningen tar än om dethade varil etl klart tillstyrkande och en mycket klar beslutsbild. Vi har frän industridepartementets sida varit angelägna omatl så snabbt som möjligt få ärendet avgjort. Det är därför jag har gjortutfästelsen att vi skall komma med elt besked. Det är säsnabbt som det över huvud taget går att behandla ett ärende av denna karaktär,som är rätt kompliceratmed tanke på att så många intressenter och parter skall säga sitt Nr 88 innan beslutet fattas. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att rädda den 4 § Svar på fråga 1981/82:243 om åtgärder för att rädda den svenska svenskaboardin- boardindustrin dustrin har frågat mig om regeringenavser alt vidta någon åtgärd för alt rädda den svenska boardindustrin. Den s. k. Åkermanska utredningen konstaterade i sinpromemoria (Ds I 1978:6) "iräfiberskiveindustrin - förslag till framtidastruktur" atl del rådde överkapacitet i branschen och att en kraftignedskärning av kapaciteten måste genomföras. För den härda boardenrekommenderade utredningen i stort en halvering av kapaciteten. Genom ett aktivt strukturarbete inom branschen harkapaciteten i inte obetydlig utsträckning kunnat anpassas tillmarknadsförutsättningarna. En förutsättning för att en effektiv branschstrukturskall kunna uppnås är atl företagen genom fortsatta åtgärder successivt stärkerkonkurrenskraften i branschen. Som etl aktuellt exempel på det pågående strukturarbeteti branschen vill jag nämna de i offentliggjorda planerna påelt samarbete mellan och . Regeringen har avvisat krav sominnebär alt staten tar på sig ansvaret för att fastställa och genomdriva enviss ulveckling av branschens struktur. Det finns flera skäl för della. I värt ekonomiska system är det företagen som har dethuvudsakliga ansvaret för alt industristrukturen utvecklas sä attkonkurrenskraften successivt stärks. Det decentraliserade beslutsfattande sommarknadsekonomin innebär är enligt min mening del bästa sättet all säkerställaen långsiktigt konkurrenskraftig industristruktur. Statsmakterna kan givetvis inle avhända sig möjlighetenatt, när så anses motiverat, med regionalpolitiska och andra befintliga medelpåverka utvecklingen i önskad riktning. Detta kräver en kontinuerlig bevakningav utvecklingen inom branschen. Denna bevakning sker dels inom industridepartementet,bl. a. genom kontakter med enskilda förelag, dels inom statens industriverk.Vidare har staten god inblick i branschen genom det statliga ägandet. Jag kommer således, genom den bevakning av branschensulveckling som jag berört, atl fortlöpande få information om berörda företagsstrukturarbete. Talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. Omde statliga företagens verksamhet och framtid 5§ Svar påinterpellationerna 1981/82:117 och 120 om de statliga företagens verksamhet ochframtid har frågat mig vad som är innebörden i och avsikten medde direktiv jag lämnat beträffande de statliga företagen. har frågat mig om jag närmare kan redogöra för de framtida planernabeträffande Statsföretag AB:s verksamhet. Jag besvararinterpellationerna i ett sammanhang. 1981/82:56 om kapitaltillskott till vissa statliga förelag, m. m. anmäldejag att jag avsäg all genomföra en omprövning av förutsätlningarna förStatsföretags verksamhet och återkomma lill regeringen med förslag härom undervåren 1982. I enlighet med beslul har de ekonomiskaproblemen inom och fält en tillfredsställande lösning. återståratt ta ställning till och finna lösning pä problemen inom resterande delar avStatsföretagsgruppen. Stalsföretagsgruppenhar under senare är varil föremål för en snabb utveckling. Verksamheten harpräglats av omfattande investeringar, till övervägande del i nya anläggningaroch av expansionskaraktär. Statsföretag har också medverkat istrukturomvandlingen av vissa branscher som drabbats av avsättnings- ochlönsamhetsproblem. Bolaget har uppvisat stora förluster sedan år 1976.Statsföretagsgruppens expansion i kombination med en svag lönsamhetsutvecklinghar inneburit att verksamheten fält finansieras med externt kapital som ibetydande