prot · G50926 · 1981-12-31 00:00:00 — De gör ingen obligatorisk undersökning av devärnpliktiga, vilket gjordes tidigare, utan de kallas bara in vid behov ellerom del uppstår oenighet eller tvekan vid undersökningen av en värnpliktig. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellation 1981/82:50 om upphandlingen för försvaret i har ställt följande frågor till Avserförsvarsministern att vidta åtgärder så att upphandlingar för 1. stärker svenskindustri, 2. främjarsysselsättningen inom landet och 3. är förenligamed strävan atl skapa neutralitet och oberoende i krig? Jag vill inledningsvishänvisa till upphandlingsförordning gällande statligamyndigheter och föreskrifter angående upphandling av försvarsmateriel.Upphandlingsförordningen grundas på de riktlinjer för den offentligaupphandlingen som beslutade med anledning av proposition 1973:73 omriktlinjer för den offentliga upphandlingen. Enligt upphandlingsförordningen (UF) skall del bud antas,som med beaktande av samtliga affärsmässigt betingade omständigheter är attanse som förmånligast (15 § UF). Upphandlande myndighet skall således bedöma upphandlingensom en affärstransaktion. En sammanvägning av olika faktorer som påverkaranbudsprövningen måste ske med hänsyn till omständigheterna i varje särskiltfall. Väsenlligt är härvid att väga pris mot kvalitet och prestanda i Även sådana omständigheter som tidigareerfarenheter av anbudsgivaren, dennes möjligheter att under och efter leveranslämna god service, tillkommande drifts-, underhålls- och förrådskostnader samtanbudsgivarens ekonomiska och tekniska resurser, insikt och erfarenhet ävensomhans vederhäftighet och pålitiighet när det gäller att fullgöra åtaganden börbeaktas. Andra omständigheter som man skall ta hänsyn till är bl. a. krav påförskott, leveranstider och garantitider. I de gällande riktlinjerna för den offentligaupphandlingen (prop. 1973:73) framhålls alt myndigheterna inom ramen förgällande upphandlingsbestämmelser aktivt bör medverka lill att en ökad andelav upphandlingen görs hos företag i de fyra nordligaste länen. I anvisningarnatill upphandlingsförordningen anges att det vid likvärdiga anbud från företaginom de fyra nordligaste länen och annat förelag skall ges företräde åtförstnämnda förelag. Avsteg från upphandlingsförordningen får endast görasgenom beslut av regeringen. Detta kan exempelvis förekomma i ärenden av storindustri-, försvars- eller sysselsättningspolitisk betydelse. I fråga om upphandling av försvarsmateriel gäller att denupphandlande myndigheten inom ramen för de bemyndiganden och betalningsmedelsom ställs till förfogande kan, utan att underställa regeringen frågan,upphandla materiel till ett värde av 20 milj. kr., om beställningen läggs inom landet,medan vid utländsk anskaffning beloppet är maximerat lill 5 milj. kr. Det blirdärför regeringen som avgör om större beställningar skall göras utomlands. För militärt försvar anskaffas åriigen materiel till ettvärde av ca . Inom ramen för gällandeupphandlingsbestämmelser har av de samladebeställningarna lagts hos svenska företag. Svensk försvarsindustri har såledesi internationell konkurrens svarat för en mycket stor del av leveranserna lilldel svenska försvaret. I de fall beställningar görs utomlands är det av storvikt att redan vid upphandlingen lösa frågan om reservdelar och övrigaförutsättningar för driften, så att tillräckligt oberoende uppnås gentemotutlandet. torde det bli svårare atl upprätthålla eninhemsk försvarsindustri med den bredd och på den tekniska nivå som hittillsexisterat. Orsaken härtill är dels att del ekonomiska utrymmet för anskaffningav materiel lill försvaret har minskat, dels att kostnaderna för utveckling, tillverkningoch drift av materielen stigit i snabbare takt än anslagen, dels atlmalerielens livslängd successivt kunnat ökas. Detta har medfört kortaretillverkningsserier och mellan