prot · G50994 · 1981-12-31 00:00:00 — Denandra delen där vi har hamnat i skilda uppfattningar vid utskottsbehandlingengäller beskattning av övervinster vid produktion i vattenkraftverk. Det äruppenbart att ägarna till äldre anläggningar för vattenkraftsproduktion görmycket goda vinster. Skälen till detta är närmast att söka i det förhållandetatt det s. k. råkraflsprisel baseras på produktionen i nyare anläggningar, somhar höga anläggningskostnader. Då blir de gamla kraftverken mycket lönsamma,eftersom de har betydligt lägre anläggningskostnader. I en motion redan till1979/krävde vi socialdemokrater att regeringen skyndsamtskulle lämna förslag om en särskild beskattning av övervinster ivattenkraftsproduktionen. Men det kravet avvisades med hänvisning till attenergiskattekommitlén hade fått i uppdrag att pröva den här frågan. Även nuhänvisar skatleutskottets majoritet till att man bör avvakta energiskattekommitténsförslag. Nuär det så att energiskattekommittén har slutfört sittutredningsuppdrag. Det utredningsuppdraget har främst bestått i att man skullesöka lösa frågan om en övergång till mervärdesbeskattning av energi.Utredningen föreslår ingen lösning av problemet med beskattning avövervinsterna i vattenkraftsproduktionen, utan man nöjer sig med att redovisaett antal modeller till tänkbara lösningar. Sedannu betänkandet är färdigt och överlämnat återstår en remissomgång, som medhänsyn till att energibeskattningen är en komplicerad fråga kommer att kräva enanständig remisstid. Det lär alltså dröja innan kan föreläggas någotförslag. Vi socialdemokrater anser att det redan nu har gäll alldeles för långtid utan initiativ från regeringens sida. Vi föreslår därför att iavvaktan pä att man kan åstadkomma en mer permanent lösning avövérvinstbeskattningen begär att regeringen presenterar ett förslag till enprovisorisk produktionsavgift pä all elkraft. En sådan avgift, begränsad till 1öre per producerad kWh, kan beräknas tillföra statskassan ca 500 milj. kr.under nästa budgetår, en välkommen förstärkning i en bister budgetsituation. Meddet anförda ber jag att få yrka bifall till de vid utskottsbetänkandet fogadereservationerna nr 1 och 3 av m. fl. Anf.81 (); I mitt anförande kommer jag inte att bemöta , eftersomStig Josefson om kommer att tala för utskoltsmajoriteten när detgäller de två socialdemokratiska reservationerna. Jag ämnar i stället beröraden moderata reservationen nr 2 belräffande nedsättning av den allmännaenergiskatten. Regeringenkan enligt en särskild fullmaktslag fastställa skatten på den energi som ettföretag förbrukar. Denna energiskatt är lägst och högst av ett företagsförsäljningsvärde. Syftet är naturligtvis att minska kostnadsbelastningen förden särskilt energikrävande industrin. Sammanlagtberör nedsättningen ungefär 130 företag, och gemensamt för dem är att de ärutsatta för en stor internationell konkurrens. Många av dem har också en mycketstor exportandel, såsom skogsindustrin, stålindustrin och den kemiskaindustrin. Underde fyra senaste kalenderåren har nedsättningen varit lika för alla dessabranscher, nämligen . beslöt regeringen attnedsättningen för företag som förädlar skogsprodukter skulle höjas till 1,6%.Motivet sades vara att finansiera stödet till avverkning av gles skog. Deltaär enhgt vår uppfattning ingen korrekt handläggning. 1979 uttalade nämligenriksdagen att nedsättningen bör motiveras av konjunkturpolitiska eller därmedjämförliga skäl. Om konjunkturerna för en viss bransch är fördelaktigare än förindustrin i allmänhet, har regeringen således befogenhet att differentieranedsättningen. Idet avsnitt av budgetpropositionen som behandlar nedsättningen av allmänenergiskatt finns det ingenting som tyder på att regeringen haft en annankonjunkturbedömning för skogsinduslrin än för andra branscher. I stället tyckerbudgetministern att del är rimligt att skogsindustrin genom den högreskattebelastningen på energin får vara med och finansiera vissastimulansåtgärder för en förbättrad