utsträckning utgjorts av slalliga tillskott. Jag har i olika sammanhangframhållit att alla förutsättningar all successivt effektiviseraföretagsgruppens verksamhet måste tas till vara för att förbättra resultat ochlönsamhet. En sådan anpassning av Statsföretags-gruppens omfattning ochverksamhet har inte skett. Statsföretags egna åtgärder har således varitotillräckliga för att möta de stora krav pä finansiell medverkan som riktatsmot moderbolaget frän etl flertal dotterbolag. Statsföretaghar nu hemställt om ett kapitaltillskott på 1 645 milj. kr. för att lösa ekonomiskaproblem. Även med ett sådant tillskott kvarstår problemen inom dotterbolagenASSI och Beroxo att lösa. Den ekonomiska analys som genomförts pekar pä attStatsföretagsgruppen t. o. m. har behov av kapitaltillskott på drygt 3miljarder kronor. Måletför det pågående utredningsarbetet är i första hand att finna lösningar påStatsföretags ekonomiska problem. De förslag som bearbetats rör inte barafrågan om kapitaltillskott ulan också företagsgruppens organisation ochinriktningen av dess verksamhet. Enfråga som jag aktualiserat i detta sammanhang är en utbrytning av vissa företagfrån Statsföretagsgruppen och en överföring av dessa direkt till staten.Statsföretags styrelse har inte accepterat detta förslag. Utredningsarbetethar därmed försenats, och något förslag kommer sannolikt inte att kunnaföreläggas i vår. Fråganom Statsföretagsgruppens struktur och organisation m. m. kommer att utredasvidare av en särskild arbetsgrupp. 7THAGE (): Jag ber alt få lacka industriministern försvaret pä min interpellation. När jag för ställde min interpellationom Statsföretag begärde jag att industriministern skulle redovisa vad han ochregeringen höll på med när del gällde de statliga företagens verksamhet ochframtid. Jag ville ha reda pä innebörden och avsikten med de direktivindustriministern sade sig ha lämnat som underlag för arbetet med propositionenom de slatliga företagen. Och jag hävdade atl i en fräga som gällertiotusentals anslällda och deras familjer och hundratals orter runt om i landei- i en sä viklig fråga - är det inte acceptabelt att direktiven hemlighålls iindustridepartementet. Det finns kanske de som menar atl jag har blivit bönhördöver hövan redan utan industriministerns svar här i . För har regeringens mänga turer om Statsföretag spelals upp införöppen ridå, med beskyllningar, sakargument och hol blandade i en enda saligröra. Men del var inle precis den öppenheten jag efteriysle imin interpellation. Jag ville ha reda pä innebörden och avsikten medindustriministerns agerande - och varför industriministern ville göraorganisatoriska förändringar i Statsföretagsgruppen. Vid ell genomförande av så genomgripande förändringar somindustriministern antydde all han avsåg all göra, utgick jag ifrån att hannaturligtvis hade etl ordentligt beslutsunderlag i bollen. Jag har genomindustriministerns vänlighet fält tillgång till det material som ligger tillgrund för utarbetande av förslagen om organisationsförändringar i Statsföretag.Jag måste säga alt det materialet är mycket torftigt. Det räcker inte medsvepande formuleringar om behovet av en decentralisering av besluten iStalsföretagsgruppen. Det vi fält veta är attindustriministern vill stycka Statsföretag. och skall lyftas utur koncernen. Vad som därefter skall hända med har inte sagts. Iförlängningen av den här åtgärden skymtar en samordning mellan , NCB ochdomänverket, men hur en sädan samordning skall se ut har man ännu inte funderatnärmare pä. Därjämte har industriministern framhållit atl en utförsäljningeller privatisering av lönsamma bitar av Stalsföretagsgruppen är länkbar . o. m. önskvärd. Man fär onekligen intrycket att huvudsyftet med helaoperationen är all så diskret som möjligt klara den nödvändiga finansiellarekonstruktionen av Statsförelag. Jag vill säga: Det är ingen bra utgångspunktför en organisationsförändring. En organisationsförändring av Statsföretagskall grundas pä sakskäl och ingenting annat. Jag skall citera en kommentar somen gammal god vän till fällde