prot · G50995 · 1981-12-31 00:00:00 — Skattelättnaderför gåvor till internationell biståndsverksamhet m. m. 161 (); Den mening som inleder recifdelen i skatteutskottets betänkande1981/82:36 och som hela utskottet står bakom lyder; "Svenskskattelagstiftning saknar bestämmelser om avdrag för bidrag fill ideellaorganisationer." Utskottet har i denna mening med precision och träffsäkerhetformulerat just vad motionärerna och vi folkparfireservanfer i utskottet anser. Defär just avsaknaden av bestämmelser om avdrag för bidrag till ideellaorganisationer som är anledningen till både motion och reservafion. regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av en icke-socialisfiskregering angavs atf avdragsrätt vid beskattning skulle införas förgåvor till ideella och humanitära ändamål. Efter utredning och remissbehandlingfullföljdes denna punkt regeringsförklaring av folkpartiregeringen,som i proposition 1978/79:160 lade fram förslag om avdragsrätt i form avskattereduktion för gåvor fill bl. a. internationell biståndsverksamhet. Enligtförslaget i propositionen skulle avdragsrätten ha samma värde 9 protokoll1981182:94-98 Skattelättnader för gåvor till internationell biståndsrverksamhet m. m. oberoendeav i vilket inkomstskikt givaren befann sig. Propositionens förslag innebarockså att de gränsdragningsproblem som fidigare åberopats mot tanken påskattelättnad för gåvor till ideell verksamhet fill största delen kundeundvikas genom att avdragsrätten avgränsades till atf gälla gåvor tillorganisationer som driver en ideell eller humanitär verksamhet med internationellinriktning. avslog emellerfid propositionen. Sammalagförslag har därefter på nytt avslagits då det förts fram i motioner åren1980 och 1981. Frågan om stimulans av enskilda gåvor fill internationellbiståndsverksamhet har därmed ännu lämnats olöst. Enskilda personers gåvor till mission, utvecklingshjälpoch katastrofbistånd kan inte rimligtvis befraktas som personligalevnadskostnader. Infe heller är förslaget om rätt till avdrag vidbeskattningen för gåvor till sådana ändamål avsett aff skapa personligaförmåner förden som ger gåvan. Syftet är i stället aff de summor som ges fillavsedda ändamål skall öka och att en utbyggnad därmed skall kunna komma tillstånd av insatserna för internationellt bistånd, internationellt samförståndoch respekt för de mänskliga rättigheterna. Det är av stor positiv betydelsesåväl för de avsedda organisationerna som för samhällsgemenskapen i stort omskattesystemet på denna punkt kan utformas så, atf enskilda personer sfimulerasatt öka sina gåvor till ändamål som enligt i vårt samhälle gemensammabedömningar förtjänar ökat stöd. Svårigheter i den svenska ekonomin bör inte fåoss atf glömma bort ansträngningarna atf öka ideella och andra insatser fillstöd för de fattiga ländernas framfida utveckling. Skafteufskoffets majoritet har tyvärr återigen avvisat förslaget om - skattelättnader för gåvor till internationellbiståndsverksamhet och hänvisar till gränsdragningsproblem, trots attmotionärerna med hänvisning till i proposition 1978/79:160 och motion1980/81:1535 anvisat förslag till lagstiftningens principieUa utformning idetta hänseende. Enligt min mening finns det, inte minst mot bakgrund avden politiska utveckHngen i ett flertal länder under senare är, skäl förriksdagen att ompröva sitt fidigare ställningstagande i fråga om rätten tillavdrag för gåvor till internationell biståndsverksamhet. De frivilligaorganisationerna har möjligheter aff göra insatser på biståndsområdet som intebör eller kan utföras inom ramen för den statliga biståndsverksamheten. Somexempel på detta nämns i motion 2088 de kristna samfundens verksamhet iutvecklingsländerna, kooperationens och fackföreningsrörelsensbiståndsverksamhet samt insatser från Röda korsets och Rädda barnens sida. Detförslag som framläggs i mofionen och som tidigare fanns med bl. a. iproposifion 1978/79:160 syftar fill atf belopp som skänks fill mission,utvecklingshjälp, katastrofbistånd o. d. skall öka. Härigenom kan en utbyggnadav de ideella organisationernas verksamhet till förmån för internationelUsamförstånd och respekt för de mänskliga.rättigheterna komma till stånd. Jag yrkar avslag