virkesförsörjning. Dettaförfarande strider uppenbarligen mot skatteulskottets uttalande som antogsav , och därför är vi av den uppfattningen att nu bör uttalaatt den av regeringen beslutade differentieringen av energiskatten står i stridmed den givna fullmakten. Med det sagdayrkar jag bifall till reservation nr 2. Vissaskatter och avgifter.på energi, m.m. 82 PER (vpk); I skatteutskottets betänkande nr 30 tar man upp vissa skattefrågor inomenergiområdet. Det sker med anledning av förslag frän regeringen ibudgetpropositionen. I betänkandet besvaras ocksä ett antal motioner inom sammaämnesområde. Bland dessa finns tre vpk-motioner, och det är kring två av dessasom jag nu främsl skall uppehålla mig. Vissa skatter och avgifter på energi, m.m. tredjekommer senare under debatten att uppehålla sig vid. Först vill jag emellertid anföra något mera allmänt omutvecklingen på energiområdet här i landet sedan folkomröstningen ,Utslaget i folkomröstningen om kärnkraften blev ju att högst tolv reaktorerskulle byggas. Både från linje 3 i folkomröstningen och från vpk efterfolkomröstningen har det hävdats att det bort räcka med lio reaktorer och attde stora kostnader som reaktorerna 11 och 12 skulle dra kunde användas på ett idet längre perspektivet förnuftigare sätt. Utvecklingen har ocksåvisat att det mycket väl gått att klara landets elförsörjning utan reaktorerna11 och 12. är det emellertid ett faktum alt utbyggnaden avkärnkraften kommer att fullföljas fullt ul till den ram som folkomröstningengav. Delta kommer enligt vår mening att leda till att det blir svårare attslutföra den beslutade avvecklingen av den svenska kärnkraften. Denna avveckHngförsvåras ytterligare, om det nu uppkomna överskottet av elkraft används fördirektverkande elvärme. Så mycket som vart tredje småhus är eluppvärml.Kraftintressena har inriktningen att eluppvärma tre småhus avfyra. En sådan utveckling kommer att avsevärt försvåra en avveckling avkärnkraften och binda upp oss vid en mycket hög elförbrukning tillett ändamål för vilket elenergi egentligen är en för värdefull energiform. En expansion av elvärme är en expansion av slöseri med enav våra värdefullaste energiformer, elenergi. Värmebehovet bör i ställetlångsiktigt tillgodoses genom mindre högvärdiga energikällor, varvid elenergikan tänkas komma in som en högvärdig hjälpkälla, som höjer temperaturen pä denlågvärdiga energin genom värmepumpar. Vi anser det viktigt att expansionen av el föruppvärmningsändamål hälls tillbaka, och då i synnerhet direktverkande elvärme.Skall elenergi användas för uppvärmningsändamål, så skall det ske genomvattenburna system, som lätt kan omställas för uppvärmning från andravärmekällor . Får den nuvarande uppbindningen av bostads- ochlokaluppvärmningen till elvärme fortsätta, riskerar man atl det blir mycketsvårt att genomföra den avveckling av kärnkraften som folket med stor majoritetkrävt. Därför påyrkar vi att sådana styrmedel skapas att samhället intespontant och oplanerat hamnar i etl elberoende, på samma sätt som vi på sin tidhamnade i ett stort oljeberoende. Så över till de motioner som behandlas iutskottsbetänkandet. I motion 1981/82:1140 vill vi begränsa höjningen avberedskapsavgiften på oljeprodukter till den del som skall gå till oljeersättningsfonden.Det innebär atl vi går med på en höjning av . per kubikmeter för detändamålet. Övriga inslag i regeringens förslag till höjning, som ju hamnar på29 kr. per kubikmeter, går vi emot. Vi anser att de övriga komponenterna ifråga om den föreslagna avgiftshöjningen pä . som avser oljeprospekteringoch energiforskning skall finansieras i vanlig ordning i budgeten och integenom en särskild avgift. Vär motivering är främst fördelningspolitisk. av prisetpä eldningsolja slår direkt mot hyrorna, som redan nu är så höga att mångalåginkomsttagare har allvarliga svårigheter. En höjning av priset på de övrigabrännoljorna fördyrar transporterna, vilket i sin tur kommer att höja denallmänna prisnivån på masskonsumtionsvarorna. Vi är