prot · G50937 · 1981-12-31 00:00:00 — Om en utedning pågår, blir det ingendiskussion, men jag vill ändå göra utskottets talesman uppmärksam på attriksdagen bör kunna tala om vad den vill. Det är detta vpk-motionen går ut på; att uttalarvad del egentligen skall handla om. kan vi ana oss till vad som kommer, ochvi kan ana oss till politikens inriktning . Om både moderaternasreservation och vpk;s förslag inryms inom utredningens ram, innebär det ju tvåytterligheter; den ena som vill tillfredsställa de mer välbärgade och den andrasom vill tillfredsställa det stora flertalet människor här i landet. Från denutgångspunkten tycker jag inte att man kan nöja sig med detta beslut. Utskottetkan naturligtvis glida undan och säga att man tar en sakdebatt i annat fall,men jag vidhåller att de åtgärder soin är föreslagna i vpk-motionen ärangelägna och att de behövs , varför jag föreslår att med kraftavslår förslag till inriktning av tandvårdsförsäkringen, 34 () replik; Det skulle kunna sägas mycket om det här, menjag skall bara rikta mig till som tyckte det var märkligt att viföreslagit den mindre inbesparingen som ett provisorium, därför atttandvårdsutredningen eventuellt lägger fram sitt förslag redan underinnevarande år. Vi föreslår att den skall gälla från . Ävenom tandvårdsutredningens förslag kommer under det här året, måste det förstremissbehandlas och proposition måste skrivas, varför beslutet rimligen intekan träda i kraft förrän om ytterhgare . Det äranledningen till vår reservation. 35ELIS () replik; Till vill jag säga att bådadessa bitar ingår i utredningsuppdraget. Då är det väl rimligt att man ser pådem först och väntar tills vi fått se vad utredningen kommer till för resultat. 36 (): Få yrkesgrupper i vårt land har varit såträget sysselsatta med att såga av den gren de själva sitter på somtandläkarna. Genom ett målmedvetet arbete inom den förebyggande tandvården, därman har varit mera framgångsrik än inom något annat förebyggande område inomhälsovården, har man lyckats få tandvårdsbehovet att stagnera, ochförhoppningsvis kommer det att minska. är det tandläkartätaste landet ivärlden. För tillfället har vi kanske t. o. m. överutbildning av tandläkare.Ändå finns det områden i vårt land där tandvårdsservicen är otillräcklig och där det för invånarna är svårt att fåsnabb och adekvat hjälp. har man i vårt land för att tillgodosefolktandvårdens behov av tandläkare gjort allvarliga inskränkningar inäringsfriheten och hindrat tandläkare att etablera privatpraktik utom inommycket restriktiva ramar i form av ersättningsetablering. har en något störd verklighetsuppfattning- vilket ju inte är så ovanligt inom vpk. I själva verket har helanytillskottet av tandläkare gått till folktandvården. Ingen nyetablering påpraktikersidan har över huvud taget skett; inte ens ersättningsetablering harläckt hela förlusten. Antalet privatpraktiserande tandläkare är lägre ändet var 1974. Korrekta sifferuppgifter på alla dessa punkter kommer attfinnas i tandvårdsutredningens betänkande, som har aviserats komma inom någonvecka. Något betydande antal lediga tjänster inom folktandvårdenfinns . Även landstingen har fått vidkännas en inskränkning avmöjligheterna att expandera verksamheten. Och antalet nya tjänster kommertroligen inte alt bli särskilt stort. har vi en viss överutbildningav tandläkare. Varje termin utexamineras nu ett betydligt större antaltandläkare än som kan beredas tjänst inom folktandvården. I detta läge, herr talman, finns det enligt minuppfattning- och enligt den uppfattning som uttryckts av flera motionärer -inte längre någon anledning att hindra tandläkare att hjälpa till att försörjade ännu underförsörjda områdena i vårt land med tandvård genom privatetablering. Enligt min mening borde etableringsstoppet hävas,successivt, med början i de län där det är brist på tandvårdsresurser. Utskottet avfärdar, i och för sig mycket korrekt,motionerna med hänvisning till att tandvårdsutredningen - som har fått iuppdrag att framlägga förslag till huretableririgsreglerna skall se ut efter1982 års utgång -snart kommer med sitt betänkande. Vi får i det läget