på skatteutskottetsbetänkande /82:36 och bifall till reservation nr 2 av . Idetta anförande instämde , , , och (alla fp). Anf.162 (); Utskottets majoritet har två motiveringar för att avstyrka de förslagsom förts fram i motionerna 387 och 2088. Detförsta skälet är av principiell natur. Utskottet anser nämligen inle atl detfinns någon anledning att överlåta liH enskilda människor att bestämma hurskaftemedlen skall användas, även om den enskilda människan anser atf honbegriper det bättre än samhället. Det är ju def som i praktiken skulle ske, omavdragsrätt skulle beviljas för vissa gåvoändamål. Utskottethåller med om att det finns många ideella och humanitära ändamål som är värdasamhällets stöd. Men stödet bör ges genom att samhället beviljar anslag - ochdet sker också. Samhället beviljar anslag till många humanitära ochideella organisationer, och dessa organisationer omfattas också av eninkomstbeskattning som är synnerligen gynnsam. Omman använder anslagsregeln, kan man också fa ändamålet prövat mot andraändamål. Den prövningen sker då inom ramen för def totala belopp som kananvändas för humanitära och ideeHa ändamål och infe hos den enskilda människan. Avdragsrätfeninnebär atf gåvan för den enskilde blir avsevärt billigare, naturligtvisvarierande något om man väljer avdrag från inkomster eller om man går fram meden skaftereduktion. Jag,liksom utskoltsmajoriteten, tycker att givandets glädje blir en aning skamfilad,om en stor del av gåvan består av skattemedel, som kanske någon annan fårbetala på sin skattsedel i stället. Detandra skälet som utskottet motiverar sin avstyrkan med är av teknisk natur. Enavdragsrätt för vissa former av gåvor skulle ytterligare krångla tiH vårtskaftesystem. Åtskilliga bedömningsfrågor kommer att uppstå, t. ex. vilkaändamål som skall vara avdragsberättigade och vilka organisationer somföreträder dessa ändamål. I ett läge då alla säger sig vilja verka för eltförenklat skattesystem, är def direkt felaktigt aff tillskapa nya, diskutablaoch svårbedömda avdrag. Med def sagda ber jag atf få yrka bifall till hemsfäHan iskatteutskottets betänkande nr 36. Skattelättnaderför gåvor till internationell biståndsverksamhet m. m. Överläggningen var härmedavslutad. Utskottetshemställan, som ställdes mot hemställan i reservation 2 av , bifölls genom votering medelst uppresning. Bevarande av bebyggelsen på. Utskottets motivering godkändes med 191 röster mot 61 förutskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 1 avKnut Wachtmeisfer m. fl. 20 ledamöter avstod från att rösta. 1981/82:37SkaUskyldigheten till 1981/82:14 Förvaring avförutvarande regementes nattvards-käri Vad utskotten hemställt bifölls. 38 § Bevarande av bebyggelsen på Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1981/82:15 ombevarande av bebyggelsen på . 163SVEN MUNKE (m): Jag vill först tacka försvarsutskottet för enföredömligt snabb och välvillig behandling av min motion 1728 omkulturbyggnadernas bevarande på . Eftersom jag har ett speciellt intresse för gammalbebyggelse, har jag under studier av sådan kunnat konstatera att de som är iallmän ägo ofta är mest förfallna. Så har också blivit fallet med Lövsta. När förfallet har gått så långt att en byggnad nåttslutstationen, återstår i allmänhet inget annat än att riva. Lövsta skulleockså ha mött def ödet . har erhållitregeringens tillstånd till detta. Som svar på en fråga till försvarsministern om Granhammarsslott gav statsrådet uttryck för synpunkten atf eft bevarande skulle varatänkbart. har hand om även denna byggnad. När jaghörde detta i kammaren ställde jag en liknande fråga om Lövsta, och under denallmänna motionstiden fullföljde jag ärendet genom att väcka den nu aktuellamotionen. Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att om en privatfastighetsägare sköter sina hus på detta sätt, kan han drabbas avvitesföreläggande eller åtal. Detta gäller däremot inte allmänna byggnader. Minmofion handlar om en kulturhistorisk sätesgård , vilken är ettunikt vittnesbörd om en gången tids byggnadsstil. Den inom regionen verksammahembygdsföreningen, , är beredd all utankostnad för försvaret åta sig att restaurera och återställa byggnaden. Föreningen har redan erfarenheter pä området, eftersom denhar räddat andra liknande kulturbyggnader. betänkande är ett välkommet bevis föratt kulturens värde börjar beaktas även hos sådana myndigheter som man intevanligen kopplar ihop med kulturbevarande insatser. Det är min förhoppning attdenna policy skall bH ett vanligt inslag även bland andra som förvaltar byggnaderoch anläggningar i allmän ägo. Jag har inget yrkande, eftersom motionenssyfte helt tillgodoses i försvarsutskottets betänkande. Överläggningen var härmed avslutad. 1981/82:30Godkännande av en nordisk överenskommelse om godkännande av vissayrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet,m. 1981/82:86) 1981/82:13 Ändring i lagen(1972:435) om överiastavgift (prop. 1981/ 82:100) Vad utskotten hemställt bifölls. Föredrogs näringsutskottels betänkande 1981/82:24 om byggnads-materialindustrin. 164TORE (vpk): Byggnadsmaterialindustrin kännetecknas av enfortsatt nedläggning av arbetsplatser, koncentration av fillverkningen fill ettfåtal orter och flyttning utomlands av en del av verksamheten. Defta har varitutmärkande drag under hela 1970-falef. Den kraftiga nedskärningen avbostadsbyggande och offentligt byggande som skett under senare är har förvärratsituationen. Redovisningen i näringsufskoffefs betänkande visar inte påden mycket kraftiga ökningen.av priserna pä byggnadsmaterial. Def är bekant attkostnaderna för bostadsbyggandet har ökat betydligt mer än vad som motsvaras avförändringen i den allmänna prisnivån. Vi har, herr lalman, rätt - så sent som den 16december -diskuterat den här frågan i kammaren med anledning av envpk-motion, och jag skall därför inte uppehålla mig sä länge vid de argumentsom fidigare har framförts.Jag vill emellertid fästa uppmärksamheten på några frågor i anslutning tiUinnehållet i def betänkande vi nu behandlar. Därsägs aff saluvärdet för byggnadsmaferialindustrin är uppgick till ca 35miljarder kronor och att antalet sysselsatta i branschen då var nära 130 000.Vidare sägs alt utrikeshandeln inom detta produktområde är relativt omfattande,att exportandelen av den totala produktionen är 1979 låg och att 20 %av tillförseln till den svenska marknaden utgjordes av import. Det sägs ocksåatf sysselsättningen inom byggnadsmaferialindustrin har utvecklats negativtunder , men inte varit lika påtagligt minskande som ibyggnadsindustrin. Det finns i detta sammanhang anledning att uppmärksamma en sak som jagtycker är verkligt alarmerande, nämligen att man i stor utsträckning importerarbyggnadsmaterial, trots atf def finns goda resurser och förutsättningar för affinom landet täcka i stort sett hela behovet inte bara för det rekordlågabyggande som vi har utan även för eft ökat byggande. Låtmig ta några exempel på importen av byggnadsmaterial. 1980 importerade Sverigeca armeringsjärn. 1981 noterades under bara enimport på drygt . Trotsatt byggandet minskar ökar importen av byggnadsmaterial i flera fall, dvs.användningen av inhemska produkter minskar snabbare än själva byggandet.Importen av träfiberplaffor är ett exempel. 1980 var importen . Importenav hårda träfiberplaffor var 1979 och 1980. Första halvåret1981 var importen . För1980 kan jag anföra ytterhgare några exempel på materialmängder som harimporterats: gipsplattor, trähus, cement, takpapp och dörrar. Vihar en stor trähusimport från och en stor cementimport från ; 1980uppgick den till . Men vi importerar också från längre bort liggandeländer. importerar t. ex. armeringsjärn från och ,dörrar från , och , fönsterbågar från , fräfiberplattorfrån osv. Samtidigtsom man skrotar svensk industri hämtar man alltså på detta sätt produkter frånalla möjliga håll utom landet. Jagtycker, herr talman, att det verkligen finns anledning att specielltuppmärksamma den här utvecklingen och försöka göra någonting för att komma bortfrån dessa förhåHanden. Utskottetsäger i betänkandet bl. a. aff utskottet infe kan finna aff def framkommitnågra skäl som bör föranleda något ändrat ställningstagande av riksdagenjämfört , dä man avstyrkt liknande vpk-motioner. Deskäl som borde föranleda ett ändrat ställningstagande är den kraftiga ökningenav bl. a. byggnadskostnaderna.. Byggnadskostnaderna för exem- pelvisen trerumslägefthet