prot · G50949 · 1981-12-31 00:00:00 — Den bärande motiveringen i mitt påstående,att besparingen inte kommer att bli större än ungefär hälften av den nämndasumman, är ju att här gör det för del rättsensationella utspelet att övervältra denna kostnad på arbetsgivarna. De har dåfull avdragsrätt för summan, vilket måste betyda att samhället så småningominte alls kommer att göra den besparing som föreställde sig när deskrev motionen. 155 (): Det kanske beror på att vi har störreförtroende för den privata sektorns möjligheter att rationalisera. På detsättet kanske det blir lättare att bära den ökade kostnaden. 156 (); Jag förutsätter ändå att att de kostnader som näringslivet har när man betalar in skatterna skallvara avdragsgilla. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med234 röster mot 64 för reservationen av m. fl. 20 § Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. betänkande 1981/82:6 om sättet att fastställabasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring,m. 1981/82:50) och 1981/82:13 om sättet att fastställabasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring, m. m. 1981/82:50). betänkande 6 och lagutskottetsbetänkande 13 debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande båda dessabetänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. 158 (): Nästan drev denborgerliga riksdagsmajoriteten igenom en grundläggande förändring i vårtpensionssystem. Regeringens förslag hade inte föregåtts av vare sig någonutredning eller remissbehandling, och dess vittgående konsekvenser redovisadesinte heller. Med hänvisning till regeringsformen kunde det ifrågasättas, ominte förslaget i sin helhet var grundlagsstridigt. fick på ett närmast unikt sättlov att rycka ut för att söka införskaffa yttrande över förslaget frånämbetsverk, arbetsmarknadens organisafioner och riksdagsutskott för att fåsynpunkter, analyser och bedömningar beträffande förslagets konsekvenser iolika avseenden. I själva verket var beslutet ett grundskott mot hela vårtATP-system. Det markerade en vändpunkt i den svenska trygghetspolitikenshistoria. Som påpekade i sitt remissvar tillsocialförsäkringsutskottet, innebär de förändrade beräkningsgrunderna förbasbeloppet att får en genomsnittlig inkomsttagare sin kommandeATP-pension sänkt från 65 till . Han blir med andra ord avmed av sina inkomster. Utan denna forflöpande urholkning skulle t. ex.folkpensionen (inkl: pensionstillskott) för en ensamstående pensionär havarit . - Svenska folket vet inte vad som väntar. En röta hållerpå att sprida sig i pensionssystemet, framhöll den avgående chefen förriksförsäkringsverket, . Som en av ATP;s konstruktörer är hansom få andra vittnesgill då det gäller att bedöma de framfida verkningarna avden urholkningsprocess som ATP-systemet nu kommer att genomgå. Man skulle ha kunnat tro, att regeringen efter fjolåretsuppseendeväckande beslut och den häffiga kritik det utlöste hade tagit sittförnuft till fånga och undvikit att rikta nya attacker mot pensionärer,handikappade, vårdbehövande och andra grupper. Men denna höst angriper man pånytt samma grupper. Fr. o. m. 1982 skall nämligen folkpension, i form avålderspension, förtidspension, sjukbidrag, änkepension, barnpension,barntillägg till folkpension, handikappersättning och vårdbidrag, samt ATP, iform av ålderspension, förfidspension, änkepension och barnpension, bara räknasupp en gång på grund av prisstegringar. Samma gäller arbetsskadelivräntor,delpension, studiemedel och bidragsförskott. Dessutom berörs ett stort antalcivilrättsliga lagar och avtal, som närmare belyses av lagutskottets betänkandeoch den därfill fogade socialdemokratiska reservationen. Den hittillsvarande priskompensationen - ochdet har kunnat röra sig om både tre och fyra uppräkningar pågrund av de kraftiga prisstegringarna - skall innehållas. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. och övrigagrupper att få kompensation för de prisstegringar som inträffat under 1982.Inte heller har förslaget föregåtts av någon utredning ellerremissbehandling. Konsekvenserna är bristfälligt redovisade, och vilka följderdet får för de enskilda har inte heller belysts. På nytt ställs pensionärer,handikappade och vårdbehövande i främsta ledet för regeringens s. k.sparaktion. Inga förskönande omskrivningar av den borgerligaregeringen kan dölja det faktum att viktiga trygghetsreformer nu fortlöpandeundergår en allvarlig urholkning. Minskningen av de kommunala bostadstilläggen,som den borgerliga majoriteten drev igenom här i för någon veckasedan, drabbar pensionärerna hårt. Likaså drabbas de av höjda kostnader försjukvård, läkemedel, tandvård, färdtjänst m. m. Och följer nyakraftiga prisstegringar för livsmedel och hyror. Och detta är bara början på en fortsatt socialnedrustning. väntar ytterligare nedskärningar, för att regeringen skanå upp till de som är målsättningen för sparaktionen.Moderaterna lär inte bli skonsamma då det gäller att pressa regeringen att tillsista kronan effektuera nedskärningarna. I fortsättningen är inga socialatrygghetsreformer längre säkra. Det är inte att undra på om pensionärer,handikappade, vårdbehövande och barnfamiljer känner oro . Basbeloppet bestämmer som bekant pensionernasoch en rad andra trygghetsreformers värdesäkring. Själva grunden för ATP ärvärdesäkringen. Det är den grunden man nu steg för steg är i färd med att rivaupp. Regeringens manipulering med basbelopp och priser har nufått en minst sagt märklig belysning genom att regeringen föreslagit att någonhöjning av basbeloppet inte skall få ske , om inte priserna stigit medminst före november månads utgång. Det skulle innebära att basbeloppet förhela 1982 förblir , som det varit , eftersommycket talar för att prisstegringarna fram inte når upptill sedan basbeloppet senast fastställdes. I vår socialdemokratiska motion, i vilken vi yrkar avslagpå regeringens hela förslag om att låsa basbeloppet för framåt, harvi påtalat att just detta skulle kunna inträffa. De borgerliga har också insettatt man hamnat i en ohållbar situation. I det läget har man varit tvingad attta bort bestämmelsen att priserna först måste öka före november månadsutgång innan ett nytt basbelopp fastställs . Man har helt enkelt inte vågat möta pensionärerunder med den belastning som ett oförändrat basbelopp skulle hainneburit, ty då hade man skott sig på pensionärernas bekostnad på ett heltenkelt oanständigt sätt. Det är tillräckligt upprörande med vad som skett ochsom nu sker med omläggningen av indexberäkningarna. Socialdemokratins ställning har från början varit klar idetta borgerlighetens spel om basbelopp och priser. Lika väl som vi i fjolhöst bestämt motsatt oss förändringen av de grundläggande bestämmelserna förberäkningen av basbeloppet och krävt att den fulla värdesäkringen åter skallgälla, lika kategorisktmotsätter vi oss den nu föreslagna förändringen att man bara en gång per årskall höja pensionerna och förbättra andra sociala trygghetsreformer.Därigenom har vi inte heller behövt laborera med lagsfiftningen på det sätt somde borgerliga nu tvingats till. Med de socialdemokratiska förslagen skulle basbeloppetalltsedan november månad ha varit , och pensionärerna hade fått sinapensioner höjda. Låt mig understryka att även om basbeloppet nu justeras , så innebär det ingen förändring av regeringens omläggning avbasbeloppsberäkningarna för . Priset för dessa besparingar, som beräknastill , får pensionärerna fortfarande betala, liksom övrigagrupper som är berörda av förändringen - och de är sannerligen många. Såledeskvarstår de allvarliga försämringarna, och de kan inte skylas över genom attbasbeloppet höjs. Och de kan minst av allt kompenseras genom något nyttpensionsfillskott, som regeringen söker motivera sina märkliga åtgärder med. Pensionstillskotten har f. ö. aldrig varit avsedda attanvändas för att kompensera urholkningar av pensionssystemet. Vi infördepensionstillskotten för att de skulle vara en direkt standardförbättring utöverindexberäkningarna för de