prot · G50987 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:87 Valav ombud och suppleanter i parlamentariska (rådgivande) församling 1 § Val av ombud ochsuppleanter (rådgivande) församling Företogsval av sex ombud och sex suppleanter i parlamentariska(rådgivande) församling. Anf.1 (); Valberedningen har enhälligt godkänt gemensamma listor för val av ombudoch suppleanter i parlamentariska (rådgivande) församling. Iegenskap av ordförande i valberedningen ber jag att till herr talmannen fåöverlämna de gemensamma listorna. De för ifrågavarande val avlämnade gemensammalistorna upplästes av talmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns attföljande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på listorna,valts för tiden frän öppnandet av den parlamentariska församlingens nästaordinarie möte till öppnandet av församlingens därpå följande ordinarie möte: ombud () () BengtSjönell (c) () () () ()() () () ()() 2§ Anmälan om kompletteringsval till utskott Socialdemokratiskariksdagsgruppen har som suppleant i socialförsäkrings- och socialutskottenunder ledighet anmält hennes ersättare . suppleanti socialförsäkringsutskottet () suppleanti socialutskottet () 3§ Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 1981/82:109 fillkonstitufionsutskottet Föredrogs betänkande1981/82:18 om parfistöd (prop. 1981/82:100 och 1981/82:101). I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden frarhställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 4 (); Dagens debatt om partistödet bör rimligen handla om del lämpliga i atti rådande ekonomiska läge höja, och det delvis retroakuvt, det statligapartistödet. Jag vill inledningsvis understryka delta, därför att jag har en känslaav att debatten lätt kan förvandlas till en allmän debatt om partistödet, ombehovet av väl fungerande poliliska partier, om att demokratin kräver godaarbetsvillkor för partierna etc. Men del är faktiskt inte detta somulskottsbetänkandet tar upp. Nej, vad det nu handlar om är betydande höjningar avpartistödet. Dels föreslår regeringen och utskottsmajoriteten all vi skallräkna upp partistödet för innevarande budgetår fr. o. m. den 15oktober 1981, dels vill man genomföra samma höjning för nästkommande budgetår.Sammanlagt kostar del här skattebetalarna omkring 20 milj. kr. Det kan synas som ett mindre belopp i dessamiljardunderskottens tidevarv. Men frågan har definifivt ocksä en principiellaspekt. På samhällslivels alla områden tvingas vi nu till härda besparingar.För att få ordning på den svenska ekonomin måste vi även spara på aktivitetersom ligger många människor varmt om hjärtat. Enskilda, liksom branscher ochhela regioner får känna av de nödvändiga besparingarna. Dessa besparingsåtgärdergenomför vi inte med lätt hjärta, men de är icke desto mindre nödvändiga föratt vi skall komma ur de nuvarande ekonomiska besvärligheterna. I detta läge, då politikerna ställer stora krav på andra,borde rimligen krav ställas också pä dem själva. Moderata samlingspartiet kandärför inte gä med pä de föreslagna höjningarna. Vi säger nej lill dem ochkräver därutöver en mindre besparing på 5 miljoner partistöd. Detta är en klar markering frän moderata samlingsparfietssida av atl vi vill vara med och la vart ansvar för den nödvändigabesparingsverksamhelen, inle bara i ord utan ocksä i handling, även om detnaturligtvis också drabbar oss själva. Jag tror att det är svårt att fä gehörför krav pä besparingar, om politikerna talar om sädana för andras del menhöjer de egna anslagen, t. o. m. retroaktivt. Naturligtvis går det att sparaockså när det gäller valrörelser och politisk verksamhei. Jag tror alt enminskning av den kostsamma affischeringen - för atl bara nämna ett exempel -skulle uppskattas av mänga. Jag ber atl få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2, som är fogade till utskottets betänkande. Elt bifalltill dem innebär inte nägol dråpslag mot partiernas ekonomi. Moderatasamlingspartiet föreslår ocksä en förändrad