verkligenhoppas att tandvårdsutredningens förslag i dessa avseenden är positivt. Menförslaget skall remissbehandlas, bli föremål för överväganden iregeringskansliet, föranleda proposition osv. Det kommer att ta tid innannågonting kan ske. Också har väl något att säga tillom i detta sammanhang. Några mer invecklade utredningsprocedurer skulle intebehövas för att enligt förslaget i den moderata motionen nr 299 låtasocialstyrelsen i samråd med snabbt lägga fram ett förslagtill hur och var etableringsfriheten först skall återinföras. Jag beklagar attdetta för en solidarisk vårdpolitik viktiga beslut kommer att fördröjasytterligare. För dagen har jag dock, herr talman, mot ett enigt utskott ingetyrkande. Privattandvård, m. m. Privat tandvård, m. m. 37 (vpk); På tal om störd uppfattning vill jag säga attvi som befinner oss i de områden där det förekommer långa kötider nog uppleververkligheten på ett litet annorlunda sätt. Där behövs det verkligen enplanering och samordning av de resurser som finns. Där känner vi inte tillnågon överetablering eller överdimensionering i utbildningen. Läget är snararedet att inga tandläkare kommer dit. Vad som saknas är resurser frånfolktandvården och de kommunala myndigheterna för en utbyggnad av folktandvården.I den vpk-motion som behandlas föreslås sådana resurser. Vad skulle en privat etablering i de här områdena betydaannat än en ytterligare privatisering? Den moderata reservationen innebär skulle lösa köproblemen genom att minska intresset för tandvården hos demänniskor som har det allra sämst ställt. Jag tror att det är detta som dethandlar om. Man vill få till stånden ytterligare privatisering och därmed höjasjälvrisken inom tandvården. 38 (): har rätt i att detföreligger brist på resurser hos landstingen för en ytterligare utbyggnad avfolktandvården, åtminstone i någon större utsträckning. Men vad som ärintressant är att det är tandläkare som behövs för att man skall kunnaåstadkomma god tandvård. Det finns tillgång till landläkare i vårt land ,och om de fick chansen, skulle de kunna etablera sig i de underförsörjdaområdena. Men de får inte göra det. 39 (vpk): De chanserna kan skapas genom att man gerlandstingen och kommunerna resurser för att bygga ut folktandvården. Men detvill kanske inte göra, 40 (): har i denna fråga denuppfattningen all huvudsaken är att befolkningen får tillgång till en godtandvård. Det har i många fall visat sig att den privata tandvårdensamhällsekonomiskt väl så effektivt kan tillgodose detta krav, 41 (vpk); Åtgärderna för att åstadkomma denna godatandvård inskränker sig till en ökning av självrisken i tandvården, ensjälvrisk som tillkommer ovanpå borttagande av matsubventioner, ökade hyror,ökade priser och ökade avgifter. För vilka blir det då en god tandvård? Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (besparing inom tandvårdsförsäkringen) Utskottets hemställan bifölls med 238 röster mot 65 förreservationen av m, fl. Mom. 2 (nytt ersättningssystem inom tandvårdsförsäkringen)Utskoftets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 för motion 1980/81:361 avLars m, fl, i motsvarande del. Vissa åtgärder på -musikområdet Mom. 5 och 6 (utbyggnad av folktandvården, m. )Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 för motion 1980/81:361 avLars m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Vissa åtgärder på musikområdet Föredrogs kulturutskottets betänkande 1981/82:8 om vissaåtgärder på musikområdet. 42GEORG (): Det betänkande som behandlas är ett enigtbetänkande från kulturutskottet. Jag har naturligtvis inget annat yrkande änutskottets i den här korta diskussionen. Vi socialdemokrater har emellertidfunnit anledning att till betänkandet foga ett särskilt yttrande, och jag villkort kommentera detta. avlämnade sitt betänkande i mars 1979.Den föreslog att en särskild avgift skulle införas på tomkassetter. Motiven för detta var uppenbara. Den omfattandehemkopieringen medför minskad försäljning av fonogram. Det medför i sin turminskade intäkter för upphovsrättsinnehavare och fonogramprodueenter. I förlängningenmedför denna utveckling att förutsättningarna för