pensionärer som inte har någon ATP eller har en lågsådan. Förtidspensionärerna fick dubbla pensionstillskott, främst med tanke påde unga handikappades svåra situation. På ett direkt ohederligt sätt har mansökt blanda samman dessa två helt skilda reformer. Av proposifionen framgår att regeringen nu avser attföreslå ett nytt pensionsfillskott. Uppgifter från olika håll tyder på att manstannat för att pensionstillskottet skall höjas fr. o. m. nästa årmed av basbeloppet, dvs. Bortsett från attpensionstillskotten aldrig varit avsedda att kompensera urholkningar avpensionsförmånerna, så bör det påpekas att ett pensionsfillskott på inte pålånga vägar kompenserar den urholkning som skett och som kommer attinträffa . Hade systemet med en uppräkning av pensionerna endast engång tillämpats exempelvis , så hade en ensamståendefolkpensionär erhållit . i folkpension och pensionstillskott. Enligtde nuvarande reglerna erhöll vederbörande . Skillnaden, ,utgör . Det är således fråga om förändringar med betydande ekonomiskakonsekvenser för landets pensionärer. Det som sker skall också ses mot bakgrund av de högtidligaoch bindande löften som de borgerliga regeringarna utfärdat till pensionärerna.Hösten 1976 deklarerade den borgerliga regeringen att "de garantier somges om värdesäkring av pensionerna infrias". Efter det senaste valet 1979utlovades att "löften som givits till pensionärerna om värdesäkring av pensionerna-- skallhållas". Det som inträffat, herr talman, är precis vad vivarnade för i valrörelserna 1976 och 1979. I stället för att öppet och ärligt deklarera, att de redanvidtagna och planerade åtgärderna kommer att försämra pensionärernaslevnadsvillkor, så förmedlas en propaganda som minst sagt är vilseledande. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. är, attpensionerna ökar regelbundet, att vår kritik är oriktig och att vi egentligenendast är ute efter att oroa och skrämma upp pensionärerna. Särskilt ärmästare i denna form av propaganda - att blanda bort korten och söka föra folkbakom ljuset. Den metodman använder är enkel, för att inte säga skrupelfri. Man tar pensionsbeloppen 1976 och jämför dessa med dagenspensionsbelopp, och så säger man-i bl. a. annonser och propagandatryck: Sehär, har vi inte sett fill att pensionerna ökat? Ingen kan få något annatintryck av dylik propaganda än att och de borgerliga regeringarnafattat direkta beslut om att förbättra pensionerna. Detta är som bekant intesant. De borgerliga regeringarna har inte fattat några som helst beslut om atthöja pensionerna, däremot om att försämra dem. De pensionsökningar som skett grundar sig på beslut somfattades av den socialdemokratiska regeringen. Det gäller bl,a, besluten om värdesäkringen av pensionerna samt besluten och 1974 ompensionstillskotten. Sanningen är att för en ensam pensionär har pensionen ökatsedan oktober 1976 med , eller , Av denna ökning är automatiskahöjningar genom att basbeloppet höjts på grund av de kraffiga prisökningar somägt rum. Detta visar hur viktig värdesäkringen av pensionerna varit förpensionärerna, inte minst i en inflationsekonomi av det slag som de borgerligaregeringarna bedriver. Det är denna värdesäkring man nu allvarligt försämrar. Utöver indexuppräkningen av pensionerna har pensionernaökat som en följd av det program för standardökningar för de sämst ställdapensionärerna som socialdemokratin drev igenom i och med besluten och 1974om pensionstillskotten. Det är således främst genom pensionstillskotten fill depensionärer som inte har någon ATP eller som haren låg sådan, som en reellförbättring skett, allt i enlighet med de beslut fattade redan före1976. Liksom är det även ett illa underbyggtförslag som förelagts . Man skall innehålla pensionärernaspengar för indexuppräkningarna och därigenom spara , varav1,på statsbudgeten inom socialförsäkringssektorn, 700 milj,kr. Det sistnämnda är löntagarnas pengar som regeringen inte kantillgodogöra sig, då det gäller budgeten. Till detta kommer de 600 miljoner somförsämringen