prot · G50943 · 1981-12-31 00:00:00 — Man har gått ut med ett högrepris, och del har Om statliga verks beställningar utomlands mantydligen varit beredd atl reducera. Några av oss hörde vid en sammankomst på IVAprofessor resonera kring betydelsen av teknikupphandling,upphandling och samhällsekonomi samt kompetensuppbyggnad. Som det har sagls iden här debatten är ett litet land. Ändå har vår industri lyckats nå utöver världen med sina exportartiklar. Det har den kunnat göra tack vare atl endel av våra industrier har fått möjligheten all svara för stora projekt inomlandet. Därigenom har de fått referensobjekl. Det gäller ASEA i samarbete medVallenfall samt och det företagets samarbete med televerket.Naturligtvis har det den allra största betydelse. Därför är man rätt förundradöver all en order av detta slag skall få gå ett svenskt företag förbi. Statsrådet avfärdar nu våra frågor. Jag vet inte vad somhar rört sig i bakhuvudet på dem som har bedömt priser samt vid bedömningen avangelägenheten alt ingripa eller inte ingripa. Jag bedömer väl den härsituationen så, att när man nu erbjöds ett lägre inköpspris, är det ändå pålång sikt ett ganska högt pris som man får betala, när beställningar av det härslaget går svenska företag ur händerna. 66LARS-OVE (vpk); Jag vill instämma i del sista som YngveNyquist sade, nämligen atl det är ett ganska högt pris som vi på lång sikt fårbetala när beställningar av del här slaget går oss ur händerna. Jag frågade arbetsmarknadsministern: Vad skulle hända omregeringen hade prövat det här ärendet? Skulle samma skäl gälla? sägerarbetsmarknadsministern alt regeringen inle har prövat ärendet. Men finns detnågot undantag som skulle ha kunnat vara giltigt för regeringen? Det voreintressant att få vela det. Kanske är det också intressant atl få reda på hurman skall handla . Efter vad jag kan förstå är inget skäl giltigthär. Det betyder att del sysselsättningsmässiga läget i Bergslagen, Norrlandoch andra områden inte är giltigt. Vår industrikapacitet är inte heller giltig- där finns tydligen inle några försörjningsmässiga skäl. Del tycket jag är enfelbedömning av regeringen av stora mått. När jag har talat om länder som garanterar sin egenindustri avsättning i hemlandet, så gäller del länder som har en teknologisktkonkurrenskraftig industri. Jag nämnde som ett exempel, men detfinns fler. De skulle aldrig missa ett sådant här tillfälle - allra helst inleunder den vikande konjunktur som råder på denna marknad -, men gör det.Vår regering har inga invändningar all göra i det här lägel. Jag talar alltsåinte om andra marknader, där ASEA har haft framgång. Vi skall tydligen vara ännu mer perfekta i fråga omfrihandeln. Vi skall vara helt klanderfria, medan andra länder trampar på ochgaranterar sina egna företag beställningar på hemmamarknaden. Frågan är: Har och myndigheter någon skyldigheteller något direktiv att ha underhandsdiskussioner med regeringen i sådana härkniviga fall? Jag tänker då bl. a. på vad har stått för i det härlandet. t. ex. när del gäller taxeringar och nolllaxeringar. Bordeinte bara det ha föranlett myndigheterna att tillsammans med regeringen funderapå hur man skulle göra? Jag skulle också vilja ha ett svar avarbetsmarknadsministern på frågan om det inte vore lämpligt för en myndighetatl rådgöra med regeringen, innan man gör sådana rekommendationer som man hargjort? Vad jag har att säga om framfiden är att den här situationenkan uppstå igen, efter vad jag förstår. Skall vi ha en industri som kanutvecklas i det här landet, säger det sig väl självt - del har nästan alltidvarit så - all den måste ha en nationell bas. Drar vi undan den nationellabasen får vi alltså ingen industri kvar i det här landet, och det är vad vi f.n. hotas av. Jag tycker att det här exemplet med agerande - då ASEAgår miste om beställningen - visar all man måste ompröva den inriktning man hari dag på ett oerhört starkt exportberoende. Vi är, som industriministern säger,ett litet exportberoende land. Och tydligen måste vi därför finna oss i vad destora länderna säger. Det kan ju inle vara någon framtid för industrialt arbeta under sådana förhållanden. Del här fallet borde vara ett braargument för alt man verkligen skall göra en omprövning och salsa på enindustri för nationella behov i första hand. gör man inle , utan manhar en industri som är verkligt exportinriktad. Om statliga verks