konstruktion av det statligapartistödet som skulle slå nägol härdare mot de slörre partierna än mot demindre. Därför kan talet om att nedskärningarna allvarligt skulle försvåra denparfipolitiska verksamheten avfärdas. I detta utskottsbetänkande behandlas ocksä frågan om detkommunala partistödet. Vi har där en annan konstruktion än för det statligastödet. Kommunerna får inte bevilja parlierna ell grundbelopp per parti ochsedan ett rörligt mandatbidrag. Detta är emellertid den lösning som man harfastnat för pä del slalliga området. Alla partier som ställer upp i ett val harvissa grundkostnader för sin verksamhet - man skall nå ut till precis sammaantal väljare. ModeratasamHngspartiel har pläderat för etl syslem med såvälgrundbidrag som elt rörligt mandatbidrag ocksä i kommunerna. Utskottet haremellertid varil kallsinnigt. I är finns det en strimma av intressefrän sida, så till vida att majoriteten nu kan tänkasig att kartlägga den nuvarande partistödssituationen i kommunerna. När detgäller konkreta reformer nöjer sig utskottet med att säga att det tillkommerregeringen att ta initiativ i frågan. är verkligen att fästa ringa vikt vid . Detär väl naturligt att , om något organ, borde våga ha en mening i denhär frågan. Nog skall väl riksdag kunna uttala sig för en princip närdet gäller det kommunala parfistödet. Det tycker inte ,medan vi däremot från moderat håll anser alt en sädan här viljeyttring nu är päsin plats och att detta skall ges regeringen till känna. Vi vill alltså ha bådeen kartläggning av det kommunala partistödet och en inriktning på en reform avdelta slöd, med den utformning som jag just har nämnt. Jag ber att få yrkabifall till reservalion 3. En sådan reform, herr talman, skulle inte kosta merapengar utan kan genomföras inom ramen för de nu utgående beloppen. För moderatasamlingspartiets del skulle detta, med partiets nuvarande storlek, förmodligeninte leda till mera utan tvärtom till mindre pengar. Men vi ser självfalletinte frågan på detta sätt. För oss är principen den viktiga. Eftersommittenpartierna och socialdemokraterna har visat stor handlingskraft när detgällt att höja det statliga partistödet, t. o. m. retroaktivt, hoppas vi frånmoderat håll att dessa parlier, eller åtminstone några av dem, skall visa sammahandlingskraft och snabbhet när det gäller att klara de framtida principernaför det kommunala partistödet. Det är hög tid, herr talman, att så sker. 5HILDING (): Vi har från socialdemokratins sida stött detförslag om höjning av partistödet som regeringen har lagt fram, och vi haransett oss ha goda skäl för det. Det slatliga partistödet har legat stilla . Deträcker att jag erinrar om att det har skett en 60-procentig inflation sedandess. I själva verket har det statliga parfistödet urgröpts, och parfierna färut allt mindre av det. Vi har inle förbundit oss att spara en viss procent. Vihar inte skrivit något brev fill "käre " eller något sådant, somgör att vi känner oss förbundna alt åstadkomma en nedpressning av de stadigaanslagen pä en rad områden. När det gäller viktiga områden som berörpensionärer, arbetslösa och andra motverkar vi med all den kraft vi är mäktigaden nedpressning som mar har velat genomföra. Det gär alltså inte all, som harskett i den allmänna debatten, ställa mot varandra vår syn på partistödet ä denena sidan och vär syn på anslagen och stödet från sida tillpensionärer, sjuka och andra sädana grupper ä den andra. Det står klart att partistödet belyder väldigt mycket förpartierna - jag är övertygad om att har hunnit läsa den utredning som kommunaldemokratiskakommittén har presenterat och som låg färdig när konslilutionsulskotletarbetade med denna fräga. När del gäller de lokala partiorganisationerna svararpartistödet för av inkomsterna. Därnäst kommer medlemsavgifterna.Kommittén har efter en grundlig undersökning kommit fram till att partistödetär av avgörande belydelse för partiernas möjligheter att arbeta. Tack vareförstärkt kommunalt partistöd har