det levande kulturlivetförsämras. De som utför kulturarbetet får mindre att leva av. Det är därför, hävdade fonogramutredningen, rimligt alt desom kopierar fonogram privat får betala för samhällets stöd tillupprätthållande av en mångsidig fonogramproduktion. Utredningens förslagberäknades kunna ge en årlig inkomst till statskassan på ca 30 milj. kr. attanvändas till skilda former av stöd på det musikkulturella området. Regeringen har tyvärr ännu inte åstadkommit något förslagi denna riktning. Under den fid som har gått har en väldigt snabb utvecklingskett också på videogramområdet. De effekter som tillgänglig teknik förljudöverföringar har medfört på fonogramområdet upprepas nu på bildområdet. I detsärskilda yttrande som vi socialdemokrater i kulturutskottet har Vissa åtgärder på musikområdet avgett i det betänkande som behandlas, framhåller viatt frågan om kassettavgifter måste vidgas till att avse kassetter för såvälljud- som bildåtergivning. Den senaste tidens utveckling på videogrammarknaden har juvarit närmast explosionsartad. Mitt i den s. k. krisen, och trotsande allt talom åtstramningar och besparingar, expanderar försäljningen av videoapparatermed en förfärande kraft. Under detta år beräknas videomarknaden omsätta ca 1miljard kronor. Och försäljningen beräknas fortsätta på samma höga nivå undernästa år. Det hade naturligtvis varit riktigt att införa en avgiftpå videokassetter redan innan försäljningen tog fart. De medel som därmed hadeinflutit kunde ha gjort stor nytta på den nu hårt trängda kultursektorn. Jagmenar att denna fråga inte får förhalas på samma sätt som har skett medfonogramutredning-ens förslag. Det är därför som vi tycker att det är rimligtatt aktualisera denna fråga . Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 43 (); har motiverat varförsocialdemokraterna har avgivit ett särskilt yttrande. Jag vill motivera varförmajoriteten i ulskottet inte har velat foga in det yttrandet i utskottetsskrivning och hemställan beträffande de båda motionerna. Båda motionerna avsåg det musikkulturella området, och vityckte i utskottsmajoriteten att betänkandet skulle avse detta. När vi yttradeoss över motioner på det musikkulturella området skulle vi alltså inte blandain videokassetterna och videoinspelningsapparaterna i det sammanhanget -allrahelst som det särskilda yttrandet i slutet har en något kryptisk formulering, ivars förlängning man måste ana en speciell skatt på grammofonskivor importeradefrän utlandet. Så äventyrliga perspektiv vill vi inte dra upp och inte hellerknyta till en motionsbehandling som avser det musikkulturella området. Med detta anförande, under vilketandre vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, varöverläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Föredrogs betänkande 1981/82:9 omvissa kyrkliga frågor Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs kulturutskottets betänkande1981/82:10 om rekreationspolitiken. 44 (vpk); Den tilltagande privatiseringen av attraktivafriluftsområden vid kuster, sjöar och vattendrag samt i fjällvärlden utgör ettstort problem, och det är hög tid att vidta effektiva motåtgärder frånsamhällets sida. Såväl när- som fjärrekreation har betydelse förmänniskornas natur- och friluftsupplevelser. Vistelse i skog och mark upplevssom mycket värdefull av en stor del av det svenska folket, och de godamöjligheterna till naturupplevelser har stor betydelse för turismen.Möjligheten att vistas i skog och mark är en oskattbar tillgång, som inte fårinskränkas av starka penningintressen. Olika åtgärder måste vidtas somunderlättar för låginkomsttagare, barnfamiljer, handikappade och pensionäreratt bättre utnyttja möjligheterna till friluftsliv. Den allemansrätt som finns är inte lagfäst, och det ärdärför ytterst viktigt att vid alla tillfällen slå vakt om den och försvara denmot alla slags inskränkningar. Samhällsutvecklingen går mot en ökad privatisering påflera områden. Det enskilda fritidshuset är ett exempel på en privatiseradlösning, det s. k. andelsboendet ett annat. Effekterna av en s. k. fri marknadblir ett hot mot en social rekreationspolitik. De