av de kommunala bostadstilläggen innebär. Den enskildepensionären, den enskilde handikappade och den enskilde studeranden, fårvidkännas en betydande sänkning av sin levnadsstandard, eftersom förslagetfrämst riktar sig mot dessa grupper. Vi har i vår reservation till utskottsbetänkandet avvisatförslaget om ändrade regler för beräkning av basbeloppet och kräver samtidigtatt en återgång sker till de beräkningsgrunder förbasbeloppet som gällde före . Att så sker blir alltangelägnare, herr talman, ty utöver de allvarliga försämringar som regeringensupprepade manipulationer med basbeloppet innebär för de enskilda, så har dessaåtgärder också en annan allvarlig sida, vars verkningar redan börjar bli skönjbara.Regeringens attacker mot pensionssystemet skapar oro och osäkerhet inte barabland dagens pensionärer utan också bland blivande pensionärer. Det ärförtroendet till hela vårt pensionssystem som kan komma att undergrävas, omdetta får fortsätta. Och det gäller i hög grad ATP. Om någon borde varamedveten om detta, så är det landets socialminister. Min uppmaning dennadecemberdag - decemberkväll, herr talman - blir därför densamma som : Återställ värdesäkringen och avvisa det förslag somriksdagen nu skall ta ställning till! Det är illa genomtänkt, det fårorimligakonsekvenser och det är en utmaning och ett svek mot landets pensionärer ochlöntagare. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill den socialdemokratiska reservationen, som är fogad vidsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 6. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. 159 (): lär inte bli skonsamma, sadesocialförsäkringsutskottets värderade ordförande. Jag är emellerfid i denangenäma positionen att åtminstone för denna enda kväll kunna visa skonsamhet.Eftersom har åtagit sig att i ett anförande under några minutermotivera utskottsmajoritetens förslag i huvudfrågan om basbeloppet, kan jaghelt avstå från att kommentera det långa, intressanta och fantasifullaanförande vi just har hört. Min uppgift är bara att med några ord presenterareservation nr 2, som har framlagts av utskottets moderata ledamöter. Det ärett väsentligt mindre dramatiskt förslag som där framförs. Det handlar omstudiestödet, och det ansluter sig helt till ändringsförslag som har framförtsav centrala inför det kommande budgetåret. Vi har tyckt attde förslagen var så bra, att de borde sättas i sjön ,därmed dels undvikande en del notoriskt missbruk som centralastudiestödsnämnden har satt fingret på, dels sparande ett antal miljoner tillstatsverket. Det handlar om att inte bevilja nya studiemedel till den som harrejält misskött sig när det gäller betalningsförpliktelserna för dem han redanhar fått. Det handlar vidare om att inte ge studiemedel för vissakorrespondensstudier, när det är näst intill omöjligt att kontrollera att det faktisktrör sig om heltidsstudier, och sådana där rätt enkla ting. Jag tror inte att förslaget behöverså värst mycken ytterligare mofivering. Jag nöjer mig, herr talman, med attyrka bifall till reservation nr 2. 160GÖSTA (): har i sin inledning av debattenägnat sig åt en verklighetsflykt som man sannerligen kan diskutera. Hanförsöker att få folk att tro att regeringen vill rasera hela det socialatrygghetssystemet. Denna något förfärande bild försöker han måla, somhan borde vara fullt medveten om vilka förbättringar som skett av socialaförmåner sedan svenska folket avsatte den socialdemokratiska regeringen 1976.Socialdemokraterna förlorade då valet - trots att de gick ut till pensionärernaoch sade att 11 protokoll 1981/82:48-50 Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. dessaskulle förlora sina pensioner om socialdemokraterna förlorade valet. SvenAspling försöker spela okunnig om att folkpensionären med pensionstillskottfått sin pension uppräknad sedan socialdemokraterna lämnaderegeringsmakten . Han försöker spela okunnig om att det statliga stödettill de handikappade ökat från sex miljarder till 14 miljarder.Barnbidragen