anskaffningslillfällena. Detta förhållande har uppmärksammats av 1978 årsförsvarskommillé, som i sitt betänkande (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret har redovisat sin syn på de anspråk som bör ställas påförsvarsmaterielan-skaffningen och svensk försvarsindustri. Kommittén harframhållit att den nuvarande upphandlingsprincipen alltjämt bör gälla, men alldel härvid inte kan uteslutas, att statsmakterna kan behöva göra avvikelserfrån principen i ett större antal fall . Om upphandlingen för försvaret Om upphandlingen för försvaret Dessa förslag bereds f. n. inomregeringskansliet. Jag avser att redovisa min syn på den framlida försvarsinduslripolitikeni totalförsvarspropositionen . Jag vill avslutningsvis peka på några åtgärder somregeringen har vidtagit för atl främja sysselsättningen och för atl stärka densvenska försvarsindustrin. Dessa åtgårder har kommit till stånd genom attförsvars-, industri- och sysselsättningsinsatser samordnats. Regeringen har medgivit att försvaretsmaterielverk får göra avsteg från upphandlingsförordningens bestämmelser omupphandling under konkurrens vad gäller beställning av ammunition hos svenskindustri till ett värde av ca 70 milj. kr. Genom tidigareläggning av försvaretsbeställningar av ammunition har en jämnare sysselsättningsutveckling kunnaterhållas inom svensk ammunitionsindustri. Regeringen beslutade att tvåminröjningsfartyg i plast skall beställas vid . Beställningenär värd ca 125 milj. kr. Härtill kommer betydande belopp till andraföretag för vapen pch minröjningsulruslning. För beställningen disponeras 75milj. av varv-slödsmedel som anvisat till förutveckling på det plaslteknologiska området. Regeringen beslutade att försvaretsmaterielverk vid fick beställa projektering av två ylattackfarlygoch ett bevakningsfartyg lill svenska marinen. Värdet av de beslutadebeställningarna uppgår till 105 milj. kr., varav 75 milj. kr. Beslutet var ett resultat av del arbete som under våren 1981skett inom berörda departement och myndigheter med syfte att öka beläggningenvid . Innan fartygsbeställning kan ske , erfordrasytterligare beslut av och regeringen. Projektet har en totalkostnadav ca 375 milj. kr. Härav finansieras 70 milj. kr. av de av anvisademedlen för sysselsättningsåtgärder vid . Finansieringen iövrigt sker genom tidigareläggning av försvarets beställningar. Vid beslut om att anskaffa ett nytt flygplanssystem, somberörts , för att ersätta Viggensyslemet är valet mellan ettinhemskt och ell utländskt flygplanssystem en avgörande fråga. När detta beslutskall fattas kommer givetvis även industripolitiska, sysselsåttningsmässiga ochsäkerhetspolitiska faktorer att tillmätas stor betydelse. 44 HANS i Hallslakammar (vpk): Herr talman!Jag tackar försvarsministern för svaret på interpellationen. Jag har ställt frågorna till försvarsministern motbakgrund av regeringsförklaringen. Del står där att man måste försöka skapabättre balans mellan import och export genom alt stärka denutlandskonkurrerande industrin. Del påpekas alt det krävs ett starkt försvarför att upprätthålla neutralitet i krig. Det är ju mot den bakgrunden denmycket uppmärksammade ITT-affären har debatterats. Försvaret har köpt ettsystem för lågspaningsradar av multinationella ITT. trots att man efter vadsom har blivit känt hade allamöjligheter att lägga ordern hos svenska . För alt använda den affären som exempel kan man säga attbeställningen Fredaeen den hos ITT inte stärkte svensk industri, intefrämjar sysselsättningen inom i- november 19S1 landet och knappast är förenlig med strävandena lill neutralitet och Den upphandling hos ITT som just har gjorts och som q unnhandHns- väcklstor irritation hos människor verkar i precis motsatt riktning. L M _ r försvaret Ericssongår miste om en order som är viktig för att dess kompetens på områdetskall utvecklas, man löper större risk att få sysselsättningsproblem