direkt efter det att den härhistorien började rulla upp. Han sade så här; "Det är lite för fixigl ochirixigt" - och del kanske man kan hälla med om. Vi är inte motståndare till en omorganisation av denstatliga företagssektorn . Det har jag framhållit under senaretid. Jag menar tvärtom alt det finns goda skäl för en översyn av den slalligaföretagssektorns Om de stadiga företagens verksamhet och framtid Om de stadiga företagens verksamhet och framtid organisationför att få fram den bäsla organisationen. Men självfallet får inte en sådanomorganisation gå till hur som helst - eller hanteras hur som helst. Jag menaratl industriministern har hanterat denna fråga utomordentligt klantigl. Han harvaril illa förberedd - bäde sakligt och politiskt. Det beklagar vi. Vi villicke att Statsföretag eller andra företag i svenskt näringsliv onödigt skallskadas. Del som har hänl i Slalsföretagsfrågan sedan årsskiftethar skadat Statsföretag. All de anslällda utsatts för onödiga påfrestningargenom den oro som spritts är hell klart. Men ocksä effektiviteten i förelagenhar säkerligen också påverkats negativt. Osäkerhet om framliden leder lillförsämrade arbetsprestationer - del har vi ofta sett . Självklart harStatsföretags relationer till kunderna störts av atl den ansvarige ministerngätt ul och talat om styckning och försäljning. Dessutom - och del har uttalatshär och var - har Statsföretags möjligheter att rekrytera kvalificerad personaloch ledning försvårats. Det finns en uppenbar risk för att del kommer alt ta entid att reparera den skadan. Men är den skedd, och del finns egenfligen inlesä stor anledning all orda mer om det . Jag vill bara tillägga en sak: Vi socialdemokrater haraldrig velal politisera frågan om Statsföretags organisation. försökerindustriministern avpolitisera själva (Kganisationsfrägorna. Och det tyckerjag är bra. Det gagnar inte de slatliga förelagen, de anställda där ellerberörda kommuner atl onödiga gräl och diskussioner uppkommer. Vi har inle heller - jag vill upprepa del - förnekatbehovet av organisationsförändringar i den statliga företagssektorn. Tvärtomhar vi sagl alt en översyn av organisationen är önskvärd. Jag menar att man dåmåste se till att den genomförs på ett sådant salt alt arbetsron i företagenbibehålls, att det inle sprids oro bland de anslällda och att Statsföretagskonkurrensmöjligheter inle försämras. Jag menar att del är fullt möjligt alt uppnä detta. Menförutsättningen är för del första att målsättningen med organisationsöversynenklart läggs fast från början och för det andra att de berörda - företag ochanställda - känner att de fär inflytande över själva organisationsarbetet. Somvi ser det är detta tvä vikliga utgångspunkter när detta arbete nu skall börja;all del finns en klar målsättning med en översyn och atl de berörda företagen iStalsföretagsgruppen och de anställda känner att de har möjligheter tillinflytande över själva organisationsarbetet. Vi har elt bestämt mål med översynsarbetet. Del målet äratt arbetsgruppens förslag skall syfta till att öka den statligaföretagssektorns slagkraft och effektivitet. När vi nu hälsar medtillfredsställelse atl industriministern kommer att tillsätta den härarbetsgruppen -jag skall senare återkomma till frågan om sammansättning ochdirektiv - är det inle därför all arbetsgruppen skall försvaga Statsföretageller avveckla statlig företagsverksamhet, ulan vi menar all arbetsgruppenskall ha en bestämd målsättning, nämligen att öka den statliga företagssektornsslagkraft och effektivitet. Situationen är nu också den att del är nödvändigt medsnara och betydande finansiella tillskott lill Statsföretag. Vi hade dendiskussionen om Statsföre- tag när vimöttes här , industriministern och jag. Dä tyckte jag att det var illanog att dessa tillskott fördröjts lill . Jag tror atl del har skapatosäkerhet i planeringsarbetet hos Statsföretag, och del kan ocksä ha vållatstora problem hos enskilda företag i koncernen. Därför är det nu ett krav frånvår sida att regeringen gör det möjligt för att tabeslut om finansiella tillskott