beställningar utomlands Regeringen har alltså möjlighet att göraundantag från upphandlingskungörelsen av de tre skäl som jag har nämnt, dvs.försvars-, sysselsättnings- och försörjningsberedskapsskäl. Detta är riktlinjersom har ställt sig bakom. Måste vi då finna oss i vad de stora länderna gör i frågaom protektionistiska undantag för egen del? Vi harnaturligtvis att agera i en värld som inte ser ut som vi skulle vilja att densåg ul. Vi skulle önska att alla länder var lika starka förespråkare förfrihandelsprinciperna som vi själva. Det ligger i vårt eget intresse alt hävdadessa principer. Vi skall alltså inle finna oss i del agerande som breder ulsig mer och mer och som går i protektionistisk riktning utan tvärtom aktivtbekämpa att den typen av beleende breder ul sig. Men vi måste inse att är ett exportberoende landoch att vi därför måste agera så att vi inte skadar våra egna intressen. Jaghar i mina inlägg talat om att när vi gör undantag från upphandlingskungörelsendärför atl vi vill klara sysselsättningen - eller av försörjningsberedskapsskälosv. - så måste vi vara medvetna om all de långsikliga effekterna genomstraffsanktioner, eller vad vi skall kalla del för, från andra länder helatiden ligger latent. Frågan hur regeringen skulle ha bedömt det här fallet omdet hade varit uppe till prövning är så hypotetisk att jag inte har någotunderlag för att besvara den. Jag har redovisat vad , som har denkompetens - det har ju också styrkt - som är nödvändig för atlbedöma den här frågan, har kommit fram till, nämligen atl del både tekniskt ochkommersiellt Nr 43 var ett överlägset anbud somWestinghouse hade gett. Jag tvivlar inte ett Fredaeenden ögonblick på att ASEA i konkurrensvid ett annat tillfälle kan visa sig ha det 1Q81 både tekniskt och kommersielltöverlägsna alternativet. Om statliga verks beställningar utomlands 68LARS-OVE (vpk); När det gäller de undantag som görs i dagåberopas alltså inte sysselsältningsskälel. Det tycker jag är ganska märkligt,allra helst som det råder en fantastisk kris i del område där produktionenskulle ligga, som redan har påpekat. Man skulle behöva suga uppoändligt mycket arbetskraft för att klara läget där. I andra fall säger regeringenatt just verkstadsindustrin skall expandera. har bedömt della ärende utifrån affärsmässigaprinciper. Jag är inte så tvärsäker - som tydligen arbetsmarknadsministern är -på att Weslinghouses bud i slutänden var överlägset, men det får stå förarbetsmarknadsministern. Vad regeringen emellertid skulle ha kunnat göra är juden politiska bedömningen, om sysselsältningsskälel hade kunnat verka i del härfallet eller inte. Del är ju det jag frågar om. Jag har inle frågat omarbetsmarknadsministern skall göra någon teknisk bedömning. Men tydligen ärarbetsmarknadsministern tvärsäker pä atl ASEA;s bud var så underlägset att delinle var någonting alt reflektera på. I så fall tror jag alt vi har olikauppfattningar där. Efter vad jag kan förstå var det i slutänden ingen störreskillnad mellan buden, utan man kunde ha sett till de sysselsättningsmässigaskälen. Vi skall bekämpa alla som inte vill hänge sig åtfrihandel, säger arbetsmarknadsministern. Det är naturligtvis en principielldiskussion hur det här skall te sig. Men är det inte en illusion ändå attSverige, del här lilla exportberoende landet, skall upprätthålla frihandelnsallra renaste principer, när de länder som vi handlar med på det här områdetanvänder en helt annan metodik vad del gäller transformatorer? Det är bättrealt se sanningen i vitögat och konstatera all det är på delta sätt. Och sedanfår man dra konsekvenserna av atl vår industripolitik - som jagtidigare sade -i mycket större omfattning måste baseras på en nationell bas . Vi kan, vilket väl är ganska uppenbart, aldrig klara vårindustri med det här exportberoendet. Vi kommer aldrig att klara vår nationellaförsörjning om vi fortsätter den här vägen, för då hamnar vi i detvångssituationer som arbetsmarknadsministern hänvisar till. säger att jag är övertygad omatt anbudet från var överlägset. Jag har inle uttryckt mig på detviset. Jag har refererat till Vallenfalls bedömning och till de bådakraftgruppernas beslut i frågan; Jag är inle tillräckligt kompetent i tekniska frågor föratt kunna bedöma den här saken. Jag har alltså refererat till Vattenfallsbedömning. är däremot säker på atl ASEA:s bud var teknisktöverlägset. Jag kan bara