har ökat från . per barn till . per barn och år.Sven Aspling borde också känna till att riksdagsmajoriteten har beslutat om ettsärskilt stöd till flerbarnsfamiljerna. En betydande förbättring har alltså skett avgrundtryggheten för samtliga dessa grupper. Trots att borde kännatill dessa förbättringar fortsätter han att tala om social nedrustning. Dettaär väl ändå att tala mot bättre vetande! Hela den politiska debatten far illaav att vissa socialdemokrater ägnar sig åt att göra skräckmålningar, somsaknar verklighetsanknytning. Ingen kan förneka det faktum att vi i det härlandet har den största sociala tryggheten i världen. Under en lång följd av år har vi i byggt upp ettsocialt trygghetssystem som - om vi skall vara uppriktiga - är mycket generöstför många grupper. Det ger många människor en god ekonomisk trygghet vid t. ex.sjukdom, arbetslöshet och på ålderdomen. skall vi naturligtviserkänna att inom vissa grupper - exempelvis arbetslösa, som helt saknarersättning från samhället, vissa folkpensionärer utan pensionstillskott,flerbarnsfamiljer med relativt låga familjeinkomster - lever många under ganskasmå omständigheter. Det finns därför anledning att göra omfördelningar ävenför framfiden, som stärker de sämst ställdas situation. Ett kärvt ekonomisktläge kräver naturligtvis av oss att vi bättre än tidigare ser till att viminskar klyftorna i samhället, inte minst inom det sociala trygghetssystemet. Företrädare för alla partier i denna kammare säger oftaatt de är oroade över ett alltför stort budgetunderskott. Alla har utan tvekangoda och väl kända skäl för denna oro. Det är däremot sämre ställt med denpolitiska viljan och det politiska modet att peka ut områden där vi måstespara. Det är så lätt för oppositionspartierna att smita ifrån det samladeekonomiska ansvaret. Det går så lätt att krifisera, men det är inte likaintressant att ta obehaget av att peka ut områden där man måste spara. Men menar man allvar med oron över ett för stortbudgetunderskott kan man inte fly undan diskussionen om hela det s. k.trygghetssystemet, som tar i anspråk nära 100 miljarder. Vill man på allvarbringa samhällsekonomin i balans måste man också våga diskuterabesparingsåtgärder som omfattar en mycket stor del av budgeten. Vill man intediskutera sparåtgärder på dessa områden blir man inte trovärdig när man går utoch klagar på för stora budgetunderskott. Socialdemokraterna aktar sig mycket noga för att göra enanalys av vilka förmåner det sociala trygghetssystemet ger till olika grupper.Jag förstår att de känner obehag inför en sådan analys. Det känns naturligtvislitet genant att erkänna att det sociala trygghetssystemet ger mycket storaskillnader i förmåner - framför allt med hänsyn till att det socialdemokratiskapartiet gärna villkänna sig som pappa till detta trygghetssystem. Det ger stora förmåner för höginkomsttagarnaoch låga för de sämre lottade. Jag måste tyvärr i detta anförande vara något oarfig motsocialdemokraterna och göra denna analys. Låt mig ta ett exempel från konsumentanalyser av ATP-pensioner - dessa analyser är juallmänt erkända som vederhäftiga och korrekta. Analyserna visar att dagenspensionsvillkor ger ett pensionärspar med ganska normala ATP-pensioner ettårligt konsumtionsutrymme efter skatt per person på . Ingen missunnarnaturligtvis de här pensionärerna denna standard. Men låt oss jämföra dettapensionärspar med en barnfamilj med tre barn, en hemarbetande förälder och meden familjeinkomst på . Trots barnbidrag och bostadsbidrag blirkonsumtionsutrymmet inte mer än . Det är alltså enskillnad på . i förhållande till pensionärsparet. Socialdemokraterna -åtminstone vissa socialdemokrater -kanske tycker att det är barnfamiljen somskall bära ytterligare bördor, så att klyftorna ökar i förhållande till pensionsärsparet?Det är den slutsats man måste dra när inte socialdemokraterna vill att de somhar förmånen av ganska hyggliga pensioner skall hjälpa till att bringa balans isvensk ekonomi. Om man har någon känsla för