till Statsföretag. En annan omedelbar uppgift för industriministern mästevara att ge Statsföretag en ledning som kan ta tag i företagets problem menocksä dess många utvecklingsmöjligheter - det är viktigt atl tillägga della.Jag är medveten om atl det kanske inte blir någon lätt uppgift efter de olikaturerna i Statsföretagsfrågan, men uppgiften måste lika fullt lösas. Interpellationssvaret och de kommentarer somindustriministern gjorde i går menar jag på väsentliga punkter innebär entotal reträtt från tidigare förslag och uttalanden. Jag hälsar dentillnyktringen med tillfredsställelse. Del innebär all jag nu är överens med industriministern påelt par viktiga punkter: vi är överens om all en översyn av de slatligaförelagens organisation skall genomföras, och vi är ocksä överens om att enextra bolagsstämma bör inkallas - det har aldrig varil någon kontroversiellfråga. Men på etlantal punkter är industriministern och jag klart oense. Den första punkien gäller inriktningen påorganisationsöversynen. Jag menar all syftet med översynen klart skall anges -jag upprepar det igen. Målet måsle vara en effektivisering och ulveckling avden statliga förelagssektorn. Arbetet bör då inle inriktas mot de avindustriministern tidigare framförda förslagen. Jag menar alt del vore attbinda upp arbetsgruppen till förslag som såvitt jag kan se inte har mottagitspositivt frän ell enda håll. Efter vad jag har förstått av olika uttalanden harocksä den nye ordföranden i samma inställning till frågorna somden nuvarande styrelsen. Därför är direktivens skrivningar om som huvudförslag orimliga i detta avseende. Den andra punkten, där vi inte är överens, gällerformernaför översynen. Där behöver del inte vara nägon slörre svårighet alt bliöverens. Jag menar att representationen måste breddas. De anställda måste t.ex. bli representerade direkt i arbetsgruppen. Den tredje punkten gäller behovet av omedelbarafinansiella tillskott i Statsföretag. Industriministerns kommentarer här i gärär något oklara därvidlag. Därför är jag närmast ute efter ett förtydligande.Jag hörde industriministern i Morgonekot och fick då närmast intrycket av attdet skulle komma förslag i tilläggsbudgeten som skulle tillförsäkraStatsföretag möjligheter att klara de nödlidande förelagen. Men jag vill ha etlförtydligande här, därför att jag även har andra uppgifter som pekar pä allindustriministern avser att skjuta också de ekonomiska frågorna lill hösten.Det är enligt min mening inte möjligt, för en sådan handläggning kommeroundvikligen att leda till allvarliga problem för vissa dotterföretag. Därförmenar jag att industriministern redan i vär måste tilldela Statsföretag Om de statliga företagens verksamhet och framtid Om de statliga företagens verksamhet och framtid erforderligakapitaltillskott för att inte utsätta förelag för betydande risker. Här skullejag gärna vilja ha ett förtydligande frän industriministern. Den fjärde punkien gäller ett klart och entydigt nej tillprivatisering av .lönsamma enheter inom , och där kännerindustriministern till den socialdemokratiska uppfattningen. Självfallet kanman inte ha något totalslopp eller idiolstopp för Statsföretags ledning när detgäller atl handla med företag, atl köpa och sälja företag. En koncernledningmåste alllid ha de möjligheterna - det gäller i det privata näringslivet, i detkooperativa och i det statliga. Vad jag här är ute efter är att deklarera densocialdemokratiska uppfattningen, alt säga nej till en privatisering ochutförsäljning av just lönsamma enheter. Genom värt agerande och Statsföretagsstyrelses motstånd har industriministerns planer också stoppats - det skulle hafått återverkningar på den övriga Stalsföretagsseklorn - åtminstone för elttag. Men här menar jag att direktiven för arbetsgruppen ocksä mäste rensas påden punkten. Jag har en direkl fråga till ; Varför skall intestaten kunna äga lönsamma företag? Om staten fär lönsamma företag inomStalsföretagsseklorn, varför måste då sälja ut dem? Jag förstårinte resonemanget. Vi önskar ju atl den privata sektorn har lönsamma