konstatera all därmed är en bättretekniker än jag ochdessutom en bättre tekniker än vad man är inom . Det är möjligt atldet är på del viset. hörde däremot inte upp när jag refereradede tre grunder som har lagt fast då del gäller de fall i vilkaregeringen kan göra undantag från upphandlingskungörelsen. Där fanns ocksåsysselsäll-ningsskälen. Huruvida del hade varit tillämpligt i delta fall villjag inte uttala mig om, därför att ärendet inte har varit uppe till bedömning. Men vi kan ju göra ett antagande, nämligen att enupphandling i är dubbelt så dyr som en upphandling utomlands. Då kandet hända att man med motsvarande pengar kan klara sysselsättningsfrågan på ettbättre sätt här hemma och dessutom kan undvika långsiktiga skador. Jag vill meddel här exemplet bara peka på att när undantag sker, så måste del vägas mycketnoga mot de skador som man kan förorsaka produktion och sysselsättning iSverige i ett långsiktigt perspektiv. Om statliga verks beställningar utomlands .\nf. 70LARS-OVE (vpk); Jag är ingen bättre tekniker. Vad jag kanbasera mina bedömningar på är uppgifter från de arbetare som sysslar med dethär och som har en viss inblick i branschen, så alt de kan förslå vad delhandlar om. I rapporterna har det skymtat fram alt det i tekniskmening inte kan vara någon större skillnad - någon större skillnad, säger jag.Såvitt jag förstår ligger skillnaden i finansieringen, men det är något somarbetsmarknadsministern inte säger rent ut. Vi vet ju all Westinghousepresenterade en väldigt förmånlig finansiering. Det gjorde man av det skäl somjag redovisat tidigare, all man till varje pris skulle ta den här delen,eftersom del är en vikande marknad. Dä är del märkligt atl inte ASEA, medSkandinaviska , och , som förhoppningsvis har närakontakter med regeringen, skulle kunna klara finansieringsdelen. Jag lyssnade myckel noga på arbetsmarknadsministern ochuppfattade alt det var fråga om sysselsättningsskäl. Det finns också i svaret -det var precis vad arbetsmarknadsministern svarade. Skulle inlesysselsättningsskälen vara nog för att ändra bedömning? är det inte så, att ASEA;s bud är dubbelt så dyrt sombudet från - det är ett irrelevant exempel i det här sammanhanget.Jag skulle vilja lägga skulden för alt de svenska industriarbetarna i dellaläge inle får den här sysselsättningen dels på vad jag förstår är regeringensbristande överblick och handlingsförlamning också i vad gäller samarbetet medde statliga verken, dels på ASEA-ledningens brutala och cyniska spel med jobbenoch sysselsättningen genom att lägga fram ett så fantastiskt dåligt bud, vilketnaturligtvis ställer myndigheten inför problem. Men del problemet kan inteundanskymma att regeringen har ett ansvar för att sysselsättningen skallvidmakthållas i landet. Om storfinansen sviker, måste ändå de folkvalda trädain och se till alt vår nation överlever! Om statliga verks beställningar utomlands 71YNGVE (): Jag har också några ord alt säga somavslutning när del gäller vad jag anser vara regeringens ansvar försysselsättningpolitiken i bygder som har del svårt. Statsrådet återkommer till atl ärendet inte har varit uppei regeringen och blivit föremål för behandling. Men kan man inte länka sig denaktiva politiken att departementet skaffar sig upplysningar från verken när såpass stora order är i fara all försvinna från ? Del är väl ändå inte så,att man i regeringen bara sitter på sina stolar och väntar på alt Vattenfalleller andra verk skall komma till departementet och be om råd? Med hjälp avlämpliga kanaler borde man, enligt min mening, kunna följa lägel påarbetsmarknaden och ingripa för alt klara situationen vid sådana tillfällensom det här är fråga om. Jag vill inle ha någon form av ministerstyre, utan här ärdel enbart fråga om att skaffa sig upplysningar och all i kraft av debestämmelser som redan finns överväga vilka åtgärder som kan vidtas för atträdda sysselsättningen. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Föredrogs och lades tillhandlingarna Skrivelse 12 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:80till skatteutskottet 13 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:152och 153 till arbelsmarknadsutskollel /82:154 och 155 till socialutskottet 14 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:156av m.fl. med anledning av proposition1981/82:72 om ändringar i lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall (LSPV), m. m. 1981/82:157 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:71 om ny anställningsskyddslagm. 