prot · G50952 · 1981-12-31 00:00:00 — och syftar till att försvara rättshjälpen på de angelägna områdena.Besparingarna omfattar avgifterna för rättshjälpen. En höjning av avgiftenföreslås samt inskränkningar i möjligheten att sätta ned rättshjälpsavgifteroch rådgivningsavgifter. Det föreslås vidare att ansökningsavgifter i mål ochärenden skall anses som kostnader för rättshjälp. Rättshjälp skall enligtpropositionen inte få beviljas i mål om boskillnad efter gemensam ansökaneller.för att upprätta äktenskapsförord eller testamenten. I fråga om domstolars och andra myndigheters prövning avarvoden till biträden enligt rättshjälpslagen och till offentliga försvarareföreslås skärpning. Det finns dessutom andra besparingsförslag som intebehandlas i detta betänkande, utan utskottet återkommer till dem . Den lägsta rättshjälpsavgiften - grundavgiften - utgör f.n. . skulle med nuvarande regler den avgiften vara 250 kr.Ändringen enligt propositionen ger en grundavgift på . Detta gäller fördem som har en inkomst upp till ca . Möjlighet till nedsättning av denhär summan finns. Det handlar aUtså om en höjning av , som kanske skallutbetalas en eUer två gånger , och det kan därför inte ansessom någon orimligt stor höjning. Den socialdemokratiska reservationen vänder sig mothöjningen av avgiften med följande motivering: Ändringar i rättshjälpslagen m. m. "Rättshjälpssystemet berör sådana väsentliga värdensom allas likhet inför lagen och allas möjlighet att oberoende av ekonomiskaresurser kunna göra sina rättsliga intressen gällande på ett tillfredsställandesätt." Detta är vi alla överens om, och de föreslagnaförändringarna rubbar inte dessa principer. De socialdemokratiska reservanternavill inte göra något åt avgifterna förrän efter grundlig prövning ocheftertanke, säger man. Justitieministern kommer att tillsätta en parlamentariskkommitté för överväganden angående rättshjälpssystemet. Fortsatt granskning kommeralltså med andra ord. Och även socialdemokraterna har med sin reservationindikerat att en förändring av avgifterna är acceptabel. Socialdemokraterna vänder sig mot progressiviteten iavgifterna, att den ökar mindre för normala och högre inkomsttagare. Jag skullevilja säga: Maximiavgiften på . är faktiskt en ganska hög summa attbetala, även om jag anser att progressiviteten vid den aviserade översynenkanske bör föreslås öka. Lagrådet, som har kommenterat förslagets grun'dlighet, harfunnit att förslaget är försvarligt. Det vill jag säga som en replik till ArneNygren, när han säger att lagrådet har kritiserat förslagets grundlighet.Lagrådet har alltså slutit upp bakom förslaget. Och det är ocksåutskottsmajoritetens uppfattning att förslaget är tillräckligt förberett. Vad gäller ansökningsavgifterna till domstol skall denrättssökande inte längre vara befriad från dem. De utgår med ganska små belopp,och de skjuter därmed inte principen i sank, i synnerhet som det i regel äravgifter som drabbar dem som har så höga maximiavgifter att de överstigeråtminstone biträdeskostnaderna i mål och ärenden. Det är alltså avgifter somhuvudsakligen drabbar dem som inte är svaga. Slutligen: Den allmänna rättshjälpen i fråga omboskillnad, äktenskapsförord och testamente kommer att uteslutas. Det rör sighär om förmögen-hetsrättsHga dispositioner för vilka rättshjälp inte bör utgå.Det finns till skillnad från många andra ärenden långt större möjligheter attplanera in dessa ärenden i familjeekonomin så att de inte behöver ge upphovtill betalningar i ekonomin då det är som kärvast för familjen.Därför finns det inga skäl att tro att människorna kommer att bli utlämnadetill lycksökare, som socialdemokraterna har angett i sin reservation. Jag trornog att folk har bättre förstånd än att söka sig till lycksökare. När det är fråga om komplicerade äktenskapsförord,testamenten eller boskillnader brukar inte heller bristen på pengar vara detstörsta bekymret -möjligtvis tillgången på pengar. Jag skulle alltså, herr talman, vilja säga att debesparingsförslag som