än manhade gjort om ordern hamnat inom landet - det är ett par lusen personersom jobbar inom den här delen av - och man kan knappastsäga att man genom beställningen hos ITT främjar vare sig neutraliteteller oberoende i större utsträckning än man skulle ha gjort om manplacerat ordern hos ett svenskt företag, vilket man myckel väl hade Jag måsle faktiskt nämna litet om ITT:s bakgrund när jagtalar om oberoende. Del är ett företag som har myckel tvivelaktigt rykte. Desshistoria omspänner allt från investering i Focke-Wulfs flygplansfabrik i delnazistiska - flygplan som bombade de egna soldaterna, om man anser attITT är ett amerikanskt företag - till den mycket kända inblandningen i Chilesinre angelägenheter, där man försökte påverka valen och verksamt bidrog tillatt störta president . Det är alltså knappast någon oberoende ochneutral samarbetspartner som det svenska försvaret har valt. Att man handlar avett multinationellt bolag och inte av ett svenskt företag, som man bör, tyckerjag är illa principiellt. Men alt man handlar av ITT tycker jag är förfärligt.- Nog sagt om det. Jag tycker atl svaret ger vid handen alt den här affärenhade kunnat handläggas på ett annat sätt. Det sägs i svaret uttryckligen;"Avsteg från upphandlingsförordningen får endast göras genom beslut avregeringen. Detta kan exempelvis förekomma i ärenden av stor industri-,försvars- eller sysselsättningspolitisk betydelse." Det tar jag tillintäkt för påslåendet att man borde ha lagt den här beställningen hos detsvenska företaget. Mot bakgrund av vad som är känt omarbetsmarknadssituationen i och i landet i övrigt och mot bakgrundav den mycket aktiva agitation som förekommer om vikt försysselsättningen i och för bevarad kompetens inom landet - i det falletnär del gäller flyginduslrin - tycker jag alt det är obegripligt att man intehandlat av ell svenskt företag när man nu haft möjlighet att göra det. L MEricsson hade kompetens och kunde leverera lill ett liknande pris, som säkertskulle ha visat sig vara mer fördelaktigt samhällsekonomiskt. Vad kan då försvarsministern göra för atl i framtidenhandla så att man når de syften jag har angivit i interpellationen? På denpunkten får jag inte några ' besked. Försvarsministern nöjer sig med attnämna att det kommer ett förslag som redovisar hans syn på denframlida försvarsinduslriella politiken. Jag vill då ställa två frågor: Fanns det inget utrymme för atl med hjälp av denundanlagsmöjlighel som upphandlingskungörelsen medger lägga radarordern i ? Jag vore 1 - Om upphandlingen för försvaret tacksam om försvarsministern ville kommentera del. även omden affären nu är avslutad - det kan ge klarhet i vad upphandlingsförordningenegentligen innebär. Försvarsministern säger att han i proposition tillvåren skall redovisa sin syn på framtida försvarsindustriella frågor. Det voreav värde för mig och många andra alt få veta om det kan bli någon ändring tilldet bättre eller om vi också i fortsättningen skall dras med sådana härhistorier. Vilken är försvarsminislerns syn på dessa frågor? Inledningsvis vill jag säga atl-det framgårockså av svaret - försvaret är den sektor i vårt svenska samhälle som specielltbeaktar just önskemålet att man om möjligt skall handla svenskt. Vi lägger ulbeställningarna i lill 80 å . När det gäller den fråga som iHallstahammar här lar upp, nämligen den order på lågspaningsradar som gick tillITT, vill jag gärna deklarera att det i varje fall för mig var en besvikelseatt vi inte lyckades placera den i . Jag hade önskat del, men det varinte möjligt i det läge som uppstod. Jag har sagt detta tidigare - det harvarit många förfrågningar i det här ärendet. Jag har inte varit särskilt gladåt att länina ut uppgifter om del, men har ändå blivit tvungen att göra det.När anbudstiden gick ul var kostnadsskillnaden mellan ITT och LM ca110 milj. kr. Det blir sedan möjligt att förhandla vidare, vilketi