prot · G50962 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:62 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1981/82:198 om principerna förapoteksnedläggningar har frågat mig om jag villredogöra för vilka principer som gäller vid apoteksnedläggningar. Det vill jag gärna, även om jag gjorde det så sent som den6 , då jag besvarade två interpellationer och två frågor i sammaämne. Jag framhöll då att det enligt avtal med staten åligger Apoteksbolagetatt svara för att en god läkemedelsförsörjning upprätthålls i landet.Verksamheten skall därvid bedrivas så, att möjligheterna att utnyttjaläkemedelsutvecklingens resultat främjas som så låga läkemedelskostnadersom möjligt upprätthålls. Enligt avtalet med staten bestämmer bolaget i vilkenutsträckning apotek och andra försäljningsställen för läkemedel skall finnasoch var de skall vara belägna. Vid avvägning av försäljningsställenasutformning och placering skall bolaget eftersträva en god service tillallmänheten och sjukvårdens organ. Det är alltså Apoteksbolaget som i varje enskilt fallbestämmer om ett apotek skall läggas ned eller inrättas. Jag vill tillägga attApoteksbolaget, liksom andra statliga företag med serviceansvar, haretableringsnormer i syfte att avväga servicenivån i landet som helhet. Enligtbolagets praxis inrättas ett apotek vid en beräknad expeditionsvolym av minst20 000 läkarordinationer . För apotek vid vårdcentraler ligger dockgränsen lägre. I mindre tätorter och i glesbygdsområden svarar de s. k.apoteksombuden för läkemedelsförsörjningen. Om principerna för apoteksnedläggningar Om principerna för apoteksnedläggningar 2 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Avdetta framgår redan kända fakta om hur Apoteksbolaget bedriver, eller rättareborde bedriva, sin verksamhet. Vi har genom politiska beslut bestämt att ett statligtmonopolföretag skall sköta apoteksservicen till allmänheten. Då kan man intebara överlämna hela ansvaret för denna uppgift - av det svar som jag här harfått framgår att så har skett -, utan vi politiker har en skyldighetatt se till att detta monopolföretag fullgör sina åtaganden på ett acceptabeltsätt. Apoteksservicen till allmänheten är bland det viktigaste som finns ivårt land, oavsett om det gäller tätort eller glesbygd. Jag har ställt min fråga utifrån rent principiellautgångspunkter. Det skulle nämligen vara intressant att få veta vilkabedömningsgrunder som Apoteksbolaget arbetar efter, när det avgör om en ortskall ha ett apotek och hur stort det i så fall skall vara - storlekenbestämmer ju automatiskt sortimentet. Men det framgår inte av svaret. Därförvill jag fråga statsrådet vad som är avgörande. Är det orten och bygdendäromkring med dess befolkningsunderlag? Är det omsättning ellerlönsamhet? Eller är det möjligen antalet anställda? Är besluten när det gällerapotek beroende av om det finns läkare och veterinär på den aktuella orten?Vilka är de tunga, avgörande argumenten? Min fråga avser alltså vilken eller vilka principer somgäller rent generellt, även om den har aktualiserats genom den aviseradeneddragningen av verksamheten vid i i kommun,län. Det har nämligen sagts mig att i är ettpilotfall. Apoteksbolaget prövar här hur långt det kan gå i sinmaktfullkomlighet som monopolföretag för att sedan kunna göra samma sak i andradelar av landet. Det är här som vi politiker måste tala om vad vi vill. Vimåste klargöra vår uppfattning, när vi nu överlåtit verksamheten till ettstatligt monopolföretag utan att det finns någon möjlighet till konkurrens. Dåär det regeringens sak att ange riktningen, och det berörda statsrådet har attuttala sig om hur långt man kan tillåta detta monopolföretag att ageradiktatoriskt. Låt mig erkänna att jag anade att det varapoteket i som främst hade föranlett fråga. WiggoKomstedt och jag bor nämligen båda två ganska nära detta apotek. Får jag bara först upplysa om att han ärfelinformerad i denna fråga. i skall inte läggas ner ellerförändras till ett utlämningsställe. Apoteksbolaget