har i stort sett tredubblats . Sedansäger utskottet någonting som jag tycker är minst sagt förvånande. Jag förstårinle hur utskottet kan göra en enligt min mening så missvisande och oerhörtförsiktig bedömning. Utskottet säger att det är viktigt att samhället nogaföljer utvecklingen inom byggnadsmaterialindustrin. Och sä säger utskottet:"Detta är viktigt eftersom det totala byggandet tenderar att minska." Ja,def infe bara tenderar atf minska. Man måste fräga sig: Har utskottet verkligeninfe märkt att bostadsbyggandet har mer än halverats under de senaste lio årenoch atl det nu ligger på 1930-talsnivå? Det är något annat än att det totalabyggandet tenderar aff minska. Närdet gäller prisutvecklingen för byggnadsmaterial vill utskottet nu erinra omalt den frågan studeras inom ramen för byggprisutredningen. Det hänvisade manfill också förra gången när vi behandlade frågan. Jag vill fill det bara sägaatf det förhållandet att man nu studerar detta liksom att, som def ocksåhänvisas till i utskoffsbetänkandet, man nu har möjlighet aff ingripa medprisreglerande åtgärder, inte på något sätt garanterar atf regeringen verkligenkommer atf använda sig av dessa möjligheter. Vi vet ju hur det har varit på dethär området under praktiskt taget hela 1970-falet, med priskontroll hit ochprisreglerande åtgärder dit. Det har varit allt kortsikfigare åtgärder, utannågon riktig konsekvens eller sammanhållning, inom olika delområden av helabyggsektorn. Vadsom nu behövs, och det har vi tagit upp i vpk-motionen, är ett samordnandegrepp. Det krävs att man verkligen gör någonting konkret på det här området. Vihar i vår motion tagit upp frågan om ökat samhällsin-flyfande överbyggnadsmaferialindustrin. Vi har framhållit atf monopolstrukturen måste brytas.Även om denna vikfiga sektor i samhället nu har betydande svårigheter, som jagnågot har försökt att illustrera, är def viktigt att öka samhällsinflytaiidet,inte minst för att vi infe skall stå helt avrustade den dag då regering ochriksdagsmajoritet äntligen kommer underfund med betydelsen och nödvändighetenav ett ökat bostadsbyggande. Jag yrkar bifall tillvpk-motionen. 165 (): Som nämnde har ämnet för den vpk-motion som behandlasdebatterats här i kammaren så sent som . avslog då, påförslag av ett enhälligt utskott, vpk-motionen. När vpk en månad senare återkommed en motion med precis samma motionsyrkande hade knappast någonting inträffatsom kan motivera en omprövning av stäUningstagande. Inte hellerunder den ytterligare månad som förflutit sedan utskottet hade att taställning till den nya motionen har någonting inträffat som föranlett ändraduppfattning från utskottets sida. Medanledning av att en debatt ägt rum skall jag inte ta kammarens tid ianspråk med något långt inlägg. Motiven för utskottets ställningstagande återfinnsi utskottets betänkande. Men tog upp en ny fråga i sammanhanget,nämligen import och export på byggnadsmaterialområdet. Jag vill med anledningav det peka på atl den höga materiella standard som vi har i vårt landsammanhänger med specialisering, arbetsutbyte och handel över gränserna.Självfallet är vi intresserade av atl begränsa ithporten och om möjligt ökaexporten, men förutsättningen för det är att man kan ha en sådan effektivitetatt man kan upprätthålla en konkurrenskraft på området. Regeringens ekonomiskapolitik är inriktad på att åstadkomma bättre konkurrenskraft för def svenskanäringslivet. Jag kan inte se atf motionsyrkandena i den motion som nubehandlas skulle leda till ett sådant resultat. Jag viH, herr falman, yrkabifall till utskottets hemställan. Anf, 166 (vpk): Jag vill bara kort ge en kommentar fill det som sade,nämligen att det i vart fall infe finns någonting som tyder på eller som kan gebelägg för att ett bifall till vårt motionsyrkande skulle innebära någonförsämring på def här området. Tvärtom finns def i de förslag som vi harframställt klara anvisningar om hur man skall kunna få en förbättring tillstånd på detta område. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottefs hernsfällan bifölls med 255 röster mot15 för mofion 1627 av m. fl. 41 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid ett senaresammanträde. 42 § Kammaren åtskildes .