inte helt ovilliga när detgäller en dialog om avgifter eller beskattning av energiförbrukningen i syfteatt hålla tillbaka slöseri och att gynna hushållning och sparande, men då måstedet finnas en genomtänkt plan över hur det skall gå till. En sädan plan måste iså fall innehålla de komponenter som behövs för att vi skall få fram engodtagbar fördelningspolitisk profil. Vi anser att det inte finns någon sådannu, och därför gär vi emot hela regeringsförslaget utom när det gäller de 13kronorna. Utöver en beredskapsavgift på . per kubikmeter oljaföreslår regeringen också en höjning av den allmänna energiskatten på oljor med46 kr. Det betyder en sammanlagd höjning av priset på oljor med75 kr. per kubikmeter fr. o. m. , om regeringsförslaget gårigenom vid den kommande voteringen. Yrkande om avslag på den del som avserhöjning av den allmänna energiskatten finns i motion 1981/ 82:1568, yrkandena 1och 2. Vi påyrkar där avslag på ändringar i lagen om allmän energiskatt resp.ändring i lagen om bensinskatt. Motiveringen till dessa våra avslagsyrkandenåterfinns i vär motion 1981/82:1567 om den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken, vars huvudsakliga innehåll behandlats tidigare med anledningav finansutskottets betänkande. Utöver den motivering som jag här redan nämnt isamband med beredskapsavgiften kan jag säga att vi är allmänt negativa tillindirekta skatter och avgifter som belastar människorna helt utan hänsyn tillderas ekonomiska bärkraft. Grunden för statens inkomster skall vara en rättvisprogressiv inkomstskatt som belastar efter ekonomisk bärkraft, i den mån viskall ta ut skatt av fysiska personer. Annan typ av skatt eller avgift skaU, omsådan skatt eller avgift måste användas, ha en motsvarande fördelningspolitiskprofil. Går inte det att genomföra, måste vi avstå från dylika inkomstkällor. Med det anförda yrkar jag bifall tillmotionerna 1140 och 1568 i de delar som berörs i skatteutskottets betänkande nr30. Vissa skatter och avgifter på energi, m.m. 83STIG JOSEFSON (c); I skatteutskoUets betänkande nr 30 behandlasbl. a. vissa frågor om skatter och avgifter på energi. De i propositionenföreslagna åtgärderna är framlagda mot bakgrund av nödvändigheten av att delsstärka statens inkomster, dels täcka kostnader som enligt tidigare beslut skallbestridas genom beredskapsavgifter på oljeprodukter. Förslagen innebär enhöjning av energiskatten på oljor med /m och en höjning avberedskapsavgiften med /m. I de socialdemokratiska motionerna, vilka följts upp is-reservationerna, yrkas på en . mindre höjning av energiskatten. Man villi stället höja beredskapsavgiften med . mer än vad regeringen föreslagit.Av detta framgår att en bred poHtisk enighet råder om en höjning av skatte- ochavgiftsbelastningen på oljeprodukter med /m', men att det råder delade Vissaskatter och avgifter på energi, m.m. meningar om hurfördelningen skall vara mellan energiskatt och beredskapsavgift. uppfattning står den föreslagna energiskattehöjningen påoljeprodukter i god överensstämmelse med de av antagna riktlinjernaför energipolitiken. Etl bifall lill motionen skulle innebära en rätt betydandeförsvagning av budgeten. Beträffandebensinskatten föreslås en höjning med per liter. Trots att det tidigareskett en betydande höjning av bensinpriset, är det lägre i än i fleraandra europeiska länder. Endast från vpk har yrkats avslag på denna punkt. Såledesråder också i detta avseende en bred politisk enighet till förmän förpropositionens förslag. Imotion nr 1203 av och begärs ettriksdagsuttalande angående nedsättning av allmän energiskatt, där det hävdasatt den av regeringen beslutade differentieringen inte står i överensstämmelsemed den av givna fullmakten. I finansplanen redovisas de regler somgäller nedsättning av energiskatt i syfte att begränsa de kostnadsfördyrandeeffekterna för den särskilt energikrävande industrin. Regeringen kan i enlighetmed bestämmelserna i en särskild fullmaktslag i sådana fall fastställaskattebelastningen till lägst