15 §Anmäldes och bordlades 1981/82:15om kyrklig beredskap (prop. 1981/82:12) 1981/82:16om ändring i regeringsformen (prop. 1981/82:52) 1981/82:18om mervärdeskatten (prop. 1981/82:59) den 1981/82:22om skogsavdrag i vissa fall 1981/82:12om särskilt förmånlig kreditgivning till u-land (prop. 82:27) 1981/82:13 om 1981/82:14 om Vafikanstaten1981/82:15 om verksamheten inom 1981/82:16 om verksamheten 1981/82:12 om tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1981/82:25) 1981/82:16om statistik beträffande spontana aborter (missfall) 1981/82:17 om psykiatriskhälso- och sjukvård m. m. 1981/82:18 om rökfria miljöer och färdmedel 1981/82:19om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m., såvitt avserbosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet (prop. 1981/82:30)1981/82:20 om beivrandet av arbetsmiljöbrott 1981/82:12om hantverkets och konsthantverkels villkor 1981/82:14 om tilläggsbudget 1 fillstatsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:25) betänkande 1981/82:4 omsjöbefälsutbildning m. m. 1981/82:13om åtgärder mot havsföroreningar 1981/82:14om luftförorening från bilar m. m. 1981/82:15om vissa naturvårdsfrågor 1981/82;18 om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 i vad avser verksamhetsområde (prop.1981/82:25) 1981/82:19 om lagregler rörande jordbrukets hänsyn till naturvårdoch 1981/82:4om medbestämmande i arbetslivet m. m. 1981/82:7om rätt till ledighet m. m. 16 §Meddelande om interpellation 4 rlpr h 1981 Meddeladesatt följande interpellation framställts 1981/82:98 av () till utbildningsministernom åtgärder mot viss politisk sludiecirkelverksamhel: Det socialdemokratiska partiet, LOoch ABF har låtit utarbeta ett studiepaket, "Framtid för ".Runt om i landet, berättas det i nr 48, drar nu fackligaorganisationer och det socialdemokratiska partiet i gång studiecirklar kringdetta studiepaket. I cirklarna skall främst arbetarrörelsens väg ur krisenbehandlas. Materialet i studiepaketet omfattar skrifterna"Framlid för ", "Vad är socialdemokrati?" och delsocialdemokratiska partiprogrammet. I studiehandledningens förord angesföljande beträffande syftet med studierna: "Syftet med studierna är alt sprida kunskap omprogrammet, lära ut argument och göra medlemmarna rustade att delta i delvalarbete som måste till för en socialdemokratisk valseger den 19 september1982." '"Framtid för " jämte sludiehandledninghar följande kapilelrub-riker: Socialdemokratinskrispolitik: Värderingar och principer Den offentligasektorn och budgetpolitiken Politik förproduktion, investering och sysselsättning Tag till varaden efterfrågan som finns! Skapa en nyproduktionsförmåga! I studiehandledningen tillkommer ett avsnitt om hur manmetodiskt för ut del socialdemokratiska budskapet genom torgmöten,dörrknackning, insändare m. m. Innehållsförteckningen i "Vad ärsocialdemokrati?" kan ge en bild av innehållet: . . ochförutsätter solidaritet "Dennya klassen" Varför skavi diskutera mot kommunismen? Staten,samhället och den offentliga sektorn Socialdemokratin- del tredje alternativet Vad slutligen partiprogrammet omfattar kan det inte rådanågon tvekan om. Varken i delta eller i de två övriga skrifterna finns någonallsidig och objektiv beskrivning av samtliga svenska partier och deraspolitiska program. Det ensidiga men skickligt framställda studiepakelel skalltydligen i första hand utgöra ett slags valhandbok för de mest aktivavalarbeiarna i den socialdemokratiska valapparaten. De borgerliga partiernas politik beskrivs endast med kortacitat. Pä s. 51 i studiehandledningen finns följande stycke: "MODERATERNAOCH SKATTERNA 1 alla valrörelser sedan partiet bildades, har högernkrävt sänkta skatter. Under de han har varit ekonomiminister(okt 1976-oki 1978 samt okl 1979-maj 1980) har olika skatter höjts 58 gånger. Alla dessa skattehöjningar har lett till atl skattekvoten(skatternas andel av den samlade produktionen) stigit från 1976till ." Observera att studiecirkelns deltagare ej får veta genomcitat eller på annat sätt hur t. ex. skulle svara på dettapåslående. Det bör observeras atl påståendet också beskrivs med "Sanningenär denna". På s. 54 kan man till yttermera visso hitta följande;"VILSELEDANDE KAMPANJ () och gårnu till häftiga attacker mot den offentliga sektorn. Genom