har i ett brev, som ärdaterat och ställt till kommun, framhållit att detmåste föreligga ett missförstånd rörande i . Vad man har diskuterat hos Apoteksbolaget är att förbättralokalförhållandena för i . Man har också diskuterat en vissförändring Men det är inte fråga om att lägga ner i . Sedan frågar återigen ometableringsnormerna och säger att staten måste lägga sig i detta. Staten harskrivit det avtal med Apoteksbolaget som jag nämnde. Jag behöver kanske inteupprepa exakt vad som står i avtalet. Men jag skall kanske erinra om att sedanbolaget bildades har antalet apotek med expedition till allmänheten ökat från623, som det var 1971, till 738. Det är alltså fråga om 142 nya apotek - manhar lagt ner bara 27. Denna ökning har varit på gång . Det är kanskeockså viktigt att notera att just i glesbygder har man faktiskt gjort storasatsningar, även om det inte har kommit fram till allmänheten att dessasatsningar gjorts. Om principerna för apoteksnedläggningar 4WIGGO KOMSTEDT (m): skall vi kanske först klara ut vem det ärsom är felinformerad, fru statsråd. Jag har aldrig påstått att skallläggas ner. Däremot har jag påstått att man har aviserat en neddragning frånett apotek med åtta anställda till ett enmansbetjänat apotek. Detta är mycketriktigt föranlett av lokalitetsproblemen. Brösarpsapotekethari dag åtta anställda. Man haren godlönsamhet-den ligger på . Regionen, som består av , ochSmåland, har en lönsamhet på , och riksgenomsnittet är . Man kanalltså inte säga att detta apotek har dålig lönsamhet. Det för inrättande avapotek förutsatta antalet läkarordinationer, som anges till 20 000 istatsrådets svar, överskrids med det dubbla. vill Apoteksbolaget göra detta till en enmansbetjänadstation och därmed också begränsa sortimentet. Det har funnits apotek i . Jag vill inteta detta till intäkt för att det skall finnas k var-vi leveri en föränderligvärld. Men anmärkningsvärt är att Apoteksbolaget aviserar denna neddragningjust , när har planerat att bygga ut från en enläkarstation och därmed skapa ett bättre underlag. Detta är en bygd medmånga mindre och medelstora gårdar med stor djurhållning. Distriktsveterinären ärplacerad i . Vilken täckningsprocent kommer man att få för djurläkemedelom får enmansbetjäning? Problemet har uppstått i och med att Apoteksbolaget intefår exakt den tomt man vill ha för sin nybyggnad. Då frågar sig en orolig bygd,fru statsråd: skall man flytta ifrån de befintliga lokaliteterna? Jaghar så sent som fått omvittnat av personalen att man inte behöver någranya lokaler. Det går att göra vissa förändringar i de befintliga lokalerna. Detkan väl inte vara så illa att det är bara för att är hyresgäst hos enprivat fastighetsägare som man måste flytta. Det finns alltså möjligheter att bli kvar i de nuvarandelokalerna. De ligger 50-60 m från läkarstationen, så det går inte helleratt åberopa att det är långa avstånd. Om principerna för apoteksnedläggningar Det måste väl vara så attstatsrådet är ansvarig för vad Apoteksbolaget gör, när vi nu har ett avtal, Jag måste än en gång upprepa för WiggoKomstedt vad jag antydde förut, nämligen att Apoteksbolaget är ettsjälvständigt bolag, som faller under aktiebolagslagen. Regeringen eller ettenskilt statsråd får alltså inte lägga sig i bolagets skötsel eller omprövabolagsstyrelsens beslut. vare sig det gäller att inrätta ett apotek eller, somdiskuteras här, att ett apotek möjligen skall få nya lokaler inom samma tätort.Vad jag kan göra är att redogöra för de principer som gäller, och det anser jagatt jag har gjort så gott jag kunnat inom den korta tid som står tillförfogande. Jag vill än en gång tala om för att detstår i det brev som jag nämnde att ett överförande av apoteksombudsleveransernainte berör servicen till kunder som besöker i , och det börvara det väsentliga i detta sammanhang. 