verksamheten kunnat aktiviseras. Del äruppenbart, att om skulle följa förslagen från moderat häll, skulledel leda till att parlierna anfingen mäste skaffa sig andra inkomster ellerockså minska partiverksamheten. I stort sett utförs parfiverksamheten av frivilligakrafter pä frilid. Heltidsanställda svarar endast för en mycket begränsad del.Men de helfidsanställdas insatser behövs för att aktivisera de frivilligakrafterna i partierna. Inte minst gäller delta beträffande det kommunalapartistödet. Vi har frän vår sida anledning att vara nöjda med deluttalande som utskottet har gjort på denna punkt. Där finns de tre principersom har varil vägledande på detta område. För det första sägs att förändringar skall föregås avparfiöverläggningar. Den principen omfattade , ochjag kan inle tänka mig annat än att de slår fasl vid den f. n. För del andra konstaterade vi alt delfanns ett samband mellan det statliga och det kommunala partistödet, och detexisterar alltjämt. Man utformade partistödet som en enhet. Det generellastödet, som skulle utgå oberoende av mandat, skulle man ge frän statens sida,medan mandalstödel skulle komma från kommunalt håll. Det är klart att man kanändra på detta. De som ivrar för att man skall flytta över uppgifter tillkommunerna och låta dem svara för ekonomin kan naturligtvis resonera på säsätt, atl vi skall skjuta över uppgifterna lill kommunerna, sä all siaten färminskade utgifter. Men det leder ju till att kommunerna får ökade utgifter.Utsätts kommunerna då för press att inle höja sina utgifter, går det ut överpartierna. Dessa får mindre möjlighet lill aktivitet på det kommunala planet. För det tredje uppställdes en princip atl parlierna skallha frihet atl använda sina beviljade medel på det sätt som de själva önskar.Staten eller kommunerna skall inte blanda sig i della och föreskriva att enviss del skall användas för agitation, en viss del för lön lill ombudsmän elc.,ulan partierna måste på denna punkt ha frihet. När del gäller kartläggningen har det väsentliga redanulförts. Utredningen om den kommunala demokratin har gjort elt utomordentligtfint kartläggningsarbele, och de båda kommunförbunden disponerar över etlmycket omfattande material. Men vi har inle haft del minsta alt erinra mol kompletterar detta material, och utskottet har också uttalal sig för del. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. 6ANDERS () replik; Del är slående att villvara med om att avskaffa indexregleringen av skaiterna men atl han däremot, omjag förstod honom rätl, är positiv till nägon form av indexreglering avparfistödet. När det gäller indexregleringen av presstödet har hans partivänneri den senaste pressutredningen varit mycket posiliva. Kort sagt: När det gällervad jag skulle vilja kalla egna förmåner är man i hög grad positiv till enindexreglering, men i andra sammanhang kämpar man mycket hårt mot dennaprincip. Jag tycker inte, herr talman, att den ekvafionen går ihop. De överläggningar mellan partierna som om ägde vidare faktiskt rum och avsåg tiden fram till1976. Det var alltså för en avgränsad tidsperiod som man träffade en uppgörelse.Vi försökte från moderata samlingspartiets sida i god lid före utgången av 1976få fill stånd sådana nya överläggningar som efterlyste.Vi sade att perioden nu är slut och atl det nu är dags att ta itu med helaproblemkomplexet en gäng till. skriver vi 1982, och sådana överläggningarhar ännu icke kommit till ständ. Mol den bakgrunden är det väl ganska naturligtatt vi i det utskott som enligt riksdagsordningen handlägger justpartistödsfrägor försöker få till stånd någon form av initiativ beträffande detkommunala partistödet. Självfallet innebär varje besparing vissa påfrestningar,oavsett var man sparar, men skall del bli någon trovärdighet i kravet frånpolitikernas sida pä besparingar, måste man naluriigtvis ocksä själv varaberedd pä atl man kan komma att drabbas av dem. säger visserligen HildingJohansson att hans parti inte alls är med i den stora