prot · G509145 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har därutöverunder efterkrigstiden haft en lång räcka minoritetsregeringar. Vidare vill jag instämma i att folkrörelserna är en omisthgdel av det svenska samhället. De fyller en vikfig funktion. När jag säger atten ny Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. socialdemokratisk regeringskulle hamna i deras våld, vill jag därmed påminna om att socialdemokraternahar strött omkring sig så många löften och skapat så många förväntningar att enmängd olika folkrörelser kommer att ha motstridiga anspråk på socialdemokratin.Ni har helt enkelt utställt växlar, som ni inte har någon som helst chans attlösa in. I den meningen kommer det, om socialdemokraterna återkommer tillmakten, att uppstå en mycket stor konkurrens bland de folkrörelser som vill hajust sina löften infriade. Anf.13 (vpk) replik: har rätt förstått vad jag menar med "varjepiarfi", och det är också det begrepp som arbetsformsutredningen använde.Vi har i tidigare motionsyrkanden sagt att varje parti som passerar4-procentsspärren och blir representerat i också skall erhållarepresentation i utskotten. Mer eller mindre tillfälliga enmanspartier harnaturligtvis inte möjlighet att träda in i en rad utskott. Vad det här handlarom är att ett parti som med nuvarande valordning är representerat i riksdagenändå är utestängt från möjligheterna att delta i utskottsarbetet. Jagnoterar att här påmint om den rekommendation som riksdagenantog men som tyvärr inte fullföljdes val. Det skulle vara braatt veta även hur andra partier ser på denna fråga. Jag ställde den i mittinledande anförande. Anf.14 () replik: och jag är tydligen helt överens om attmajoritetsregeringar är att föredraga framför minoritetsregeringar, men jagskulle vilja tillägga att det bör vara sammanhållna majoritetsregeringar. Vihar.fått två exempel på att majoritetsregeringar plötsligt upplösespå grund av inre spänningar. Tydligen finns det inre spänningar också i svenskaregeringar, även om de inte kastar av enskilda statsråd men väl partier urregeringen. När det sedan gäller hur en blivandesocialdemokratisk regering skall komma att fungera får väl det från utgångspunkter vid ett senaretillfälle. Jag föredrar att vänta tills vi får eii socialdemokratisk regering. 15 (): Låt också mig få tillfälle att fullgöra den angenäma plikten att tackaHilding han har verkat inom ! Det äremellertid med en viss tveksamhet jag gör det. Dels finns ju risken att han såsmåningom gör ett ärevarv i kammaren innan är slut, dels kan devänliga ord som fillkommer honom senare komma att utnyttjas under debatten.Hilding har kännetecknats av stor kunnighet och beläsenhet,omdömesgillhet och ett starkt engagemang under de år han har verkat i ;jag har haft tillfälle att tjänstgöra under honomsåväl under hans ordförandetid som under hans viceordförande-tid. Jag hoppas nu att dessa vänliga ord inte används emot ossi debatten, för jag kommer senare att med kraft polemisera mot en del av deståndpunkter som jag vet att kommer att framföra. sade att man från moderat håll den härgången har tagit tillfället i akt att utdela sparkar av politisk karaktär motden regering som sitter. Jag har inför den här dechargedebatten gått igenomprotokollen från fidigare dechargedebatter, och jag kan bara konstatera attBerfil Fiskesjö då han var i opposition icke aktade för rov attutdela ett antal politiska sparkar mot den regering som då satt. Jag vill vidare peka på vikten av att den utredning omJO-ämbetet vars fillsättande har enat sig om snabbtkommer till stånd och får sådana direktiv att det blir möjligt att behandlariksdagens samlade kontrollmakt. Det är väsentligt att en förändring ochförbättring åstadkoms på det här området, men jag skall inte föregripa dendebatten nu utan vill bara understryka vikten av att någonting sker snabbt. Som svar på fråga om vårinställning vill jag till slut säga att vpk har den representation iutskotten som följer av gällande bestämmelser.Vi har inte lyckats uppnå enlösning på det här området. Vpk kunde emellertid, om partiet hade velat det, havarit representerat i hälften av utskott, men förslaget häromavvisades av kommunisterna. När det gäller det moderata engagemanget för att ge vpkrepresentation vill jag gärna säga att om kan övertyga sinapartivänner i östländerna om att de skall se till att det blir entillfredsställande moderat representation i de ländernas parlament ochparlamentsutskott, så lovar jag ett kraftfullt stöd för vpk:sutskottsrepresentation i den svenska . Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 16BERTIL FISKESJÖ (c): Beträffande det som här nu sagts finns detett par saker som jag gärna vill kommentera. Först bara några ord om parlamentarismen och desstillämpning. Man tycks i den allmänna debatten utgå från att det finns en evig,för alla och överallt given form av parlamentarism. Så är det inte. Ohka länderhar funnit på olika lösningar. Vi tillämpar de lösningar som vi i stor enighetkom överens om när den nya författningen antogs. Regeringar har vidare kommit och gått - sådant händer ochär fullt fillåtet i demokratiskt styrda stater. Regeringarna har också kommitoch gått helt i överensstämmelse med de regler som finns inskrivna i vårförfattning. Till råga på allt har regeringskriserna och regeringsbildningarnalösts snabbt och smidigt. Det gäller även den senaste regeringskrisen förraåret. Reglerna för vår parlamentarism finns alltså angivna i vårförfattning. Denna har vi tillämpat till punkt och pricka. Därmed kan vinaturligtvis inte Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetetsomfattning och inriktning, m. m. utifrånförfattningssynpunkter rikta någon kritik mot parlamentarismens fillämpning ilandet. Iett tidigare inlägg av fanns en passus som kanske inteförvånade mig, men som ändå enligt min mening är diskutabel. sig över att det händer att några ledamöter i utskotten och iblandhela utskott går emot regeringsförslagen eller ändrar i dessa. För min deltycker jag att det är en helt naturlig och riktig ordning. Det är ju riksdagensom har ansvaret för de beslut som fattas. Regeringen lägger fram förslag;sedan är bordet . utskott och deras ledamöter skall liksomkammaren naturligtvis under beaktande av sitt ansvar försöka komma fram tillsådana beslut som är nyttiga och riktiga, även om detta innebär en ändring iregeringspropositionen. Vad är det för märkligt med att ändrar iregeringens proposifion? Utskottsfrågan,, har vi diskuterat . Jag har då sagt att jag tyckeratt det är viktigt att partier av vpk:s storleksordning är representerade iutskotten. Jag vill livligt understryka att det - man får ofta ett motsattintryck när man hör och socialdemokraterna diskutera - skullevara vi på den andra sidan som har förhindrat vpk att fåutskottsrepresentation. Så är det inte alls. Det är tvärtom så att orsaken tillatt vpk inte har utskottsrepresentation är att socialdemokrater och vpk:areinte har kunnat komma överens om fördelningen, antalet platser etc. Ni kan väländå inte gärna begära att vi från den andra sidan skulle avstå platser fill eri utskotten? Det får naturligtvis bli en fördelning inom den proportionellapott som ni har haft tillsammans. Jagvill tacka för att han i ett inlägg öppet och klart medgav attdet han var invecklad i när det gäller årets granskningsbetänkande var attutdela pohtiska sparkar. 17 (vpk): motsatte sig den rekommendation som i början av1979 antog för att få till stånd en lösning av utskottsfrågan. Därför kanAnders möjligen hävda en viss konsekvens. Men det handlar inte, AndersBjörck, om huruvida vpk är berett att ta en eller annan utskottsplats, utan omatt vi skall ha en reglerad ordning för utskottsrepresentationen. Den skallinte vara beroende av vissa andra partiers mer eller mindre goda vilja. Jagtror att platthet om möjligheter att blirepresenterade i parlamentariska utskott i gör sig bäst, om den fårstå helt naken i protokollet. Därför skall jag inte bemöta den. I dagdiskuterar vi faktiskt