prot · G509132 · 1981-12-31 00:00:00 — Den normala praxisen är väl annars attutskott som hanterar frågor av yttrandefrihetskaraktär brukar överlåta fillkonsfitufionsutskottet att bedöma sådana frågor och att ge dem i ett utskottsom anser att det finns yttrandefrihetsrättsliga frågetecken möjlighet att fåden ytterligare belysning som en remiss till konsfitutionsutskottet skulleinnebära. Jag försäkrar att i valet mellan att behövajobba htet extra och att värna yttrandefriheten är konstitufionsutskottetsledamöter beredda att ställa sig till kulturutskottets förfogande. Mottagning av sändningar från försökssatelliten 103 (): sade i slutet av sittanförande att det är inget frihetsinskränkande i kulturutskottets betänkande.Strax hade han sagt att det är fråga om vem som skall få lov attta del av sändningarna. Han kan alltså mycket väl tänka sig att det skall sittanågon som bestämmer vem som skall få lov att ta del av viss information, och inästa andetag säger han att det är inte frihetsinskränkande. 104KARL-ERIC (): Jag hävdar fortfarande att vad vi har gjort,från sida, är att vi har medverkat fill en skrivning iutskottet som tillåter , om regeringen ger sitt tillstånd, atttillhandahålla dekrypterings-utrustningar för de institutioner ochindustriföretag som är involverade i tekniskt utveckHngsarbete, så att de kanägna sig åt viss experimentverksamhet. Det är alltså inte att säga nej fill envidareutveckling av tekniken. Jag vill bara framhålla för Per att televerketsjälvt säger att fast radiotrafik inte får utvecklas till förtäcktrundradiosändning. Det är alltså verkets egna ambitioner, och vi har inte gjortnågot annat i det avseendet, utan vi har följt vad har sagt.Dessutom har i sammanhanget påpekat att 5 § radiolagen, där detsägs vem eller vilka som skall vidarebefordra de här signalerna, vilket då ärrundradiosändning, skall vara tillämplig även på sådana här sändningar. Jagförmodar att både Per Mottagning av sändningar från försökssatelliten ochTorkel är väl insatta i vad 5 § radiolagen säger. Det är inte alls klartatt det är så öppet för vidaresändningar att allmänheten kan ta emot de härsignalerna och vidarebefordra dem som rundradiosändningar, som båda dessaherrar gör gällande. Det är i den avsikten vi har medverkat fill att frågan harlyfts upp på regeringsnivå. Vi har faktiskt fortfarande, som jag sadeinledningsvis, tilltro till regeringen och den mediepolitiska kommittén, somfår ta tag även i denna fråga, vilken väl inte kan anses vara så stor somövriga frågor som den gruppen skall arbeta med. 105TORKEL (): I ett anfall av generositet talar Karl-EricNorrby om för en häpnande kammare att vad man egentligen gör är att mantillåter regeringen att tillåta någonting som annars hadehade haft tillstånd att göra. Då kan man fundera över vad meningen var. Vem har talat om någon vidaresändning utomutskottsmajoriteten? Det är inte det vi har diskuterat, utan det ärtillåtligheten för gemene man att ta del av information. anserdet riktigt att man skall sitta och välja ut dem som skall få ta emot deninformationen, och sedan säger han att det inte är fråga om någon inskränkning. 106 PER (): lägger nu tillsina understödjare; har han använt och jag bara konstatera att ingen av dessa tre insfitutioner direkt har gjortsig känd som något den fria konkurrensens tempel. 107 (): Tydligen kan jag inte skingra de dimmor somlades ut fidigare i den här debatten, för man vägrar visst att höra på vad jagsäger. Jag läste upp en mening i betänkandet, där självt harkonstaterat: "Som myndighet har verket f. n. inte mandat att vare sig geeller vägra tillstånd att ta emot sändningarna." Jag bara konstaterar i sammanhanget att vad vi har velatmed vår medverkan till majoritetsskrivningen är att försöka klargöra förteleverket om det skall ha tillstånd att ta emot de här signalerna eller omregeringen finner att det inte skall göra detta. Jag tror att skullevara tacksamt för ett klarläggande på den här punkten. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med193 röster mot 94 för reservationen av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. 12 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättaskl. 