här tagits upp till behandling är väl avvägda och intedrabbar principerna för rättshjälpen. De drabbar inte de ekonomiskt svaga.Därför finns det all anledning att bifalla förslagen. Jag yrkaralltså bifall till utskottsmajoritetens förslag. Anf.87 (vpk) replik: menade att höjningen av grundavgiften inte var särskiltorimlig - den var bara . Men det är ju ändå en automatik inbyggd ihöjningen, eftersom avgiften bygger på basbeloppet och inte kommer att stannavid . utan kommer att höjas automatiskt. Och det kommer att bli sänkningarför dem som har höga inkomster. Föregen del måste jag, som har läst proposifionerna, erkänna att jag inte förragången frågan var uppe var uppmärksam på den här effekten. Men sattejag mig och räknade och fick se hur det fungerade. Jagtycker att det är en mycket märklig konstruktion. Och sägersjälv att progressiviteten kanske kunde öka och att man kunde titta på dettavid översynen. Jag vill då gärna fråga om det är en uppfattning som denborgerliga majoriteten i utskottet delar. I så fall kan man fråga sig varförutskottet inte skrivit in det i betänkandet och kanske t. o. m. tillstyrkt dendel av vår motion som tar upp just de här frågorna. Ändringari rättshjälpslagen m. m. 88 ()replik: säger att det förslag som föreligger inte berörnågra väsentiiga områden av rättshjälpen. Det är en värderingsfråga, BonnieBernstrÖm. Då skulle man alltså säga att de ekonomiskt svaga - för det är dessasom kommer att drabbas - inte är i behov av den service det gäller. Det må varaen värdering som och utskottsmajoriteten står för. Om manskall göra ett hugg in i rättshjälpsreformen frågar jag mig varför man inte görändringarna så att de tryggar rättshjälpen för de ekonomiskt svaga och drabbardem som bättre orkar bära den börda de kan innebära. Men det är inte denprofilen på reformen som står här i kammaren och försvarar. Detkan vara en fråga om hur man läser lagrådets yttrande, . Jagåtergav några citat, rrien jag kan gärna till protokollet läsa in vad lagrådetinledningsvis säger: "Deremitterade lagförslagen framläggs utan något föregående remissför farande, i motsats fill vad som brukar ske i liknande faU . myndighet eller Sverigesadvokatsamfund har sålunda fått tiUfälle att yttra sig över förslagen, trotsatt de i vissa delar får ingripande betydelse både för enskildas rättsskydd ochför advokatkårens arbete. Materialet i ärendet är därför mycket knapphändigt,och i brist på belysande yttranden är det svårt att bedöma den effektlagändringarna kommer att få. VisserHgen kan det av statsfinansiella skäl synasangeläget att lagändringarna genomförs, och dessa framstår fill störredelen som försvarliga. Men det sagda påkallar försiktighet vid genomförande avsådana ändringar som är av större principiell betydelse." Detär försiktighetens pekfinger som lagrådet har riktat mot regeringens förslag.Jag skulle gärna vilja fråga om det inte hade funnits skäl attskicka ut förslaget på remiss och om det inte hade funnits en möjlighet tillalternativ med en sådan inriktning att man tryggat de svagas situation i denförändring som föreslås. 14 protokoll 1981/82:51-52 Ändringari rättshjälpslagen m. m. 89 () replik: Alla förslag som har väckts här i kammaren angående avgifterna irättshjälpssystemet kommer att innebära automatiska höjningar, även det förslagsom talar för, nämligen att avgiften skulle utgöra avårsinkomsten. Men med beräkningar grundade på basbeloppet tar man större hänsyntill andra omständigheter och inte enbart till inkomsten. ArneNygren säger att man inte tryggar rättshjälpen för de ekonomiskt svaga. Det ärjust precis det man gör när man säger exempelvis att äktenskapsförord m. m.skall utmönstras. Rättshjälp till just sådana områden är rättshjälp till deekonomiskt starka i samhället, och det är inte heller ovanligt attäktenskapsförord används i vissa sammanhang av ekonomisk brottslighet. Detfinns all anledning att följa upp det förslag regeringen har lagt fram tillbesparing av rättshjälpen på detta område just för att