arbetet i riksdag. Jaggår så över till synpunkter. Visst diskuterade man under helasenare delen av problemet med utskottsrepresentationen. Och bådeBertil Fiskesjö och jag undertecknade 1979 en rekommendation om hur man skullekunna lösa utskottsfrågan genom att fördela samtliga utskottsplatser iförhållande till partiernas styrka. BertilFiskesjös parti efter valet stå kvar vid denna rekommendation. Det ärdärför som vi här det läge som råder. Vi behandlade denna fråga i samband medgranskningsdebatten -det har rätt i. Då talade hanom att också han hoppades att vi skulle hitta en lösning på frågan, men såtillade han: "Jag måste emellertid erkänna att jag personligen känner en vissuppgiven trötthet vid tanken därpå." Vad som har hänt - eller rättare sagt inte harhänt - tyder tyvärr på att helt har uppslukats av den uppgivnatröttheten. Den arbetsgrupp, där Berfil Fiskesjö är ordförande, som har hand omfrågan har inte sammanträtt på lång fid - och det är illavarslande. Det låterbra med beklaganden över att vpk inte kan delta i utskottsarbetet, men det vorefaktiskt betydligt bättre med en klar vilja att lösa frågan. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskningsarbetets omfattning och inriktning, m. m. 18 (): Det finns faktiskt en bestämmelse i vårriksdagsordning som säger att talarna skall hålla sig till ämnet. diskuterarvi inte vpk:s utskottsrepresentation, utan dechargearbetet och ingenfing annat.Därför tänker jag inte fortsätta den debatt om utskottsrepresentationen somNils här har tagit upp. Vi har haft den diskussionen åtskilligagånger tidigare. Jag har, Berfil Fiskesjö, självfallet inte sagt att vifrån moderat håll skulle ägna oss åt att utdela någon sorts politiska sparkar.Vad jag däremot har sagt är att om Berfil Fiskesjö kallar den kritik som vi inågra avseenden riktar mot statsråd som tillhör för politiska sparkar,så har - med stor energi och vilja att verkligen sparka hårt -under en följd av år själv utdelat en lång rad sparkar. 19 (): Jag skall inte fortsätta"fotbollssnacket" med . Jag begärde ordet för attytterligare kommentera inlägg. Han påstod att det finns enantagen rekommendafion när det gäller utskottsrepresentationen som vi inte hartillämpat. Jag ber att få understryka att rekommendationen har tillämpats - idess helhet. har i dessa debatter en tendens att bara läsahalvvägs vad som står i denna rekommendafion. 20NILS (vpk): Det var ett mycket märkligt yttrande avBertil Fiskesjö, att rekommendationen har tillämpats. Enligt rekommendationenskulle varje riksdagsparti få en representafion i det totala antaletutskottsplatser som motsvarar partiets styrka i . Då skulle ju intevpk vid det här laget vara utan utskottsrepresentation. Jag har faktiskt rekommendafionen framför mig, så jag kanfriska upp minnet hos Berfil Fiskesjö. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. säger att vi diskuterar inte här frågan ompartiernas representation i utskotten, men jag har heller inte begärt någonsakdebatt. Vi diskuterar dock granskningsarbetet och därmed också riksdagspartiernasolika förutsättningar att delta i det. Då tycker jag nog att frågan omutskottsrepresentationen hör hemma i den här debatten, i varje fall betydligtmera än frågan huruvida skall kunna vara representerade i utskott ifrämmande länder. 21 (): Jag vill bara till detta tillägga att NilsBerndtson envist fortsätter med att läsa bara en del av rekommendationen. Jagkan inte ur minnet läsa upp resten, men vet mycket väl vad därstår, allra helst som han har rekommendationen framför sig. Sedan de under avsnittet Granskningsarbetets omfattningoch inriktning, m. m., avsnitten 1-4 samt avsnitt 6 delvis, anmälda talarna nuhaft ordet övergår kammaren till att debattera Nåd i brottmål. 