6 (): När man gör en neddragning för ett apotek medden omsättning det här är fråga om frän åtta anställda till enmansbetjäning,måste då inte detta innebära försämrad service när det gäller läkemedelssortimentet? Jag känner till avtalet, men om man har ett avtal somvisar sig vara felaktigt och om ett bolag som har monopolställning intefungerar på det sätt som landsting och kommuner tycker att det skall fungera,då måste man väl ändå göra någonting åt detta. Det vore ju horribelt, om vipolitiker inte skulle kunna tänka oss att göra förändringar i de beslut som vihar varit med om att fatta, om dessa visar sig vara felaktiga. Om de fakta jag redovisatkontrolleras av statsrådet och hon kommer fram till uppfattningen att de ärriktiga vad gäller de redovisade siffrorna, är inte statsrådet då beredd attvidta den åtgärd som går att vidta, nämligen föreslå en ändring av avtalet medApoteksbolaget? Det måste ju i så fall bli konsekvensen. Jag tror att väldigtmånga är intresserade av att få veta vad regeringen har för uppfattning i detavseendet, och jag tycker att man borde kunna tänka sig en förändring här. Jag måste än en gång säga att jag inteuppfattar frågan om huruvida man skall ha ett apotek på en ort eller inte somen arbetsmarknadsfråga. Det är en ren servicefråga, och det gäller servicentill de människor som bor på orten eller i dess närhet. När det gäller denservicen har vi inte fått några som helst anmärkningar, i varje fall integenerellt sett -det kan alltid finnas en eller annan människa som känner sigilla behandlad, men det är en annan historia. Vidare vill jag säga, även om jag inte skall gå in närmarepå frågan om i , att det inte är så som saken. då detverkar som om åtta personer skulle ersättas av en. Det är inte meningen. Jag har inte fått skäl att på något sätt agera för attändra avtalet med . Jag har i stället noterat att man frånApoteksbolagets sida faktiskt har utökat servicen i glesbygden, och det tyckerjag att både och jag skall vara tacksamma för. 8 (): Jag delar statsrådets uppfattning när detgäller arbetsmarknadsfrågan. Jag tycker inte heller att frågan om de här åttapersonerna är en arbetsmarknadsfråga. Men statsrådet har den uppfattningen attapotekets service blir lika bra, även om man drar ner verksamheten från envolym som sysselsätter åtta personer till en verksamhet som sysselsätter enperson. Det är detta jag har ställt i relation till vartannat. Då sägerstatsrådet att så skall man inte uppfatta det. Men det är precis sä det är, frustatsråd. Det är precis så det skall uppfattas. Apoteksbolaget har föreslagitatt verksamheten vid i skall dras ner. Man skall arbeta ilokaler , och det skall bli ett enmansbetjänatläkarstationsapotek. Det jag vill ha svar på är om statsrådet tycker att dettaär en rimlig utveckling av apoteksverksamheten i vår glesbygd, när man här intekan åberopa lönsamhetsskäl. Oi7i principerna för apoteksned-läggttingar Jag vill svara att både iglesbygd och i mycket tätbefolkade orter måste den här servicen vara sådan attden som behöver medicin kan få den snabbt. Verksamheten måste också i störstamöjliga utsträckning gå ihop. Om Apoteksbolaget gjort denbedömningen i och och jag faktiskt får vår medicinliksom alla andra som bor i trakten, så finns det inga skäl att tala mer om densaken. 10WIGGO KOMSTEDT (m): Det finns skäl att tala om det innan olyckanhar skett, fru statsråd. Jag hävdar nämligen fortfarande - och det har ocksåApoteksbolaget sagt - att täckningsprocenten kommer att dras ner. Man kommerinte att kunna tillhandahålla det sortiment man har . Och får kanskevarken fru statsrådet som sommarboende i kommunen eller jag som åretruntboendeden service som vi kräver och som vi har rätt att kräva liksom stockholmare,göteborgare och alla andra. Apoteksbolaget har gjort den bedömningen att det inte ärlönsamt, säger fru statsrådet. Men, fru statsråd, jag har redovisat att apotekethar lönsamhet, och det är högt över riksgenomsnittet. Kan vi då inte varaöverens om att det finns anledning att titta på om Apoteksbolaget verkligenhandlagt detta ärende riktigt och om detta möjligen kan vara ett pilotfall somvisar att man skall vara ännu mer