garantera atträttshjälpen fortsätter att nå dem som behöver ekonomiskt stöd medrättshjälpen. säger att det beror på hur man läser lagrådetsyttrande om man skall tolka förslaget kritiskt eller välvilligt. uppenbarligen av lagrådets kommentarer fått uppfattningen att förslagetskall tolkas kritiskt. Men det finns inte anledning att göra det, eftersomlagrådet faktiskt säger att det är försvarligt med de förslag regeringen läggerfram. Det tycker jag vi kan ta fasta på. Jag tror inte att lagrådet säger någotsom det inte menar eller att det inte tar sitt ansvar i frågan när det sägeratt förslagen är försvarliga. Anf.90 (vpk) replik; Vårt förslag innebär faktiskt intenågon automatisk höjning för dem som tjänar mindre än två basbelopp, eftersomvi baserat avgiften på inkomsten. Då menar jag naturligtvis ett absolut belopp.Tjänar man . kommer man att betala . oavsett om basbeloppetstiger, dvs. om man fortfarande har den inkomsten. Om man däremot bygger påbasbeloppet, stiger avgiften. Det tyckte vi var orimligt, eftersom avgiften dåsjunker vid höga inkomster. Jag är inte nöjd med den konstruktionen. Jag hadevelat ha Hkvärdig behandling över hela linjen. Antingen skulle alla avgiftersjunka relativt sett eller också skulle ingen göra det. Men det är inte så lättatt hitta en bra konstruktion under 14 dagars motionstid. Därför har vi skriviti motionen att vi menar att denna konstruktion skall gälla till dess att manhunnit se över den. Enligt vårt förslag stiger inte avgiften vid de allralägsta inkomsterna i takt med basbeloppet, men det gör den enligt regeringensförslag. 91 ()replik; lyckas läsa in en positiv rad i lagrådets skrivningmen blundar för de övriga bitarna. Det var närmast därför som jag citerade helastycket. Jag tror att det finns skäl för att läsa litetutanför den del som gäller skäligheten i att man gör ett ekonomiskt ingrepp.Ett ekonomiskt ingrepp kan göras på många sätt i en reform av det Jag har frågat varför man inte från regeringen eller åtminstone frånfolkpartiets och sida i justitieutskottet har kunnat vara med omatt formulera ett förslag som helt tryggar rättshjälpen för de ekonomisktsvaga. Vad som är allra viktigast är emellertid att man får en ordentligöversyn av en förändring av det slag som här är aktuellt. Detär litet oförsiktigt av att säga att människor med lägreinkomster inte har några behov av testamenten eller bodelningshandlingar. Jagtror att det också i de grupperna finns sådana behov. Det finns måhända skälatt förändra avgifterna, men de förändringarna behöver inte bli sådana att dehårdare drabbar de ekonomiskt svaga. Det är det vi kritiserar, BonnieBernström, och det är därför vi säger att man innan man föreslår en förändringav rättshjälpen av det slag som här aktualiserats bör ha gjort en ordentligöversyn. Man borde ha skickat ut förslaget på remiss och lyssnat på vadmyndigheter och andra haft att säga om förslaget. Det är ett hastverk och ettilla genomtänkt förslag som ni nu kommer att votera igenom häri kammaren. Ändringari rättshjälpslagen m. m. Anf.92 () replik: Det är glädjande att socialdemokraterna numera fäster stor vikt vid vadlagrådet säger. i världen, när socialdemokraterna satt i regeringen, vardet inte samma visa. Vi i har alltid trott på lagrådet. Därför harvi fullt förtroende för lagrådet även i det här fallet, när det uttalar sig omdet förslag som lagts fram för och som här skall antas om någraminuter. Jag är glad att inser att socialdemokraterna redan frånbörjan är förlorare i den här frågan. Dessutom vill jag fillägga att vi iutskottet erbjöd socialdemokraterna att skicka ut förslaget på remiss, men dåfanns det inte något intresse för det. kritiserar att förslagetinte skickats ut på remiss, men det förelåg alltså ett förslag om det iutskottet, ett förslag som socialdemokraterna avvisade. Jagvill betona att det kommer en översyn av rättshjälpen. Jag vill också betonaatt de ekonomiskt svaga kommer att fortsätta att få rådgivning beträffandetestamenten. Men det är till de ekonomiskt starka som villfortsätta att ge rättshjälp, när de skaH upprätta sina kompliceradeäktenskapsförord och boskillnader. Det är dem som vill värna om. Vivill se fill att medel fill rättshjälp utbetalas fill de människor somverkligen behöver rättshjälp i de angelägna frågorna och akuta situationerna.Det är detta vi vill värna om. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare repHk. 93 (): har jag i stor utsträckning ägnat mittintresse åt rättshjälpsfrågor. hade jag förmånen att tillhöra stads rättshjälpsanstalt. Jag deltog också aktivt i Ändringar i rättshjälpslagen m. m. förberedelsearbetetför den rättshjälpsreform som genomfördes . Med denna utgångspunkt, herr talman, anser jag att det ärett sorgligt dokument har att ta ställning till . Jag skullevilja beteckna framläggandet av den här propositionen som en panikartad åtgärdi besparingssyfte. Propositionen är ett uttryck för en omvänd för att inte sägabakvänd fördelningspolitik. Jag tycker också att det dokument som har kommitfrån , proposition 1981/82:28, är ett uttryck för denförflackning som kännetecknar det politiska förberedelsearbetet i kanslihuset . Jag skall inte upprepa vad som sagts här, men jag villhävda att det är högst anmärkningsvärt att man föreslår vittgående försämringari rättshjälpen utan att förslagen har skickats ut på remiss. Sedan får fruBernström säga vad hon vill här i debatten om att vi socialdemokrater tidigareicke har varit intresserade av vad lagrådet har yttrat. Det är klartdokumenterat att lagrådet tycker att detta är ytterst uppseendeväckande. De åtgärder och begränsningar av rättshjälpen som föreslåsdrabbar genomgående de mindre bemedlade. Utskottets talesman - ellertaleskvinna - har uppenbarligen inte någon kännedom om hur rättshjälpenfungerar . Genom förslag om höjningar av rättshjälpsavgifterna ochinskränkningar i möjHgheterna att nedsätta dessa avgifter drabbas de mindrebemedlade. När det gäller äktenskapsförord och upprättande av testamente finnerman -om man tar del av de ärenden som handläggs på de allmänna advokatbyråerna- att det ingalunda är de bättre bemedlade som utnyttjar rättshjälpens tjänsterför att få sådana handlingar upprättade. Vilka är det då, ? 85 %av dem som begär rättshjälp vid allmänna advokatbyrån i för attupprätta äktenskapsförord är invandrare. Och det är naturligt, eftersom det ärdet lands lagar från vilket invandrarna kommer som man måste beakta näräktenskapsförord upprättas och det är mycket komplicerat. Invandrarna somfolkpartiet talar så varmt för - åtminstone i , som tarupp dessa frågor i var och - drabbas av den härreformen i stor utsträckning. Detsamma gäller upprättande av testamenten. Det är högst olämpligt att göra dessa förändringar i dethär läget, bl. a. därför att familjelagssakkunniga för ett par veckor sedanlade fram ett förslag till vittgående förändringar i arvsrätten ocharvsreglerna. Dessa förändringar drabbar inte minst kvinnorna, och brukar ju normalt vara en företrädare för kvinnorna och slå vakt omdem i det svenska samhället. Varför drabbar då detta kvinnorna? Jo, det är framför alltsammanboende som har anledning att upprätta testamenten. Inte minst kvinnan iett förhållande där parterna sammanbor under äktenskapsliknande former utan attvara gifta har intresse av att testamente upprättas. Och det är i stor utsträckningdessa kvinnor som har utnyttjat de allmänna advokatbyråernastjänster. Jag tyckeralltså att propositionen är ett sorgligt dokument. för detta ser jag också det förhållandet att deframstående jurister som ändå finns i justitieutskottet inte vill delta idebatten och försvara regeringens proposifion utan överlåter det till enrepresentant för . En gång i tiden, under tid,kännetecknades polifik av s. k. socialliberalism. Den socialakänslan har uppenbarligen helt försvunnit när tar ställningtill rättshjälpsfrågorna. Jag är fullt medveten om, herr talman, att vårt landbefinner sig i en svår ekonomisk situafion och att alla möjligheter tillekonomiska besparingar måste tas