förelag.Jag tror att lönsamma förelag ofta är en garanti för bättre utveckling och förökad trivsel bland de anställda. Vi önskar att de kooperativa, såväl deproducentkooperativa som de konsumentkooperativa, industriföretagen och andraförelag skall vara lönsamma. På samma sätt önskar vi atl de statliga företagenskall bli lönsamma, om de får utvecklas och får arbetsro. Därför förstår jaginle atl man, sä fort det uppvisas ett plus i resultatet för etl statligtförelag, genast måste fundera på om en privat köpare kan tänkas varaintresserad av företagel. Då för man fram tankar på utförsäljning ochprivatisering. Är det här möjligen den ideologiska frågan - attindustriministerns motstånd mot statlig företagsamhet sä att säga har denutgångspunkten, att sä fort man finner en kund som kan köpa slatliga förelag,så skall man också avveckla stadiga förelag? skall alltså en arbetsgrupp tillsättas. Det är frånbörjan ett bra socialdemokratiskt förslag, så där är vi alltså överens. Jaghoppas atl industriministern kompletterar gruppen och tvättar direktiven sä somjag har föreslagit här. Men jag har också en maning lill industriministern: arbetsgruppen arbetsro och möjligheter att arbeta med olika lösningar föratt få ett ännu bältre Statsföretag! Och jag vill tillägga: Det vore bra om industriministerntog sig samman och på alll sätt medverkade till att också själva Statsförelagges arbetsro. Om industriministern, som jag hoppas, avser att nå detta, så ärdet litet svårt att förstå varför industriministern fortsätter atl skapa onödigdiskussion kring Statsföretag. Jag vet all industriministern är en stridsgladman, men jag tycker att han nu får lugna sig ell tag. Det är t. ex. intenödvändigt att skapa en diskussion om vad som menas med en enhälligStatsföretagsstyrelse, när dess beslut i den här frågan var enhälliga. Jagtycker atl del är helt onödigt av industriministern atl fortsätta den delen avdiskussionen kring Statsföretag. Jag troratt Statsföretag nu behöver arbetsro, och jag tror också svenska folket vill seall regeringen och , som har ansvaret för den statligaföretagsverksamheten, tar sig samman och medverkar till all de slalligaföretagen bereds arbetsro och utvecklingsmöjligheter. Jag vill, herr talman, till slut nägol beröra frågan omden roll som vi vill atl de statliga företagen skall spela i industripolitiken.Det finns skäl att i den här debatten påminna om detta, när man frän olika häll- framför allt frän folkpartihäll och frän moderat håll - gör allt för attförfölja de statliga förelagen. Industriministern märkte kanske att jag intesade från cenlerhåll. Vi ser den statliga företagssektorn som ett instrument ien aktiv industripolitik - inte som etl besvärande påhäng. Vi menar att det är helt obestridligt all de statligaföretagen spelat en viktig roll i regionalpolitiken. Genom de statligaföretagen har vi kunnat hålla uppe sysselsättningen i de regioner därarbetsmarknaden är svagast. Del gär inle att påslå, som man gör frånkonservativt och liberalt håll, all vi i i det statliga företagandellar i anspråk resurser som skulle kunna utnyttjas bättre i annan produktion.Tvärtom har del slatliga företagandel inneburit att vi har tagit vara päarbetskraftsresurser som annars skulle varil outnyttjade. Man hade haft öppenarbetslöshet i stället. Delta måsle vara en av uppgifterna för den stadigaföretagssektorn: atl skapa jobb i sysselsättningssvaga regioner. En annan viktig uppgift för de slatliga företagen ärenligt vär uppfattning att vara ett medel som statsmakterna kan sälla in föratt påverka slrukturulvecklingen i enskilda branscher. En tredje uppgift är atlvara en kanal för slatliga stimulansåtgärder till industrin. Jag vill medge att detta inte är några enkla ochokomplicerade uppgifter, som läggs pä den slalliga förelagssektorn. Del ärtvärtom många svåra problem som måste lösas, och naturligtvis måste manständigt vara öppen för att söka sig fram längs nya vägar. Men just della äroerhört vikligl; att det finns en vilja till utveckling av nya metoder och enanpassning lill nya förutsättningar.