restriktiv när det gäller våraglesbygder? Jag tror att vi skall vara försiktiga och ta chansen närvi har den och göra något innan olyckan har skett. För att undvika alla missförstånd vill jagsägaatt jag inte gjort gällande att Apoteksbolaget säger att detta apotek inte ärlönsamt. Där tror jag att vi är ense - det går säkerligen ihop, och det ärnaturligtvis bra. Det är mycket bra med varje verksamhet i detta land som gårihop. Det är också bra om vi ser till att inte allt fler verksamheter inte gårihop. Det kan möjligen vara ett skäl för Apoteksbolaget att byta lokaler. Sedan måste jag nog återigen försöka förklara för WiggoKomstedt att om jag lägger mig i Apoteksbolagets handhavande av ett enskiltärende och säger att ni får inte göra så här i , då får jag anmärkningarfrån ett annat håll än , vilka är allvarligare. Deanmärkningarna kommer i så fall från . 12 (): Vi har här detta monopolföretag med ett avtalsom jag känner alltför väl till - försök inte förklara detta för mig, för jaghar redan förstått det. Jag är emellertid så envis att jag vill försöka få tillstånd en rättelse. Jag har då hävdat att det är statsrådets skyldighet attförsöka få till stånd en ändring av det avtalet. Det är det jag frågat om. Det är inte bra med verksamheter som inte går ihop, sägerfru statsrådet . Nej, det är heller inte bra med politiker som intevågar ha en uppfattning i fråga om statliga monopolföretag, Får jag göra ett kort sista tillägg; Intenågot avtal kan någonsin ändras bara på grund av att den ena parten eventuellttar upp frågan. 14 (); Detta är någonting helt nytt och fantastiskt,fru statsråd. Om man tar upp förhandlingar om att ändra ett avtal, så går detenligt den praxis som gäller. Överläggningen var härmed avslutad. 3§Svar på interpellation 1981/82:105 och fråga 1981/82:197 om livsmedelspriserna har frågat mig dels omregeringen är beredd att på nytt ta upp frågan om livsmedelssubventioner föratt hindra prishöjningar och styra konsumtionen, dels vilka andra åtgärderregeringen avser vidta för att stoppa matprishöjningarna. har också frågatmig vilket beräkningsunderiag jag har använt för uppgiften att en svensk familjanvänder av inkomsten till mat och vilka slutsatser jag drar avsifferuppgiften. Jagbesvarar interpellationen och frågan i ett sammanhang. Jag vill enrinra om att jag så pass som den 27oktober 1981 besvarade en interpellation av med ungefär samma innehåll som den nu aktuella interpellationen.Jag redovisade därvid regeringens åtgärder för att bl. a. nedbringamatprishöjningarna. Livsmedelssubventionerna uppgår fr. o. m. den 1 januari1982 till ca . I den framlagdabudgetpropositionen för /83 redovisas regeringensbesparingsprogram. Härav framgår bl. a. att regeringen inte föreslår någonytterligare minskning av livsmedelssubventionerna. I budgetpropositionen redovisar regeringen även sin syn påden ekonomiska utvecklingen . Inflationstakten, som vid utgångenav minskade till , bör kunna avta ytterligare under år 1982.Enligt bedömning blir prishöjningarna underloppet av , vilket skulle medföra en tillämpning av den s. k.avtalsklausulen . Regeringens ekonomiska politik har utformats föratt motverka en sådan utveckling. Som jag framhöll i mitt interpellationssvar ihöstas får givetvis en sådan dämpning av inflationen även effekter pålivsmedelspriserna. När det gäller frågan om hur stor del av sin inkomst ensvensk familj använder till mat får man använda sig av de officiella uppgiftersom regelbundet tas fram om den totala konsumtionen. var livsmedlensandel av den totala privata konsumtionen och . Ibegreppet livsmedel har då inräknats malt- och läskedrycker. Av dessa uppgifterframgår således att den andel av den totala privata konsumtionen som användstill livsmedel har sjunkit. 