kraftigt ökade markprisernahar minskat kommunernas möjligheter att bedriva en aktiv markpolitik. Enambitiös och målinriktad markpolitik skulle tillsammans med planmonopoletannars kunna utgöra en motkraft. Några bra alternativ till den alltmer genomkommersialiseradefritiden finns inte, om man inte slår in på den väg som bl. a. vpk-motionen nr957 föreslår. Det är nödvändigt att nu ta itu med olika vinst- ochspekulationsintressen. De icke-kommersiella krafterna måste tas till vara,utnyttjas bättre och stimuleras för en medveten social rekreations- ochturistpolitik. Vi har i vår motion återkommit till betydelsen ochnödvändigheten av ekonomiska satsningar från samhällets sida, från staten ochkommunerna. Staten måste leva upp till sitt övergripande ansvar, måste göra detmöjligt att fullfölja de många kommunala initiativ och planer som föreligger. I vårt statsfinansiella läge är intresset ganska svalt försatsningar på social turism och rekreationssatsningar av olika slag, dettatrots att det ofta är billigt från statsfinansiell synpunkt att satsa påallmänna rekreationspolitiska åtgärder. Allmän enighet råder också om att detär en bra investering i människans hälsa och välbefinnande. I vpk-motionen anför vi en rad exempel på hur man genomett åtgärdsprogram kan förändra och förbättra den nuvarande rekreationspolitikenpå ett sätt som skulle få positiv betydelse för en majoritet av det svenskafolket. Ett av motiven för förändrade,alternativa former för fritidsboende - och enligt vår mening ett avgörandesådant - är att f. n. stora grupper, framför allt lågavlönade barnfamiljer,inte har råd att åka på någon semester och få välbehövlig vila och rekreation.Inrättandet av en semester- och rekreationsfond, där fackföreningarna genomdenna fond kan inköpa och bygga fritidsanläggningar, är ett av de förslag viställer som verksamt skulle bidra till att underlätta för många människor attfå uppleva en riktig semester. En sådan fond kan också ge semesterbidrag tilllågavlönade och sådana som på grund av arbetsförhållanden behöver särskild vilaoch rekreation. Vi har i våra förslag angett att en fond fördetta ändamål kan byggas upp med en avsättning från företagens omsättning. 1 %av företagens omsättning kan ge . I kulturutskottets betänkande redovisas nu bl. a.innehållet i olika motioner och ensammanfattning av rekreationsberedningens rapport. Av beredningens rapportframgår att man på flera punkter föreslår åtgärder som nära anknyter tillförslagen i vår motion. I det yttrande rekreationsberedningen lämnat tillutskottet över olika motioner säger beredningen beträffande vpk-motionen attde primära rekreafionsområdena uppmanats att särskilt beskriva problem medmarktillgång och exploatering. Man säger att beredningen tror sig på detta sättkunna få underlag för förslag om lämpliga åtgärder. Beredningen tror - men isjälva verket borde man redan nu ha tillräckligt underiag av beskrivningar ochfaktiska omständigheter för att åtgärder borde kunna föreslås. Då det gäller andra frågor som vi tar upp i vpk-motionen -huvudmannaskapsformer för rekreationsanläggningar, erforderliga statligastödformer och olika vägar att finansiera stöd - säger man att dessa frågorskall tas upp i kommande redovisning. Det redovisas emellertid att löpandekontakter visat att man lokalt och regionalt ser frågorna om statligt stöd somväsentliga för utvecklingen. I utskottsbelänkandet redovisas då det gäller tidigareriksdagsbehandling av vpk-förslag om fackföreningsförvaltade fonder att någotsådant förslag inte aktualiserats av de två största löntagarorganisationerna.Hur hade det varit då förslaget nu återkom om man hade skickat motionen föryttrande till LO och till TCO? Hade vpk inte varit utestängt frånutskottsarbetet, skulle vi naturligtvis ha yrkat på detta i utskottet. Till utskottsbetänkandet finns inte någon reservation mendäremot ett särskilt yttrande från de socialdemokratiska ledamöterna, somförutsätter att en parlamentarisk utredning skall få direktiv om att etthandlingsprogram för statliga insatser för turism och rekreation i de primärarekreationsområdena skall tas fram. Man kan naturligtvis