och för sig inte är så vanligt. ansträngde sig då verkligen, ochdel vill jag ge företaget en eloge för. Ändå blev det en prisskillnad på 40milj. Alt köpa samma produkt med ungefär samma utförande för ca 40 milj.kr. mer ansåg vi inte möjligt. Det är dock skattebetalarnas pengar som vihanterar. För näringslivet i stort måste det vara ett intresse attvi upprätthåller konkurrensen. Den upphandling som iHallstahammar frågar om var utlagd som en konkurrensupphandling. Vill man vidgabegreppet ytterligare något kan man faktiskt fråga sig om det skulle vara avintresse för ett företag som att vi gick in för en skyddad marknadi . är dock ell av våra allra största och förnämstaexportförelag, som är beroende av en fri och öppen marknad. Vi bör därför, närvi gör sådana här affärer, också beakta dessa synpunkter. 46 HANS i (vpk); Jag lyssnade så intensivt påförsvarsministerns som jag tycker positiva inlägg att jag höll på att glömmaatt begära ordet. Det är positivt alt försvarsministern säger att den häraffären var en besvikelse för honom och alt hans strävan var att läggabeställningen inom landet. Men att bara hänvisa lill att det skilde 40 milj.kr. i slutrundan tycker jag inte räcker som argument, eftersom man också måstese på konsekvenserna för sysselsättningen i landet. 40 milj. kr. är en väldigtliten summa när man räknar med att bygga ut kompetensen och skapa jobb här ilandet. värderingenbör man ha med. Upphandlingsförordningen ger möjligheter atl väga in sådanaskäl. Även om jag har kritiserat ITT, är jag naturligtvismedveten om att inte heller är bästa barn - om jag fåruttrycka det så. LME har verkligen lagt ut mycket jobb ute i världen som kundeha lagts ut här hemma. Men i den här konkreta situationen, när man har bestämtsig för att ha radar och ell svenskt företag har möjligheler atl levererasystemet, borde man kanske ändå ha sett till atl ordern hade hamnat här hemma. Jag fick inget svar på min fråga om försvarsministerns synpå framtida försvarsindustriella frågor. Jag noterar del emellertid sompositivt att han var besviken över att vi inte kunde handla hemma. Qm ingentingannat hörs från försvarsministern tolkar jag det så, att det blir förändringari upphandlingsförordningen, så att svenska förelags anbud inte skall behövajämföras med anbuden från olika multinationella företag i andra länder- där mansäkert inte är lika intresserad av alt få med svenska företag i anbudsgivningennär det gäller deras interna försvarsanläggningar. Om upphandlingen för försvaret Min syn på dessa frågor är att vi måstebehålla någon form av upphandlingsförordning och alt det också i fortsättningen måsle finnas en viss konkurrens för att vi rätt skall kunna bedöma vilka varor viskall köpa,till vilket pris, vilken kvalitet osv. Hur detta sedan i detalj skall utformas, omdet kan bli förändringar i någon riktning, är svårt att uttala sig om för dagen.Jag vill emellertid poängtera att försvaret ändå har lagt ut avsina bestiillningar i , vilket jag tycker visar försvarets inställning tilldenna fråga. När vi diskuterar den speciella upphandlingen avlågspaningsradar hos ITT bör del komma med i bilden atl av den beställningenhamnade hos svenska företag. Alla pengarna rinner alltså inte ut urlandet. Det är helt klart alt man också skall se dessa frågor frånsysselsättningssynpunkt. Jag tror emellertid alt jag kan säga att den häraffären inte har varit någon stor sak för . Man beräknade att manskulle sysselsätta 100 personer med denna beställning. Detta skallställas i relation till att division i totaltsysselsätter 2 100 personer. Och jag har inte fått några uppgifter om alt dethar förekommit friställningar vid förelaget, vilket ju är myckel glädjande. 