13 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:150Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1982/83, m. m. (kompletteringsproposifion) 1981/82:211Grundgaranti för nybildade kommuner 14 § Anmäldes och bordlades Mofionerna 1981/82:2516av m. fl. 1981/82:2517 av och /82:2518 av och umgänge m. m. 1981/82:168) 1981/82:2519 av m. fl. 1981/82:2520av m. fl. Ändraderegler för skogskonto, m. m. 1981/82:182) 1981/82:2521 av och /82:2522 av m. fl. 1981/82:2523 av m. fl. Avdrag för utdelning på ickebörsnoterade aktier, m. m. 1981/ 82:191) 1981/82:2524 av Reformerad inkomstbeskattning (prop. 1981/82:197) 15 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1981/82:179av (vpk) till industriministern om sysselsättningen iVikmanshyttan: efter valet slogbomben ned i : meddelade att bruket skulle läggasned. Över 400 blev utan arbete. Industriministern lanserade då den s. k. Åslingdoktrinen,innebärande att företagen skulle avkrävas ett socialt ansvar. Stora Kopparberglovade efter ett massivt opinionstryck att 400 nya jobb skulle ordnas iVikmanshyttan. Bolaget skapade sig genom detta löfte ett visst renommé.Det var även en framgång för Åslingdoktrinen. Verkligheten är dock enannan. När sysselsättningen var som högst, efter nedläggningen, fanns över 300jobb. Till kom bl. a. , som tillverkarköksutrustning, som tillverkar elektroder samt och StoraKopparberg som satsade på isolerglastillverkning. En mekanisk verkstad startades somunderställdes i Domnarvet och som skulle sköta mekaniskt underhållsarbeteåt järnverket, främst metallurgin. Drygt 300 jobb ordnades, dock aldrig de 400 som Stora Kopparberglovade. Investeringarna uppgick till 120 milj. kr. Därav bidrog StoraKopparberg med endast 10-12 miljoner. återstår 238 jobb. Isolerglas har lagt ned sinverksamhet, och den mekaniska verkstaden aviserar neddragning. kommerbara hälften av de utlovade 400 jobben att finnas kvar i . Vem bärnu ansvaret? Fallet är en skandal och ett politisktfiasko. har flytt orten och sitt sociala ansvar.Åslingdoktrinen har misslyckats. Statsmakterna måste nu ingripa och avkrävaStora Kopparberg ansvar för sysselsättningen i . Medhänvisning fill det anförda vill jag nu fråga industriministern: Har enligtregeringen fortfarande ansvaret för de utlovade 400 jobben iVikmanshyttan? Om det ärregeringens uppfattning att ansvaret faller på , med vilkamedel skall detta ansvar utkrävas? Har regeringenför avsikt, i det fall ej tar sitt ansvar för ,att gå in och garantera den utlovade nivån på sysselsättningen? 1981/82:180av (vpk) till utrikesministern om kurdernas situafion iTurkiet och : Den turkiska militärjuntans förtryckav allt slags opposition är vid det här laget välkänt. Från svensk sida harorganisationer och enskilda arbetat aktivt för att avslöja och påvisa förtryckmot fackföreningsfolk och politiskt oppositionella. Den harefter viss tvekan tagit ställning mot militärjuntan och bl. a. drivit frågan iEuroparådet. Inom ramen för det allmänna förtryck som juntor av dettaslag bedriver finns i fallet dessutom förföljelsen av den kurdiskafolkgruppen. Det problemet har fått förhållandevis mindre publicitet ochuppmärksamhet från svensk sida än de turkiska förhållandena i övrigt. Ändå ärkurderna mer än några andra grupper utsatta för förföljelse i . Dettahar historiska orsaker men beror också på att kurderna i många fall mer aktivtän andra deltar i motståndskampen mot militärjuntan. När det skrivs och talasom fängslade oppositionella, avrättade "terrorister" och politisktförföljda i , rör det sig därför ofta om just kurder, även om detinte framgår i den direkta rapporteringen. Detta gäller särskilt alla uppgifterfrån de östra delarna av , som är kurdiska områden. I dessa provinser ärkurderna inte en minoritet, utan utgör majoriteten av befolkningen. Det är väl bekant att en stor process,iscensatt av militär juntan, pågår i huvudorten, . Enhgt officiellarapporter från myndigheterna i har fram fill 160 000personer anhållits för förhör. Flera tusen sitter fortfarandefängslade. Av dem är mellan 400 och 500 anklagade för brott som kommer att ledatill hårda straff. För 162 personer yrkar juntans militärdomstol dödsstraff.Försvar av de anklagade i vanlig mening har inte varit möjligt, eftersomadvokater som åtar sig deras fall också fängslas och förföljs. genomfördes en regelrätt massaker imilitärfängelset i . Soldater öppnade eld mot fångarna och ca 40dödades. Detaljerna är ännu inte kända, men 13 döda har utlämnats till de släktingarsom haft råd att lösa ut liken av sina anförvanter. Den turkiska militärjuntansagerande, i detta som i andra fall, är ett brott mot alla slags mänskliga fri-och rättigheter. När det gäller och förföljelsen av den kurdiskaminoriteten där har den långt ifrån intagit den krifiskaattityd som gällt i fallet . Det har tagit sig uttryck i en mycketavvisande och restriktiv behandling av asylsökande kurder från . Deuppgifter som åberopas, att kurderna egentligen inte löper någon risk förförföljelse i landet, är felaktiga och har lett fill utvisning av kurder frånSverige på felaktiga premisser. Precis som i de övriga stater i området därkurder är bosatta utsätts kurderna i för långtgående restrikfioner, ochde förtrycks både ekonomiskt och språkligt-kulturellt. Det finns all anledningför den att närmare analysera den kurdiska minoritetensvillkor i och med ledning därav ompröva den inställning man hittillshaft när det gäller ansökningarom uppehållstillstånd och återförening av nusplittrade familjer. Det finns enskilda fall som klart mofiverar sådanaomprövningar. Jag villdärför fråga utrikesministern: Vilka officiella rapporter eller upplysningar har densvenska regeringen erhållit om ? Ärutrikesministern villig att medverka till att en internationell protest motmassakern kommer till stånd? Ärutrikesministern villig att ta upp den kurdiska frågan i samband med densvenska regeringens allmänna protester mot den turkiska militärjuntan? Vilkenuppfattning har utrikesministern om kurdernas situation i ? 