vilseledande uppgifter vill man bana väg förskattesänkningar och indragningar av den sociala tryggheten. Här är någrapåståenden som är felaktiga: 65 procentav det vi producerar går till offentliga sektorn Sanningen: Ungefär hälften av dessa ärtransfereringar. Det vill säga barnbidrag, pensioner, sjukersättningar med merasom går tillbaka till människorna som köper mat, kläder och betalar hyror förpengarna." I nr 48 uttalar en alt det intefinns någon möjlighet alt stoppa dessa studier på arbetstid. I de krav påutbildningar som finns sägs inget annat än alt den skall vara planmässig. Lagenom rätt till sludieledighet går,inte alls in på innehållet i cirklarna.LO-ombudsmannen framhåller att "Framtid för " är godkänd avABF. och han har dessutom varit i kontakt med . Han uttalarentydigt; ""Så vi vet att allt är grönt." I nr 40 med sammautgivningsdatum - -som redovisas alt åttaanställda på ett företag i begärt ledigt enligt studieledighetslagenför alt studera "Framtid för ". Företaget hade enligtSAF-tidningen bedömt delta som politisk kurs och tyckt alt den borde genomförasunder de anställdas fritid. S. k. vuxenstudiestöd skall också utgå enligt deanställda. Det innebär i så fall alt den anställde kan tjäna mer omhan/hon på arbetstid förbereder den socialdemokratiska valsegern än om han/honsköter sina ordinarie arbetsuppgifter i företaget. Detta innebär vidare attsocialdemokraternas valkampanj också finansieras genom vuxenstudiestödet, dvs.genom skattebetalarnas skattepengar och arbetsgivaravgifter (i andra sammanhangomnämnda som "löntagarnas pengar"). Med hänvisning till del anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att ställa följande fråga till utbildningsministern: Vill utbildningsministern medverka till atlvuxensludieslödet - finansierat med skattepengar och arbetsgivaravgifter - inleutnyttjas för att genom studier på arbetstid göra socialdemokratiska medlemmarrustade atl della i det valarbete som måste till för en socialdemokratiskvalseger ? 17 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:166 av () till socialministern omåtgärder mot hembränning; Enligt redovisade siffror haralkoholkonsumtionen glädjande nog gått ner. Del talas dock om att hembränningenökat rekordartat. Med anledning härav hemställer jag alt få ställa följandefråga till socialministern: Finns del tillräckliga kontrollmöjligheteri dag för att upptäcka hembränningen, och vad görs från socialdepartementelssida? 1981/82:167av () till ekonomi- och budgetministern om överföringen av långavarutransporter från järnväg till landsväg: Med förvåning har jag noterat altnian i statliga AB Vin- & Sprilcentralen, enligt uppgifter i massmedia;allvarligt överväger att flytta sina långa transporter från järnväg tilllandsväg. har dock vid ett flertal tillfällen uttalat en viljeinriktningatt långa transporter bör ske på järnväg. Nog kan man förvänta sig alt ettstatligt verk söker leva upp till sådana uttalanden. Dessutom påverkar deaviserade planerna allvarligt de anställdas situation. Med anledning av det anförda villjag ställa följande fråga till budgelministern: Anser budgetministern att det är lämpligt att ett statligtföretag överför sina länga transporter från järnväg till landsväg? Om inle,vilka åtgärder är budgetministern beredd att vidta? 1981/82:168 av () till försvarsministernom vidareutbildningen av civil personal inom det militära försvaret; Chefen för flygvapnet (CFV) har isin fredsorganisationsplan för det militära försvaret (Cskr 302:61811.81-08-31) uttalat: "CFV bedömer det varken möjligt eller lämpligt attbesätta ökat antal chefsbefattningar inom förvaltnings- och stabsverksamhetenmed civil personal." Överbefälhavaren däremot har mot bakgrund av proposition1980/81:1001 sin pågående översyn om vidareutbildning av civil personal iförsvarsmakten - som skall ge bl. a. underlag för ÖB atl gå ut tillförsvarsgrenarna med riktlinjer för vidareutbildning av civil personal - inlegivit uttryck för någon sådan begränsning av utvecklingsmöjligheterna för dencivila personalen. Anser försvarsministern all den civila personalen inomförsvaret skall ha samma möjlighet till utveckling/utbildning som anställdainom den allmänna arbetsmarknaden har, eller finns det enligtförsvarsministerns uppfattning anledning att på sätt som CFV anger begränsadenna personalgrupps vidareutveckling/utbildning? 18 § Kammaren åtskildes .