16 (vpk): Jag tackar jordbruksministern för svaren påmina frågor rörande livsmedelspriserna, även om svaren måste betecknas somytterligt magra. Jordbruksministern hänvisar till ett svar som han gav den27 , där han - enligt dagens svar - redovisade regeringensåtgärder för att bl. a. nedbringa matprishöjningarna. Dessa regeringensåtgärder måste ha fungerat dåligt, eftersom livsmedelspriserna sedan dessytterligare har stigit kraftigt. Den höjning som skedde innebärför en normalfamilj -som kanske redan före den prishöjningen hade en hårtpressad ekonomi - en ökad utgift på ca . Det är riktigt att jag dels i budgetpropositionen, dels ipressen kunnat läsa jordbruksministerns uppgifter som finns i svaret på minafrågor. Men vad mina frågor och konsumenternas intresse nu gäller var omjordbruksministern hade några funderingar eller förslag om hur den ondacirkeln med höjda livsmedelspriser skall kunna brytas. Det är prishöjningarsom kontinuerligt kommer säkrare än brev på posten. Just priserna påbaslivsmedel har en avgörande betydelse för de ekonomiskt svaga grupperna isamhället. Jag har liksom många konsumenter läst jordbruksministernspåstående att kostnaden för mat nu tar en mindre andel av den samladefamiljeinkomsten i anspråk och att andelen ligger på . Jag tror attdet blir svårt för jordbruksministern att övertyga konsumenterna om riktigheteni det påståendet, med tanke på de reallöneförsämringar de fått vidkännas underde och de kraftiga prishöjningarna på just livsmedel. Då jag inte fått något konkret svar på frågan om vilketberäkningsunderlag jordbruksministern använt sig av, har jag själv försökt tafram vissa uppgifter. Enligt sparbankernas budgetberäkning för oktober månadförra året - de har inte gjort någon ny efter höjningarna - behövdeen normalfamilj bestående av två vuxna, en pojke i tonåren och en flicka på 11år . till mat, och då har jag gjort avdrag för skolmatenenligt sparbankernas kostnadsberäkning. Om man sedan tar en ganska normal familj när det gällerinkomsten - en man med . i årsinkomst och en deltidsarbetande maka med36 . samt barnbidrag på . - blir den sammanlagda inkomsten . av detta belopp utgör enligt jordbruksministern matkostnad, ochdet blir . Men enligt sparbankernas budgetberäkning åtgår för engodtagbar matstandard . Det är en skiUnad på ca 6 400 kr.Enligt mina beräkningar utgör matkostnaden av inkomsten - och det ären inkomst innan avdrag för skatten har gjorts. Men för skattepengarna kaninte en vanlig inkomsttagare köpa mat - det kan bara de som nolltaxerar. Om man i stället först drar bort skatten återstår av densammanlagda månadsinkomsten plus barnbidrag och ett bostadsbidrag på . imånaden generöst räknat . Då räcker inte ens om man går eftersparbankernas kostnadsberäkning. Till detta kommer att beräkningen endasthåller under förutsättning att samtliga måltider för de vuxna kan intas ihemmet, annars blir kostnaderna ännu högre. Jordbruksministern har i sin kostnadsberäkning i begreppetlivsmedel också räknat in malt- och läskedrycker, vilka inte ingår isparbankernas beräkning. Enligt den blir det vatten till maten för de vuxna ochmjölk till barnen. Med två lättöl för de vuxna stiger kostnaderna medytterligare en hundralapp . Självklart kan inte en barnfamilj fåanvända sä stor andel av sin inkomst till inköp av mat. Då tvingas de leva översina tillgångar. Hushållskassan, som är den del som är kvar sedan alla fastautgifter har betalats, måste räcka till övriga dagligvaror också. När detgäller de fasta utgifterna gör hyran, precis som jordbruksministern har sagt,ett stort ingrepp i inkomsten. , som har samma kostnadsberäkning vadgäller matkostnaden för en normalfamilj, medgeratt "det går att pressamatkontot, men dä får man vara beredd på att lägga ner mycket tid påhushållsarbete och jaga Hur detta skall gå till i en barnfamiljmed tvä förvärvsarbetande föräldrar har jag inget recept på, men kanskejordbruksministern har någon statistik som passar för det också. För att jordbruksministerns i matkostnad skall hällaerfordras en bruttoinkomst på , , LO har också gjort enkostnadsberäkning och kommit fram till att en medelinkomsttagare använder 50 %av sin inkomst efter skatt till mat och hyra. Det är siffror som säkert liggernärmare