23ANDERS (): dömdes en 29-årig man avtingsrätten för brott mot lagen om vapenfri tjänst till fängelse i fyra månader.Brottet rubricerades sålunda som grovt. Han hade tidigare dömts för samma brotttill fängelse men av nåd fått detta förändrat till villkorlig dom. Han ansökte också om nåd hos regeringen, somlämnade ansökan utan bifall. Fallet ansågs uppenbarligen klart. Därför hörderegeringen inte , innan den tog ställning till nådeansökan. När sedan mannen började avtjänasitt straff, startade han en "hungerstrejk". Såvitt uppgivits intoghan dock vätska i form av örttéer, vatten och fruktjuicer. Han minskade i vikt. Därefter sökte han nåd hos regeringen. De undersökande läkarna konstaterade därvid atthans tillstånd var fillfredsställande men kom med det säkert alldeles riktigapåpekandet att det kunde komma att försämras om han fortsatte sin"hungerstrejk". avstyrkte bifall till nådeansökan,medan , vars beslut vi i inte får uttala oss negativtom, tillstyrkte bifall fill nådeansökan. Regeringen fann för gott att intefölja utan avslog nådeansökan. fortsatte vederbörande att bara dricka té, vatten ochjuicer, som han - i den nyhetstorka som rådde i vidtillfället - såg till att det blev en s. k. massmediareakfion. TV-inslag ochtidningsartiklar berörde den självförvållade situation som mannen,råkat in i,och allas tankar gick fill hungerstrejkande IRA-fångar eller sovjetiskadissidenter. När då ansökte om nåd, HDtillstyrkte bifall till en förnyad nådeansökan och den ordinariejustifieministern var på semester. befriaderegeringen - en s. k. sommarupplaga - mannen från återstoden av straffet den 23juli 1981. Fallet väckte med rätta stor uppmärksamhet och regeringensbeslut blev starkt krifiserat i massmedia. Det finns anledning att följa uppdenna kritik, och det har de moderata ledamöterna av utskottet gjort. Det finnsingen anledning att ha en annan praxis i nådeärenden för vapenvägrare än förandra brottslingar. Den centerpartistiske ordföranden i försvarsutredningen konstateradeockså i ett tidningsuttalande i samband med att nåd beviljades på grund avhungerstrejken, att ett dylikt handlingssätt av regeringen försvårade för demsom avsåg att slå vakt om den allmänna värnpliktens princip och en levandesvensk försvarsvilja. Det finns ytterligare en aspekt. Skall man kunna provocerafram nåd genom att hungerstrejka? Skall detta i så fall bara gällavapenvägrare? Vad hade hänt om det varit en rattfyllerist, en narkotikalangareeller en skattebrottsling som började hungerstrejka? Skulle regeringen då havarit lika snabb i vändningarna när det gällde att bevilja nåd? Det måste, herr talman, klart slås fast att vapenvägrareinte skall kunna påräkna någon särbehandling i nådefrågor. Självfallet skallockså vapenvägrare kunna få nåd, om det föreligger synnerliga skäl för detta,men det skall inte vara möjligt att få det på grund av att man medvetetprovocerar fram en situation som den 29-åringen försatte sig i. Vill manförändra vapenvägrarnas situation, skall lagen i så fall ändras. Det måstealltså stå fullt klart att man inte skall kunna provocera regeringen till attge nåd på grund av hungerstrejker. De moderata ledamöterna avkonstitutionsutskottet anser att det är angeläget att regeringen beaktar dettavid tillämpningen av nådeinstitutet i samband med hungerstrejker. Jag ber att få yrka bifall till reservationen 1. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 24STURE (): Som framgick av anförandegäller det i den del av årets granskning som vi nu diskuterar frågan ommöjlighet att bevilja nåd i brottmål, speciellt för dem som dömts för vägranatt göra värnplikt eller vapenfri tjänst. I de fall nåd har beviljats av regeringen har regeringenföljt berörda myndigheters rekommendationer. Det här aktuella fallet gäller enperson som vägrat att göra vapenfri tjänst och som därför dömts till fängelse.I samband med fängelsestraffet började han att hungerstrejka. Sedan mannen tvågånger fått avslag på sin nådeansökan biföll regeringen nådeansökan efter detatt ingivit ansökan om nåd för honom och Högstadomstolen tillstyrkt denna. för den nådeansökan som ingavs avkriminalvårdsstyrelsen bedömdes mannens hälsotillstånd vara i fara vid fortsattfasta. Regeringen beviljade alltså nåd, och på grund av att mannens hälsa var ifara har vi uppfattningen att man i det här fallet tog hänsyn till mänskligafaktorer. Vi har, sedan vi studerat ärendet, konstaterat att regeringen intehar gått ifrån ' tidigare praxis vid handläggning av nådeansökningar. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. att mannen, då regeringen beviljade nåd, endast hade korttid kvar till han hade avtjänat två tredjedelar av straffet, och normalt kanman ju i sådana fall beviljas frigivning om man har skött sig bra underanstaltsvistelsen. Vi konstaterar alltså att regeringen har använtnådeinstitutet på det sätt som avses, och vi har därför ingen annan uppfattningän regeringspartierna. Jagansluter mig till vad utskottet anfört. 25 () replik: Jag skulle vilja ställa några frågor till . Den första lyder, och där tycker jag att vi måste få ettklart besked från den socialdemokratiske talesmannen: hungerstrejk,alltså ett framprovoce-rat förhållande, vara ett kriterium som regeringengenerellt skall ta hänsyn till när det gäller att bevilja nåd? Den andra lyder: Anser att regeringen i ettfall har beviljat nåd på grund av en helt frivillig hungerstrejk kan bhprejudicerande? En tredje fråga är: Anser att vapenvägrareskall behandlas annorlunda än andra grupper i samhället? Följdfrågan härtillblir då: Anser att regeringen skulle ha handlat på samma sätt, omden som hungerstrejkade inte, som i det här fallet, hade varit en vapenvägrareutan en person som gjort sig skyldig till t. ex. grovt narkotikabrott? 26 () replik: frågar om hungerstrejk skallvara ett skäl att bevilja nåd. Det är ju så att varje nådeansökan skallbehandlas för sig. Det är omständigheterna i det speciella fallet som skallavgöra hur regeringen skall ta ställning. Den bedömningen tillkommer ju heltregeringen, som därvid har att även gå på de yttranden somkriminalvårdsstyrelsen och högsta domstolen har avgett. Jag anser inte att det här fallet skall vara prejudicerande,utan det är, som jag sade, utifrån det speciella fallet man bedömer ennådeansökan. Sedan är det väl så, ,att man måste bedöma nådeansökan utifrån det brott som vederbörande har begått.Personer som begått grova narkotikabrott kan kanske inte jämföras med människorsom vägrat att göra vapenfri tjänst i vissa sammanhang. 27ANDERS () repUk: Jag tycker att svävar betänkligtpå målet. Visserligen bedöms varje ansökan för sig - det ligger i sakens natur- men det måste väl stå klart för alla att ett fall som detta, där ennådeansökan bifallits, får prejudicerande betydelse. Jag har svårt att förstånågot annat. kommer självfallet att kunna åberopas. Om regeringen i fortsättningensäger nej till nådeansökningar i liknande fall, begås naturligtvis - jämförtmed den person som fick nåd - en orättvisa mot dem som inte får nåd. Sedan är det självklart att det är svårt att görajämförelser mellan narkotikabrottslingar och den här typen av människor somsitter i fängelse. Men ävenpå den punkten svävade på målet. Jag vill upprepa frågan: Innebärdet svar jag fick av att hungerstrejker inte skall kunna leda tillatt grova brottslingar, exempelvis sådana som har begått narkotikabrott, skallfå nåd? 28 () replik: Som jag sade förut är det helt klart attvarje nådeansökan skall behandlas utifrån den speciella karaktär den har, ochdå är det ju regeringen som kommer fram till slutsatsen. När man infört nådeinstitutet, så är det en rätt man gettregeringen att bevilja nåd. Då har regeringen också möjlighet att utnyttja detinstitutet. Om man handlagt något ärende felaktigt, får vi i kommandegranskningar titta på det. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 29BERTIL FISKESJÖ (c): Regeringen har vissa särskilda beslutsfunktionertill sin disposition. Det är ett utslag av insikten att under vissaomständigheter och i speciella situationer är det ur mänsklig eller allmänsynpunkt önskvärt att en högsta instans kan ta sådana hänsyn som går utöver vadsom finns utrymme för i den ordinarie rättsordningen. ger ensådan beslutsfunktion. Kungen har sedan urminnes tider ansetts ha rätt attbevilja nåd. Denna rätt har sedermera gått över på regeringen. Det hör tillsakens natur att de regler som finns i författningen om nådeinstitutet ärknapphändiga och egentligen inte säger mer än att regeringen har rätt att genomnåd efterge eller mildra brottspåföljd. Med en mera detaljerad reglering av näroch på vilka grunder regeringen har rätt att bevilja nåd skulle institutetegentligen förlora sin mening. Detsamma skulle gälla om regeringen ochotid beviljade nåd, men då på det sättet att nådeinstitutet satte det ordinarierättsväsendet ur kraft. skall således för att fylla en funktionvara i dubbel mening exklusivt och tillämpas med restriktivitet. De undersökningar om tillämpningen av nådeinstitutet somkonstitutionsutskottet vid upprepade tillfällen gjort har också visat att detanvänts med den varsamhet och den omsorg som krävs för att det alltfort skallvara meningsfullt. Det gäller även den genomgång som utskottet nu gjort ochsom särskilt koncentrerats till behandlingen av ansökningar om nåd efter domför värnplikts- eller vapenvägran. Antalet fall har inte varit särskilt stort.Det gäller sammanlagt endast 160 ärenden av nåd efter militärabrott. I 19 fall av dessa beviljades nåd. Endast en liten del av dessa fallerdirekt under de kategorier som utskottet särskilt uppmärksammat. Det rör sigsåledes om ett mycket litet antal. Det fall som här diskuterats och som när det avgjordesblev föremål för en del diskussion och som föranlett en reservafion frånmoderaternas sida gällde, som tidigare talare nämnt, en vapenvägrare sombeviljades nåd efter hungerstrejk. Mannen i fråga hade först fått ennådeansökan avslagen, men Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. efter detatt hungerstrejken fortsatt befriade regeringen mannen frånstraffet. Beslutet hade tillstyrkts av såväl som högstadomstolen. kritiserar detta om än i något inlindandeformuleringar i sin reservation. I realiteten tar dock ställning i detenskilda fallet. Man säger nämligen i reservationen bl. a.: "Om t. ex. envapenvägrare genom egna åtgärder i form av hungerstrejk försätter sig i ensådan situation att hans hälsa riskerar att försämras, bör denne enligtutskottets mening "-alltså mening - "inte kunna påräknanåd." Detta innebär i klartext att den man det här gällde inte borde hafått nåd enligt , oavsett vilka omständigheter i övrigt som förelåg.Det är ett märkligt ställningstagande vad det gäller det enskilda kritiseradefallet. Men ställningstagandet har dessutom generell karaktär, vilketytterligare understryks av fortsättningen i reservation. Där stårdet nämligen: "Utskottet finner det angeläget att regeringen generelltbeaktar detta vid tillämpningen av nådeinstitutet i samband medhungerstrejker." Vad som sägs i moderatreservationen tillsammantaget ärsåledes att vapenvägrare som hungerstrejkar under inga omständigheter skallkunna beviljas nåd. Det lilla uttrycket "t. ex." som är inskjutet iden första mening jag citerade måste dock ses som en ytterligare utvidgning avden krets som aldrig skulle kunna få nåd. Denna krets skall, såvitt jag kanförstå, enligt omfatta alla som hungerstrejkar. Jag skall här inte försöka göra någon värdering avinställningen till hungerstrejker som sådana. Det har ju inte ett dugg medsjälva sakfrågan att göra. Jag vill bara för det första understryka att ettnådebeslut inte är ett ställningstagande i brottsfrågan och att det inte ärprejudicerande. För det andra vill jag hävda att sätt att underalla omständigheter utesluta människorsom visar ett visst angivet beteende frånalla möjligheter att beviljas nåd strider mot de grundläggande principerna förnådeinstitutet. Jag måste säga att det skall bli mycket intressant att sehur i kammaren närvarande jurister ställer sig i denna fråga. Med det anförda, herr talman, yrkar jag avslag påmoderaternas reservation och ansluter mig till utskottets skrivning. 30ANDERS () replik: Det är ingen nyhet för att vigång på gång granskat nådeinstitutet.