och högst av de tillverkade produkternasförsäljningsvärde fritt fabrik. Nedsättningen har bestämtslill . För1982 har enligt beslut av regeringen nedsättningen för företagsom förädlar skogsprodukter fastställts till , medan övriga företag fåttbibehålla den tidigare nedsättningen . Som stöd för dennadifferentiering hänvisas i finansplanen till alt de härigenom ökadeskatteintäkterna - ca 70 milj. kr. - till en del bör finansiera dekostnader som uppkommer genom de av beslutadestimulanserna fören bättre virkesförsörjning. Eftersom stimulansåtgärdernaberäknas fä positiva effekter för skogsindustrin, finner departementschefendet rimligt att denna industri fär bära en del av kostnaderna härför. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning utan anser att lagen ger regeringenförhållandevis fria händer att inom de angivna gränserna fastställanedsättningens storlek. Under sådana förhållanden anser utskottet att riksdagenendast kan välja mellan att godta regeringens åtgärder eller, om den intefinner regeringens åtgärder tillfredsställande, återkalla fullmakten. Uiskotteihar inte ansett den beslutade differentieringen strida mot grunderna för ellersyftet med nedsältningslagen. Jag yrkar därför avslag på motionen. Tillsist nägra ord om den sista av reservaiionerna, som berör beskattning avövervinster i vattenkraftverk. I ett flertal motioner har krävts åtgärder fören beskattning av övervinsterna i vattenkraftverken, och de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet har i reservation följt upp molionskravet på skyndsammaåtgärder, så alt ett förslag kan framläggas. Dessutom begärs förslag omatt en provisorisk produktionsavgift pä all elkraft läggs fram. Somframgår av utskottsbetänkandet har energiskattekommittén framlagt sitt förslag,som är ute på sedvanlig remissbehandling. Utskottet förutsätter attregeringen efter remissomgången vidtar de åtgärder som är erforderliga.Detta är den vanliga arbetsgången, och utskottet anser alt den bör följas ocksädenna gäng. Det gäller f. ö. en regel som socialdemokraterna iregeringsställning höll myckel hårt på. påpekade att det kommeratt dröja innan remissbehandlingen blir klar och innan regeringen lägger framnågot förslag. framhöll , såvitt jag förstod, desvårigheter som finns att snabbt få fram förslag - med tanke på att det, såsomdet mycket riktigt påpekas, finns olika modeller att välja på. Det finns ocksåförslag från olika motionärer till hur man skall angripa detta område. Mycketav detta talar för att vi här bör tillämpa den vanliga gången, att man avvaktarvad remissinstanserna säger och därefter så snabbt som möjHgt presenterar ettförslag. Mot bakgrund av vad jag här anfört ber jag a» få yrka bifall tillutskottets hemställan pä samfliga punkter. Vissaskatter och avgifter på energi, m.m. 84 ()replik: Det är riktigt, som säger, att vi är överens om nivån närdet gäller höjning av skatt och avgifter på oljeprodukterna, nämligen aU manskaU stanna vid /m, men vi är oense om huruvida det behövs mer pengartill oljeersättningsfonden eller ej. Vi socialdemokrater menar ati det ärnödvändigt att minska oljeberoendet mot bakgrund av de allvarliga effekter somden stora oljeimporten har för samhällsekonomin. Vi måsle komma bort frånoljeberoendet, och har lagt fast att vi skall jobba för defta. Nufinner vi att de resultat som vi har uppnått är klartotillfredsställande, och om vi skall kunna uppnå det sparmål som harsatt upp måste vi forcera detta arbete. Då är det, menar vi, nödvändigt att detfinns pengar till förfogande i oljeersättningsfonden. Med den motiveringentycker vi att man skall lägga en större del av denna höjning på fonden. Sedankan man givetvis säga att det för med sig att det faller bort en del miljoner istatsbudgeten. Men det gäller ändå att få ordning på samhällsekonomin, ochkommer vi bort frän oljeberoendet förbättrar det samhäUs-ekonomin i stort, ochdet är det som är viktigt, om vi skall kunna få balans i budgeten. Närdet sedan gäller frågan om beskattning