rättvisa och en vilja till enrimlig fördelning av landets resurser kan man inte blunda för verkligheten. Denvisar tydligt att de bäst ställda pensionärsgrupperna - observera att jag talarom de bäst ställda pensionärsgrupperna - har en betydligt högre standard än t.ex. stora grupper av barnfamiljer. Då är det också logiskt, rättvist ochsolidariskt att dessa bättre ställda ger sitt bidrag till att skapa en sundekonomi. Låt mig ta ytterligare ett konkret exempel som visar attinriktningen på den av regeringen framlagda propositionen är riktig.Regeringens förslag innebär att en pensionär som har förmånen av ca 80 000 kr.i årlig pension får göra en betydligt större uppoffring än den som enbart harfolkpension. Jag har svårt att förstå att inte socialdemokraterna vill delta ien sådan utjämning inom gruppen pensionärer. Eller har man lämnat den gamlahederliga och fina solidaritetsprincipen? Är det ändå inte ett självklartsolidaritetskrav att den som har förmånen av hög pension också skall bära enstörre börda än den som har låg pension? Regeringen har utfäst sig att företa en ytterligarehöjning av pensionsfill-skottet till pensionärer med enbart folkpension ellerlåg ATP. Därmed bidrar man till att minska klyftorna mellan sämre lottadepensionärer och dem som har det bättre ställt. Ser man på regeringsförslaget idess helhet - och det måste man göra - finner man att regeringen rättar till endel av de stora orättvisor som socialdemokraterna byggde in i ATP-systemet,Allt fler sunt tänkande - däribland LO - har på ett klargörandesätt visat att höginkomsttagarna är alltför gynnade på arbetarnas och de lägretjänstemännens bekostnad. Ingen socialdemokrat kan smita undan detta faktum.Det vore därför klokt om partiet också ville erkänna att ATP-systemet behöverreformeras i så måtto att avståndet mellan höga och låga pensioner minskas. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. I reservation 2 följer i utskottet upp enenskild motion som förordar besparingar inom studiemedelssystemet. Debesparingar som man pekar på kan i vissa fall utan tvivel vara välmotiverade.Förslaget om barntillägg är däremot ett något tveeggat vapen - det kan innebäranya utgifter på andra konton, t. ex. det som gäller bidragsförskott. Med hänsyntill att regeringen redan analyserat olika besparingsåtgärder inom de områdensom behandlas i reservation 2 finns det inte nu anledning att bifalla den. Utskottsmajoriteten har i samförstånd med regeringen underutskottsarbetet företagit en väsentlig förändring av propositionen på enpunkt. Det gäller den s. k. 3-procentsspärren som utlöser nya höjningar avpensionerna. Denna föreslår vi skall tas bort vid fastställandet av basbeloppetför 1982."" Redan vid utformningen av propositionen hade regeringenräknat med att prisökningarna skulle höja basbeloppet under slutet av året ochdärmed pensionerna. är det inte helt säkert att prisökningarna blir så storaatt basbeloppet höjer pensionerna . För att undvika en betydandeeftersläpning av pensionshöjningarna har utskottsmajoriteten därför beslutatatt spärren skall tas bort: Det innebär i praktiken att pensionerna räknas uppväsentligt redan från årsskiftet 1982. Därmed är också socialdemokraternaskritik rätt missriktad och illa underbyggd. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 6. 161SVEN ASPLING (s) replik: När jag hör söka motivera ochförsvara den sociala nedrustningen och attackerna mot ATP, undrar jag om han ärmedveten om att inte bara är i färd med att urholka pensionerna utanockså sitt eget förtroende - räkenskapens dag stundar. Tala om, , när regeringen fattat ett beslutom att höja pensionerna! När skedde det? har tillägnat sig enspeciell debatteknik då det gäller att försvara regeringens socialanedrustning. Nyckelorden är som vi vet grundtrygghet och jämlikhet. Till detinte särskilt snygga hör att spela ut olika grupper mot varandra. vardet löntagarna som ställdes mot pensionärerna. ställer mot pensionärerna. Vi diskuterar pensionerna , intebarnbidragen.