besparingsdriven, men manär faktiskt även pä socialdemokratiskt häll medveten om vikten av besparingaroch medverkar pä sätt och vis i den processen här i . Med tanke pä detär det, herr talman, elt sällsynt illa valt lillfälle atl -1, o. m. retroaktivt- just nu höja partistödet. Det föreligger faktiskt inte något akut problem somgör att man behöver räkna upp partistödet just . Anf.7 () replik: Min replik skall omfatta tre punkter. För det första: Det förhållandet atl vi inte har kallatstill överläggningar om partistödet måste bero pä alt man uppenbarligen inte harkänt något behov av att ta upp det partivägen. Tvä av de partier som har ingåtti regeringen har väckt mofioner här i , och traditionen har varil attstatsministern i egenskap av ordförande i etl parti har bjudit in till sådanaöverläggningar. De två statsministrar som har sulfit har migvelerligt inte kallat till några sädana överläggningar. För del andra; Det är inte alls fråga om all indexreglerapartistödet - då skulle vi inle nu höja det så begränsat i förhållande tillandra former av organisationsslöd. Det har legat still . trotsinflation och andra förändringar. För det tredje: När det gäller trovärdigheten har viutformat värt budgetalternativ. I det ryms den höjning av måttligt slag som nuföreslås. 8 ()replik: När det gäller frågan om indexreglering eller inte så var det faktisktHilding som i sitt inledningsanförande tog upp den frågan genom attgöra jämförelser med penningvärdets fall varunder partistödetinte höjts. Skulle man föra det resonemanget, så skulle vi när det gäller bådeavdrag, bidrag och anslag på en lång rad punkter tvingas justera. Det gör viinte, och det har inte heller och hans parti krävt. Här måstedet nog vara på det sättet att man frän fall fill fall fär höja partistödeteller justera det i den andra riktningen. Vikan alltså konstatera att just i det här läget, när man på alla andra områdenfär dra ned, dä kommer det förslag om t. o. m. retroaktiva höjningar. Moderatasamlingsparfiet går emot detta. Beträffandefrågan om överläggningar mellan de politiska partierna utlöpte enöverenskommelse som träffades i början av 1970-lalet. Vi försökte då frånmoderat håll, som jag sade i min förra replik, få till stånd dessaöverläggningar. hette statsministern , och han hade välhaft möjligheter att ta inifiativ till sådana överläggningar. Men,herr talman, här försöker man verkligen krypa bakom realiteter. Villriksdagspartierna, representerade i , fä till ståndförändringar när det gäller konstruktionen av det kommunala partistödet, säskall väl vi rimligtvis kunna göra detta och inte vara sä fina i kanten att visitter och väntar på att statsministern eller justitieministern - eller vem detkan vara - behagar inleda den här typen av överläggningar med oss. Förvissofinns det anledning alt vara artig och visa respekt för vär regering nägon gångdå och då. Men så stor behöver väl ändå inte respekten vara från riksdagenssida alt det är vi som skall sitta och vänta pä att regeringen tar kontakt medoss - det är en princip som i varje fall icke moderata samlingspartiet kanansluta sig till. Anf.9 () replik; Får jag endast konstatera alt moderatasamlingsparfiet inte godtar den koppling mellan statligt och kommunalt partistödsom vi alla var med om att genomföra . I stället villmoderaterna bryta upp denna koppling. Det ville de också . Vihade en annan mening, och den meningen stöddes av övriga partier här iriksdagen. Följaktligen fanns det inget behov av att kalla tillpartiöverläggningar om en förändring av dessa principer. 