16 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:359 av () tillkommunikationsministern om arbetsplanen för omläggning av väg 202 i Karlsborgskommun: överlämnade tillregeringens prövning ärendet beträffande fastställelse avarbetsplan för omläggning av väg 202 Töreboda-Svanvik, delen vid m. m. iSkaraborgs län (). Länsstyrelsenyttrade sig i ärendet . Regeringen har ännu inte avgjort ärendet, vilket är mycketotillfredsställande från såväl planerings- som sysselsättningssynpunkt. Jag berdärför att få ställa följande fråga fill kommunikationsministern: När avserregeringen att avgöra detta ärende? 1981/82:360 av () tillkommunikationsministern om överförandet av posttransporter från järnväg tilllandsväg: har under flera årarbetat för en successiv indragning av postkupéerna på olika järnvägslinjer.Man har i stället haft en ambition att överföra posttransporterna tilllandsväg. Ur energisynpunkt och därmed också kostnadsmässigt kan detta intevara tillfredsställande i då samhället uppmanar svenska folket att åkakollekfivt. Den senaste förändringen aviseras på sträckanKalmar-Alvesta, där övergången till biltransport också kommer att innebäraförsämrad service för befolkningen i flera orter på dennasträcka. Jag villdärför fråga: Hur serkommunikationsministern på denna utveckling? 1981/82:361 av (vpk) tillkommunikationsministern om kommunikationerna till inland: ändrar SJ sinatidtabeller. Detta medför att det inte längre blir möjligt att med tåg, påeftermiddagen, ta sig från Härnösand-Kramfors-Sol-lefteå-Backe tillDorotea-Vilhelmina-Storuman. Ankommande tåg till , fillVilhelmina och fill slutar gå . Dettakommer att innebära stora ölägenheter för ortsbefolkningen och atttrafikunderlaget på och Forsmo-Hoting-banan försämras. Med hänvisning fill det anförda vill jag frågakommunikationsministern: Avser kommunikationsministern attvidta några åtgärder för ätt kommunikationerna till inland inteskall försämras? 1981/82:362 av () till statsrådet om vissa invandrares militärtjänstgöring: Invandrare med dubbeltmedborgarskap eller med hemlandets medborgarskap kallas ibland fillmilitärtjänstgöring hemma av . Om han har dubbeltmedborgarskap, kallas han också att göra svensk värnplikt. Den turkiska statenerbjuder en i ufiandet verksam medborgare att "köpa sig fri" frånstörre delen av tjänstgöringen genom att till hemlandet betala ca 50 000svenska kronor. Krav på några månaders militärtjänstgöring i hemlandet kvarstårändå, vilket medför kostnader för resa m. m. Förutom den orimlighet såväl kostnadsmässigt somtidsmässigt som det relaterade innebär för den enskilde, medför det också attsvensk valuta förs ut ur landet på ett sätt som inte kan vara acceptabelt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att hindra attunga invandrare drabbas på detta sätt och att svenska pengar förs ut ur landetså som beskrivits? 1981/82:363 av () fill handelsministern omvaruförsörjningsplaner: Den s. k. lanthandelsriksdagenavhölls i under temat Bygden behöver bufiken. Flerahundra företrädare för handeln och ett stort antal representanter förmyndigheter och organisationer var samlade för att diskutera den svenskalandsbygdshandelns problem. antog enhälligt ett uttalande som bl. a.framhöll angelägenheten av att alla kommuner upprättar varuförsörjningsplaner. Mot dennabakgrund vill jag ställa frågan: Är handelsministern för sin del beredd ta initiafiv föratt fillgodose lanthandelsriksdagens önskemål om varuförsörjningsplaner i allalandets kommuner? Om svaretär positivt - vilka åtgärder kan bli aktuella? 1981/82:364av (vpk) till kommunikafionsministern om SJ:s trafikservice iStrömsund: Enligt uppgifter i pressen planerarSJ att lägga ned persontrafiken på sträckan (sidolinjefrån ). Ett skäl anges vara att snabba upp tågen på . Iplanerna tycks ingå att helt ta bort personalen och SJ-servicen i Strömsundstätort, som dock tradifionellt är centrum för busstrafik i området. Där finnsalltså ett utformat trafikmönster, och indragningen vad gäller SJ:s servicemed upplysningar, biljettförsäljning, viss godstrafik m. m. leder fillförsämringar för ortsbefolkningen. Jag villfråga kommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd medverka till attden lokala trafikservicen behålls i SJ:s regi i samhälle vid eneventuell indragning av persontrafiken på bansträckan ? 17§ Kammaren åtskildes .