48 HANS i (vpk); Jag tror inte attsysselsättningssynpunkten för som företag har varit avgörande fördess agerande. Det företaget har ju fabriker över hela världen och har under enlång lid flyttat ut arbetstillfällen till andra länder. Men för atl behållakompetensen inom landet hade affären haft betydelse. Även om kommertillbaka i olika beställningar, vilket får ses som positivt, är del ändå barahälften. Överläggningen var härmed avslutad. 9 protokoll1981/82:25-28 Nr 26 8 § Föredrogs och hänvisades den Propositionerna och skrivelsen 13november 1981 1981/82:57 till justitieutskottet 1981/82:63 och 67 till lagutskottet 1981/82:76till skatteutskottet 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:85och 86 till justitieutskottet /82:87 lill lagutskottet /82:88 till justitieutskottet1981/82:89-91 till jordbruksutskottet /82:92 till näringsutskottet. 10 § Anmäldes och bordlades Skrivelsen och propositionerna 1981/82:53 med redogörelse förverksamheten inom 1981/82:68 om ändrade avdragsreglerför realisationsförluster på premieobligationer 1981/82:73 om godkännande avtilläggsavtal till avtalet mellan , , , och Norgeom handräckning i skatteärenden, m, m. 11 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:93av m. fl 1981/82:94 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:50 om sättet att fastställa basbeloppet enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring, m. m. 12 § Anmäldes och bordlades belänkande 1981/82:10 om vissa grundlagsfrågor m. m. 1981/82:7om lagfarlskostnaden vid gruppbebyggelse 1981/82:11om dubbelbeskattningsavtal mellan och 1981/82:7) 1981/82:12 om ändrat deklaralionsförfarandevid arvs- och gåvobeskaiining- en (prop. 1981/82:26) 1981/82:1om skyldighet för polismän att bära synliga namn- eller nummer beteckningar ' 1981/82:2 om förbud motalkoholförtäring på allmän plats 1981/82:3om forumregler för mål om renhållningsavgifter , Nr 26 1981/82:4 om åtalspreskription m. m. 1981/82:5om taxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar , pgUg, looi 1981/82:6om förenklad domskrivning (prop. 1980/81:175) 1981,/82:7om säkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar (prop. 81:114)1981/82:9 om lagstiftningen rörande TV-övervakning 1981/82:11 om befogenhet förtulltjänsteman alt företa ytlig kroppsbesiktning, m. m. 1981/82:2)1981/82:12 om ordförandebeslut i kriminalvårdsnämnden (prop. 1981/82:21) 1981/82:7om kurdernas situation 1981/82:8om åtgärder mot diskriminering av handikappade 1981/82:6om anställning av kvinnor som befäl inom det militära försvaret, m. m. 1981/82:3) 1981/82:7 om rätten till vapenfritjänst under krig' 1981/82:8 om förkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare1981/82:9 om totalförsvaret i 1981/82:3 om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. 1981/82:4 om elableringskontrollsom metod för styrning av animaliepro-duktionens utbyggnad 1981/82:4om rostfria bilavgassystem 1981/82:6om ökat statligt engagemang inom gummiindustrin 1981/82:7om ändringar i banklagstiftningen (prop. 1981/82:23) 1981/82:2om medbestämmandelagens tillämpning på tidningsföretag 1981/82:3 om utlänningslagenm. 1981/82:8 om granskning av denårliga redogörelsen för tillämpningen av terroristlagstiftningen (skr.1981/82:46) 1981/82:3 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m., såvitt avser bostadsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1981/82:30) Nr 26 13 § Meddelande om fråga Meddelades att följande frågaframställts 1981/82:112 av () tillkommunikationsministern om bibehållande av postkontoret på : som gjordes islutet av var av den uppfattningen, atl borde få behålla sittpostställe. 1 den nu årliga etableringsplanen, som görs av postensregionförvaltning i Slockholm, har man skrivit att poststället på bördras in. Skärgårdsborna på , , är oroliga.Tillgången till ett lokalpostkonlor fyller en betydelsefull uppgift somserviceinrättning inom berört område. Vad är kommunikationsministerns uppfattning när det gällerall ha kvar postkontoret på som ett led i bevarandet av en levandeskärgård? 14 § Kammaren åtskildes .