av de s. k. övervinsterna är jag denförste att säga att det är en utomordentligt komplicerad fråga. När vibehandlade den i energiskattekommittén hade vi svårt aU nå fram till lösningar.Vi är medvetna om att det är svårt att här finna lösningar som är rättvisa ochriktiga. Men jag tycker inte att det skall avhålla oss från att fatta ettbeslut som innebär en provisorisk beskattning till dess vi kan komma fram riktigare lösning av problemen. säger attvi skall avvakta vad remissinstanserna säger och Vissa skatter och avgifter på energi, m.m. behandlafrågan på traditionellt sätt. Detta har inte hindrat regeringen från att underden tid utredning pågått göra åtskilliga justeringar. Skatter och avgifter påoljeprodukter har justerats utredningen arbetat -från /mupp till /m. Om man vill göra någonting har man alltså möjlighet allgöra det, även om man skall avvakta remissinstanserna. kanprovisoriska åtgärder vidtas. 85 () replik; I det avsnitt av utskottsbetänkandet somgäller nedsättningen av den allmänna energiskalten är skrivningen enligt minuppfattning mycket krystad. Till att börja med säger utskottet att detutskottet anförde inte kan vara vägledande, därför att det inte ärknutet lill någon ändring i lagen. Det tycker jag är egendomligt. Riksdagengodtog ju utskottets uttalande, och vad uttalar är väl vägledande förvarje regering. Litet längre ned säger man: "Uppenbart är attregeringen kan minska skaltenedsättningen för vissa branscher som befinner sigi en särskilt gynnsam konjunktur. Om - som i det nu aktuella fallet - riksdagenbeslutat om åtgärder som bör medföra gynnsamma konsekvenser för skogsindustrin,synes det utskottet inte orimligt att anse resultatet härav som i viss mänjämförligt med effekterna av en konjunkturuppgång." Jag tycker det är ett konstigt resonemang, herr talman! Ivarje fall har utskottsmajoriteten tagit pä sig filttofflorna när den behandlatdel avsnittet. Ännu litet längre ned på sidan säger man; "Undersådana förhållanden anser utskottet att endast kan välja mellan attgodta regeringens åtgärder eller, om den inte finner regeringens åtgärdertillfredsställande, återkalla fullmakten." Det finner jag också egendomligt. kan väl genometl uttalande visa regeringen hur man tycker alt regeringen skall handha denhär fullmakten. Ingenting som jag har hört i den här debatten har ändratmin uppfaltning att man bör stödja reservation nr 2. 86PER (vpk) replik: Det är ett betänkande från skatteutskottet vinu behandlar. Därmed diskuterar vi skatter och, på den här punkten, ocksåavgifter, som ju ligger skatter nära. Jag har egentligen redan anfört motiveringen för värmening i den här frågan. Jag vill bara markera den ytterligare. sade all om motionen skulle bifallas så skulledel försvaga budgeten. Det är i och för sig korrekt. Men jag hänvisade ocksåtill vär ekonomiska motion, där vi redogör för vär syn på budgeten och för hurvi vill täcka utgifterna. Jag sade redan i mitt första inlägg att vi vill täckastatens utgifter i första hand genom en progressiv skatt, som fördelar bördornaefter bärkraft. Avgifter får ungefär sammaeffekt som kommunalskatten eller momsen: de slår lika hårt rakt över. När vi idet här fallet fördyrar eldningsoljorna slår det direkt mot hyrorna. Enhöjning av en avgift som slår rakt över och en höjning av en skatt som påverkarhyrorna borde kombineras med åtgärder som ger en bättre fördelningspolitiskprofil. Det är grunden till alt vi har gätt emot förslagen i dessa delar. Jagvidhåller givetvis del yrkande jag ställde i mitt första anförande. Vissaskatter och avgifter på energi, m.m. 87 ()replik; säger att vi måsle minska oljeberoendet och få ordningpå oljeanvändningen. På den punkten har vi en likartad uppfattning. Det ärklart att man bör vidta de åtgärder som är möjliga i det syftet. Jag tror ingenkan säga annat än alt det under de senaste fem sex åren har vidtagitsåtskilliga åtgärder för att just få fram alternativa energiresurser. Det kommersannolikt att ske ocksä om vi får ha