verkligheten än den statistik som jordbruksministern bygger på. säger jordbruksministern att regeringen i sin nyligenframlagda budgetproposition för /83 inte föreslår någonytterligare minskning av livsmedelssubventionerna. Det skall då noteras sompositivt. Men regeringen har ju redan, genom tidigare fattade beslut, medverkattill att livsmedelssubventionerna minskade med ytterligare500 milj. kr. utöver tidigare minskningar. Han hänvisar vidare till attlivsmedelssubventionerna fr. o. m. uppgår till 3,3miljarder. Men detta är ju bara ca en tredjedel i återbäring av den skatt somstaten tar in på just livsmedel. kommunisterna har vid flerfaldigatillfällen sagt att det är ett osunt skattesystem att lägga skatt på den matsom vi behöver för att överleva och fungera i samhället. Lägg i stället högreskatt på onödiga och onyttiga varor, som finns också inom livsmedelshandeln,och styr konsum-fionen mot en bättre matkultur. Genom subventioner kankonsumtionen styras på ett sätt som gynnar både jordbruket och konsumenterna. Idet svar som jordbruksministern hänvisar till, som gavs förraåret, sägs att särskild hänsyn har tagits till barnfamiljerna.Konsumtionsmjölken berörs nämligen inte av minskningen av subventionerna. Men iden höjning som kom togs inte samma hänsyn. Priset påmjölken, som är en oersättlig vara för barnfamiljerna, har också höjts, liksompriset på osten, som är barnfamiljernas smörgåspålägg. Allvarligt är att prisetpå mjöl, bröd och gryn, som är viktiga basvaror, har höjts så kraftigt. Somexempel kan jag nämna att priset på barnvälling har höjts med från den1 januari. Prishöjningen på basmaten är dubbelt så stor som på hela det övrigalivsmedelssortimentet sammantaget. Subventionerade baslivsmedel som man den 31december 1980 kunde köpa för . Det räcker inte att tidningarna nu konkurrerar med mat-och bakrecept i syfte att göra hushållet billigare. Jordbruksministern har juockså dragit sitt strå till stacken och rekommenderat kalops som bra och billigmat. Att det är bra mat kan vi vara överens om, men om det är billig mat berorju på vad man jämför med. Stek eller oxfilé är naturligtvis inte sådant somstår på barnfamiljernas matsedel. Men för att få en uppfattning om vadjordbruksministern anser vara billigt, vill jag fråga jordbruksministern ompriset på hans kalopskött. Vad är priset i butiken exempelvis på märgpipa ellerhögrev, som är litet billigare men också kan användas till kalops? uppgick ju den utgiftsnota pålivsmedelssidan till som presenterades konsumenterna till följdav jordbruksöverenskommelsen, slopade subventioner, handelsmarginaler och ökadmervärde- Nr 62 skatt. Och är det förnya förhandlingar om ett nytt Tisdacen den jordbruksavtal med nya ökadelivsmedelspriser som följd. Jag vill fråga: Hur 19 ianiiari 1982_ länge kan man fortsätta att tvågånger lägga nya miljardbelopp på _ konsumenterna för matinköp, innanjordbruksministern reagerar? ifrågasätter de sifferuppgiftersom jag har lämnat. Jag vill då bara säga att det är statensjordbruksnämnd som svarar för de officiella beräkningarna avlivsmedelskonsumtionen i landet. Resultaten av jordbruksnämndens beräkningaröver konsumenternas sammanlagda utgifter för livsmedel m.m. används vidberäkningen av den totala privata konsumtionen i nationalräkenskaperna. Därredovisas utgifterna för livsmedel och alkoholhaltiga drycker. Beräkningarnasammanfaller inte helt, men nationalräkenskaperna ger de uppgifter som behövsför att man skall kunna beräkna konsumtionen. Då får man fram de här siffrorna. Sedan frågar hur länge man kan hålla påatt höja livsmedelspriserna. Ja, utgifterna blir förkonsumenterna naturligtvis inte mindre, om man höjer priserna en gång om året.Jag hoppas att och jag är överens om att även jordbrukarnaskall ha betalt för det som de producerar och att de skall ha rätt att få levaupp till det jordbruksavtal som har godkänt. I det jordbruksavtal somriksdagen antog 1977 har man godtagit de här beräkningsmetoderna, liksom ocksåatt avtalet skall falla ut .