10 SVEN-ERIKNORDIN (c): Utformningen av det kommunala partistödet har ju varit ett ständigtåterkommande debattämne här i kammaren under åtskilliga är. Det nya den härgången är diskussionen om det statliga parfistödet. Ingen har i dagens delrättifrågasatt själva grundtanken med partistödet - sä långl är vi ju ense. Men detkan ändå vara på sin plats att säga några ord om varför vi har partistöd i vårtland. I vulgärdebatten har det framhållits att man göder partierna, för allbara nämna etl av ullrycken. Del finns hell visst exempel på länder som inte har någotpartistöd. I stället har man rejäla kanslistöd fill de enskildaparlamentsledamöterna. Del finns åtskilliga länder där envar parlamentsledamothar ett eget kansli. Här i har vi gått en annan väg av två skäl, delsför att vi har etl litet land och mindre pengar, dels för att partierna i vårfolkrörelsedemokrati spelar en central roll. Det är via partierna som denpolitiska debatten förs och endasl i begränsad omfattning genom de enskilda ledamöterna. Det är alltså bakgrunden. Om denna inriktning var manganska överens när riktlinjerna drogs upp. Reglerna fastställdes först på1960-talel och , då vi ocksä fick bestämmelser om det kommunalapartistödet. beslut förutsatte en uppräkning av det statligapartistödet allteftersom prisutvecklingen skulle fortgå. Sädana uppräkningarskedde också . kan man säga att det slaisfinansiella lägetgör alt sådana här målsättningar sätts ur kraft, och det är vad som har skett.Del blev trots en kraftig inflation ingen uppräkning 1978, inle 1979, inle 1980och inle 1981. sker en uppräkning . Egentligen borde uppräkningen havarit 50 ä , Uppjusteringen enligt regeringsförslaget betyder i självaverket, i reala pengar, en nedjustering av partistödet med ett väsentligtbelopp. I det här läget visar sig vara pålitligaopportunister. De talar och röstar emot en höjning av partistödet, men dekommer säkerligen att hämta ut det. Så var fallet när partistödet infördes;var de första att klappa på dörren för alt kvittera ut pengarna.Jag kan kanske utgå från att så blir fallet även . Sedan vill jag säga några ord, herr talman, om detkommunala partistödet. Här är problemet svårt på så sätl att vi möter tvåprinciper. Den ena principen gäller det kommunala självstyret - kommunernasrätt att själva bestämma över sina utgifter -, den andra behovet av lagar somreglerar kommunernas bidragsgivning. Här har väckts mängamotioner om ändringar rörande det kommunala partistödet. Jag måste dock sägaatt det i stort sett har fungerat bra. Men det är klart att det på entioårsperiod händer en hel del. Vissa av kommunerna känner sig inte bundna avlagar och bestämmelser pä området. Regeringsrätten har då den prövatinrättandet av poster som politiska sekreterare funnit alt det egentligen ickestår i överensstämmelse med bestämmelserna om kommunalt partistöd. Detta gördet faktiskt nödvändigt atl vi får en översyn, vilket har krävts. Den har väl egentligeninte kunnat göras på annat sätt än att man först fått se vad denkommunaldemokratiska kommittén har kommit fram lill. Det materialet är jutämligen färskt. Först därefter kan man börja med överläggningar mellanpartierna. Jag är inte sä optimistisk, i varje fall inte lika optimistisk somAnders , som har ett färdiglagar recept i den här frågan, ommöjligheterna alt hitta en lösning som de slora partierna, helst alla partier,bör kunna vara överens om, en lösning som är lillämpbar och rättvis. partistödsutredning hade problem, och de tio årsom har gätt därefter tror jag har medfört att problemen har växt. Mennaturligtvis får man ta itu med frågan, och det är också utskottets avsikt. Jagber därför, herr talman,allra sist atl få yrka bifall fill utskottets hemställan pä samtliga punkter. 11 () replik; Det kan väl ändå inle vara så, Sven-ErikNordin, att bara därför att det har pågått en inflation som harurholkat partistödet skulle vi tvingas räkna upp del antingen med fullkompensafion eller med delkompensation. Det är en princip som vi inte följer idet här huset på andra områden, och det skulle förvåna mig, om beredd att plädera för detta som princip. Det skulle leda fill oerhördabelastningar, ja, till en ren kollaps för den svenska ekonomin. Vad det här handlar om är att i ett besvärligt läge visaatt vi även från politiskt håll är beredda att spara pä våra egna anslag. Jagkan inte se något opportunisfiskt i detta. Tvärtom föreslår vi från moderatasamlingsparfiet