inflytande. Bådade alternativ som här diskuteras - om man skall höja energiskatten och om manskall höja beredskapsavgiften - har en viss effekt för att påskynda en övergångtill andra energiresurser. Vi vet att prisökningen här har en betydande effekt.När det blir mer och mer lönande att använda alternativa resurser sker enövergäng lill sådana. Det är detta som pågår, och det är oerhört angelägel attsamhället kan bidra till alt man har litet säkrare alternativ att välja mellanän man haft tidigare. Också på delta område har det skett oerhört mycket underde . Viskall också lägga märke till att en begränsning av energiskattehöjningen och enhöjning av beredskapsavgiften skulle innebära en betydande minskning av statensresurser. säger atl flera ändringar har gjorts dåutredningen har arbetat. Utredningen är emellertid nu klar med sitt arbete, ochvi närmar oss den tidpunkt då vi kan ta ställning tiU de förslag som harpresenterats. Därför anser jag att vi bör avvakta det resultatet innan vividtar ytterligare åtgärder. kommer naturligtvis nu att säga attsocialdemokraterna har anvisat en väg för att täcka in de inkomstbortfall somskulle uppstå, men jag tycker som sagt att vi skall avvakta något, innan vividtar nya åtgärder. Det kan inte dröja innan vi kan bilda ossen uppfattning på grundval av vad utredningen har kommit fram till. Syftet meden ulredning är ju att dén skall lägga fram förslag som man kan bygga vidarepå. BeträffandeKnut anförande vill jag bara konstatera att vi har olikauppfattningar om tolkningen av vad regeringens fullmakt innebär. Jag tror inteatt det är så stor mening med att fortsätta diskussionen på den punkten. Jaghar i mitt förra anförande klarlagt vilken uppfattning utskottet har. föreslår en progressiv skatt. Diskussionen i den allmännaskattedebatten gäller hur man skall kunna undvika att den progressiva skattenmedför negativa konsekvenser för den enskilde. Visso skatteroch avgifter på energi, m.m. Anf.88 () replik; son sade att han hade klarlagt utskottets uppfattning. Ivarje fall i ett avseende har jag inte fått den klarlagd, nämligen hur enstimulans till en viss bransch kan jämföras med effekterna av enkonjunkturuppgång. Säg exempelvis att regeringen stöder tillverkningen avfartyg med omfattande krediter. Kan man dä säga alt vi har fått en positivvarvskonjunktur? Jag skulle gärna vil ja få en förklaring på detta, men jagtror att har svårt att ge den. Anf.89 PER (vpk) replik: Jag nämnde progressiv skatt, men jag sade ocksä alt vi kan diskuteraavgifter för alt pä så vis uppnå ökat sparande och hushållning med energi. Mendå vill vi se avgifterna kombinerade med åtgärder som ger en bättrefördelningspohlisk profil. a. skulle vi vilja ha ett skydd för hyresgästerom man höjer avgifterna. Del är där vi ser svårigheterna. Vi vill ha enfördelningspolitisk profil, som fördelar bördorna efter bärkraft också om vimåste använda avgifter eller speciella skatter. Anf.90 () replik; Per kommer in på den fördelningspolitiska effekten. Vad vihär har att ta ställning till är ett av de många beslut som kan inverka på denfördelningspolitiska målsättningen. Men på detta område har vi begränsademöjligheter att göra någonting ur den utgångspunkten. Principfrågan,, är vilken tolkning regeringen har rätt att göra enligt denfullmakt den har fått. Det är där vi har olika uppfattningar; Är fullmakten såhårt begränsad som man anser i moderatmotionen eller är den så mycket friare isin utformning som utskottsmajoritelen har uttalat? Vi står kvar vid denuppfattning som jag har deklarerat. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytterligare replik. 91 (vpk): I detta betänkande behandlas tre motioner, som berör övervinsterna ivattenkraftverken och i vilka föreslås att produktionsavgifter tas ut. I en avmotionerna, nr 211 av m. fl., föreslås att hosregeringen hemställer om förslag om en produktionsavgift på vattenkraft. De tvåövriga motionerna utgörs av en partimotion från socialdemokraterna och enmotion av centerpartister.