fill vara, även när det gäller rättshjälpensområde. Därför har jag, som den praktiske polifiker jag är, i min motion pekatpå områden där det torde finnas möjligheter att spara betydligt mer än de 25milj. som man genom det här förslaget tar från de mindre bemedlade. Jag har visat på skadeståndsärenden som rörtrafikolycksfall. Jag tycker att man bör gå tillbaka till den tingens ordningsom tidigare gällde: I första hand är det försäkringsbolagen som bör stå förskadestånden, och först i andra hand skall rättshjälpen träda in. Detsamma gäller de mycket kostnadskrävande ärendena om feli fastigheter; där har ärendefrekvensen ökat mycket kraftigt. Jag skulle tippaatt av dem som köper ett radhus eller en villa har rättshjälp i sinhem-och villaförsäkring. Jag tycker att man i första hand bör utnyttjaförsäkringshjälpen och i andra hand rättshjälpen. är det tvärtom. Attdet blivit så har lett till en kraftig kostnadsökning. Detta är ett brabesparingsobjekt inom rättshjälpen. Det har blivit inne att angripabyråkratin. Jag tycker att man verkligen bör överväga att rensa i byråkratin pådomstolsverket. Frågan är om inte hela verket borde avskaffas. Om man, naturligtvisefter en ordentlig utredning och ett normalt remissförfarande, övervägde attföreta de förändringar som jag har föreslagit i min motion och tog bort deverkligt stora och kostnadskrävande delarna av rättshjälpen, kunde man stärkarättshjälpen i de fall där den verkligen behövs för de mindre bemedlade. Det är - jag säger det än en gång - ett sorgligt dokumentsom har presenterats . Jag yrkar avslag på propositionen. Ändringar i rättshjälpslagen m. m. 94BONNIE (): tycker att propositionen är ettsorgligt dokument. Men är inte så lustig han heller. Däremot harhan i sin motion väckt några bra förslag som han refererade till i slutet avsitt anförande. Dem har utskottet också behandlat välviHigt. Utskottet hoppasatt man tar fasta på dem vid den kommande översynen. har alltsåanledning att vara nöjd i det avseendet. Dessutom vill jag påpeka att frågan om remiss behandladesi utskottet, men tanken avvisades av socialdemokraterna. Jag förstår därförinte varför är så upprörd över att förslaget inte har varit utepå remiss. Jag skulle också vilja påpeka att rätten till rådgivningfinns kvar. För dem som har okomplicerade juridiska ärenden räcker det i regelmed en timmes Ändringari rättshjälpslagen m. m. De som harkomplicerade ärenden - där handlar det i regel om personer som har det bättreställt - får däremot lov att betala mera. Jag tycker inte att det är något feli det, i synnerhet inte som syftet är att försvara rättshjälpen, så att den kanutbetalas till de svaga personer som kommer i akut behov av rättshjälp. Det ärdär rättshjälpen måste fortsätta och fungera effektivt. Anf.95 (): Jag konstaterar att inte på en enda punkt kunnatvederlägga vad jag sade i mitt inlägg om effekterna av det här förslaget. Detvar uppgivenhet som kännetecknade utskottets föredragande i hennes senasteinlägg. BonnieBernström sade att jag väckt några bra förslag som utskottet tagit fasta på.Det är riktigt att det var bra förslag, och jag hoppades att utskottet skulleta fasta på dem. Men jag hoppades också att utskottet skulle förstå attregeringsförslaget var dåligt på de punkter som jag har berört i mitt inlägg.Det är uttryck för en omvänd - för att inte säga bakvänd - fördelningspo-Htik. Jagbeklagar att utskottet inte har kunnat kombinera mina förslag. De innebär skulle säga nej fill regeringsförslaget att försämra rättshjälpen för demindre bemedlade och i stället inrikta arbetet på att göra besparingar på deområden av rättshjälpen som inte drabbar de mindre i samhället. Det skulleockså leda till en större besparing för samhället. Anf.96 (): Jag vill inte låta senaste kommentar stå obemött. JagviH påpeka att förslaget syftar fill att skydda de svaga i samhället, de sombäst behöver rättshjälpen. De förslag som därutöver har lagt framhar utskottet också tagit fasta på. Jagtycker inte att det finns så stor anledning att upprepa de argument som jagtidigare har anfört och kommer därför inte att bemöta en eventuell ytterligarereplik av . Anf.97 (): Fakta förändras inte hur i debatten änsäger att den föreliggande proposifionen inte innebär försämringar för demindre bemedlade. Men det är dessa som drabbas av förslaget i propositionen.Detta går inte att resonera bort hur många repliker änutnyttjar. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(rättshjälpsavgifter m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl. med150 röster mot 18 för motion 86 av m. fl. i motsvarande del. 155ledamöter avstod från att rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 161 röster mot 160 för Nr52 reservation 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (ansökningsavgifter vid domstol) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 160 för reservation 2 av Fortsatteiltishet m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (allmän rättshjälp i fråga om boskillnad,äktenskapsförord och testamente) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 160 för reservation 3 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (arvodesprövning) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 144 för reservafion 4 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (propositionen i övrigt i de delar denbehandlades i detta betänkande) Utskottetshemställan bifölls med 161 röster mot 160 för reservafion 5 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (metoder för beräkning av rättshjälpsavgiften) Utskottets hemställan biföllsmed 304 röster mot 17 för motion 86 av m. fl. i motsvarande del. 2ledamöter avstod från att rösta. 1981/82:20 ompasskyldighet vid s. k. sjöturer, m. m. 1981/82:16) 1981/82:21 omförundersökningsbegränsningar m. m. delvis)1981/82:22 om ändring i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar, m. m. 1981/82:39) 18§ Fortsatt giltighet av spaningslagen Föredrogs justitieutskottets betänkande 1981/82:23om fortsatt giltighet av lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall(prop. 1981/82:45). Anf.98 (vpk): Vänsterpartietkommunisterna har - ensamt bland de demokratiska partierna - motsatt siginförandet av den s. k. terroristlagen. Detta vårt motstånd har främst utgåttfrån det faktum att lagen i sitt ursprungliga skick öppet frångickgrundläggande rättsstatliga principer. Detta gällde så viktiga ting sombeviskravens nivå, inslag i utredningsmetoderna, den misstänktes möjHghet attförsvara sig och även den s. k. principen om skuld genom samband, "guiltby association". Några ledamöter från andra riksdagspartier förenade sigmed oss i kritiken när bestämmelserna infördes. Närsedan terroristbestämmelserna omarbetades och infördes i andra lagkomplex, togden omarbetningen ett visst intryck av den offentliga kritik som framförts.Dåvarande statsrådet framhöll i kammare, att man itillämpningen inte borde använda principen om skuld genom samband och hävdadeockså att den misstänkte alltid skulle delges hela underlaget för misstanken,så att det kunde bemötas på ett rättsligt tillfredsställande sätt. Det skulleinnebära ett bättre försvar mot rättsligt godtycke. Praktikenhar emellertid visat att dessa försäkringar inför inte hade någonriktig substans. Konkreta fall har gett vid handen att skuld genom sambandalltjämt åberopas. Det har t. ex. åberopats att en person har deltagit i sammauniversitetskurs i som en annan person som var misstänkt som tenorist,och detta samband har fått utgöra en del av underlaget för att utvisavederbörande. Dethar också kunnat påvisas att åtgärder genomförts med stöd av påståenden frånpolisagenter, vilkas uppgifter inte kunnat bemötas av den misstänkte ellerdennes ombud, eftersom de lagts under sekretess. Uppgifts-lämnarna har hellerinte fått förhöras av ombudet vid förhandlingen. Dethar även framgått att regeringen i ett par tidigare fall stött sig på uppgifterfrån utländska säkerhetsorgan, trots att det stått klart att uppgifterna varitmedvetna förfalskningar.