när det gäller det kommunala partistödet en ordning som med allsäkerhet på mänga orter skulle missgynna vårt parti, men vi tycker atlprinciperna här är så vikfiga alt de självfallet får gå före några eventuellatusenlappar mer eller mindre i parfikassan. Dessutom säger att en översyn behövs; jagciterar honom nu ordagrant. Ja, visst gör den det. Om jag vore centerparfisteller folkparfist och tillhörde den här kammaren, skulle jag i sä fall stödjaden moderata reservationen, som inte har några färdiglagade recept men däremothar en färdig princip för hur det kommunala partistödet skall utformas.Detaljerna fär vi utreda . 12 () replik: måste ha lyssnat dåligt. Minoch centerpar-fiets princip är alldeles klar. Vi anser att det behövs både eltstatligt och ett kommunalt parfistöd och att det åtminstone i någon mån skallkunna behålla sitt värde. Vi har accepterat att det i stor utsträckning harurholkats av inflationen, men någon uppräkning tycker vi behövs. Men vad är och princip? OmAnders nu inte är opportunistisk - han har att välja mellan de härsakerna - då är frågan: Vad går moderata samlingspartiets partistödsprincip utpä? Ni vill ju t. o. m. ha en minskning av partistödet. Detta är den moderataprincipen. Hur tänker ni återkomma här i kammaren ochföreslå minskningar av det statliga partistödet? Om det här är det förstasteget, är ju linje att vi helt skall avveckla stödet fill depolitiska partierna. Vi skulle alltså återgå situation, då endel partier var välgödda pä grund av att stora företag ställde upp medordentliga bidrag fill dem. Är det som vill återvändalill? 13 () replik; Jag tror inte atl vare sig jag är mäktiga att återvända fill . Vi befinner oss i1980-lalet, och utvecklingen går faktiskt . Vad det handlar om är att vi, när detgäller innevarande budgetär, icke är beredda atl gä med på en retroaktivhöjning. Mittenpartierna och socialdemokraterna vill höja partistödetretroaktivt. De behöver uppenbarligen pengar. De har problem med sin ekonomi,och inför valrörelsen klipper de nu plötsligt till med en retroaktiv höjningfrän . På det sättet har vi inte uppträtt fidigare när det gällerpartistödet, herr talman. Det tycker jag skall sägas ut klart i det här sammanhanget. När det gäller nästa budgetår föreslår vi en besparing på5 milj. kr. Det är en mycket liten besparing, som sannerligen inte ruckarsärskilt mycket pä partiernas ekonomi. Men det är en markering att vi ärberedda - som jag har försökt säga vid ett antal tillfällen i dag- att vara medoch spara även på de anslag som utgår till vår egen politiska verksamhet. Detär detta och ingenting annat som det handlar om. och hans parti vet hur svart det är attge löften för framtiden, i varje fall för mer än en mandatperiod, och jag harnaturligtvis inga möjligheter att tala om var vi kommer att hamna framöver. Detskulle jag kanske ha kunnat göra, om vi hade haft de överläggningar ompartistödet som moderata samlingsparfiet har krävt , men som vihitfills inte har fått fill ständ. Lät oss skynda oss att ta upp sädanaöverläggningar. har väl kontakter i regeringen, så att han kanfå sådana överläggningar till stånd. Då skall vi nog kunna ordna en reformeringav såväl det stadiga som det kommunala partistödet, om det skulle finnasönskemål därom. 14 () replik; har, genom att inte svara påfrågorna, hållit oss kvar i okunnighet om vad som är verkligaåsikt i den här frågan. Det är alltså fullt möjligt att omytterligare ett är vill skära ännu mer i partistödet. Sedan fär vi väl se hur det är ställt med opportunismen.Det skall bli intressant att kontrollera huruvida kvitterar ut dethöjda partistödet eller inte. Kvitterar man ut pengarna har vi beviset för attopportunismen är hotande väl företrädd hos . Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 15TORKEL (); Som och påpekat har partistödet legat stilla . Hade vi hanterat andraorganisationer pä samma sätt som vi har hanterat stödet fill parfierna, hadedet säkerligen blivit ett ramaskri utan all like.