göra så, dvs. attförutsätta att det man vill och föreslår skall bli verklighet och avstå frånatt yrka bifall till eller reservera sig för sina förslag. Jag väljer faktisktatt yrka bifall till vår motion i ett läge där tillräckligt underlag enligt minmening finns för att beställa förslag hos regeringen. Detta sker dels i syfteatt få ett handlingsprogram för att hävda allemansrätten i primärarekreationsområden, stoppa exploateringen och möjliggöra för vanliga människor att utnyttja de primärarekreationsområdena, dels i syfte att inrätta särskilda fonder för byggande avfritidsanläggningar finansierade genom en avgift på företagens omsättning ochförvaltade av fackföreningarna. Jag yrkarbifall till motion 957. 45 (): har det vid varje riksmöteväckts en rad motioner som berör frågor angående rekreationspolifiken. har behandlat åtta av dessa motioner isitt betänkande 1981/82:10. I motionerna aktualiseras en rad olika frågor,såsom riktlinjer och handlingsprogram för turism och rekreation, förslag tillorganisation av det centrala myndighetsansvaret, krav på statliga insatser iett primärt rekreationsområde, ökat byggande av fritidshus för uthyrning,förslag om tillskapande av en semester- och rekreationsfond, förslag för atthävda allemansrätten i primära rekreationsområden, utvecklingsinsatser förfjällturism och behov av en mer åtgärdsinriklad politik på rekreationsområdet. Det är en lång rad viktiga frågor som här har tagits uppav motionärerna. har dock avstyrkt alla motionsyrkandena. Innanjag redovisar några av utskottets motiveringar för dessa avstyrkanden vill jagpeka på vad utskottet framhåller om vikten av att få ett mer samlatbedömningsunderlag i stort innan man tar beslut i alla dessa delfrågor. Dettasamlade bedömningsunderlag kommer i stort att finnas 1982. Rekreationsberedningen har haftuppdraget att ge råd och vägledning för det omfattande programarbetet och attfortlöpande följa kommunernas arbete med utvecklingsplanerna ute i de primärarekreationsområdena. Beredningen har också fördelat ett tiotal miljoner fördetta programarbete. Man kan nog säga att beredningens största ochviktigaste arbetsuppgift kommer , då man skall gä genom ochsammanställa alla dessa utvecklingsprogram, som kommuner i 25 primärarekreationsområden har tagit fram. Beredningen skall därefter redovisa detta programarbete idess helhet samt ge sina synpunkter och göra bedömningar utifrån ettriksperspektiv i sina förslag till regeringen . Jag skall nu kort beröra några av motionsyrkandena ochnågot motivera utskottets avstyrkanden. Förslaget i motion 1668 om att en särskild myndighet förrekreations- och turistfrågor skall inrättas är i första hand föranledd av attså många statliga organ har ansvar för olika delar av rekreations- ochturistpolitiken. Jordbruks-, arbetsmarknads-, handels-, bostads-ochindustridepartementen samt ett flertal statliga verk och organisationer ärberörda och engagerade i dessa frågor. Detta yrkande avstyrks därför att utskottet vill avvaktaregeringens ställningstagande och kommande förslag. Det är TUREK:s - denstatliga Nr 37 turist- och rekreationspolitiskautredningens - överväganden om bl. Torsdagenden alternativa lösningar förorganisationen på den centrala myndighetsnivån 26november 1981 '' remissbehandlats och övervägs i regeringens kansli. I motion 544 efterlyses ett konkret, målinriktat handlingsprogram för samhälletsrekreationspolitiska insatser, i första hand för de 25 primärarekreationsområdena. När nu rekreationsberedningen skall redovisa sittomfattande arbete med bl. a. alla utvecklingsprogrammen, kommer detta attutgöra ett viktigt underlag för utarbetandet av ett sådant målinriktat statligthandlingsprogram som motionärerna efterlyser. Sedan kan ytterligareställningstaganden och konkretiseringar ske i det fortsatta utredningsarbetet.Jag hoppas att den nu arbetande turist- och rekreationspolitiska utredningenmed det snaraste skall få den parlamentariska breddning som beslutadeom . 1 motion 539 önskas statliga insatser till stöd förutvecklingen av Ljusnandalens primära rekreationsområde. Rekreationsberedningen skall, som jag nämnde tidigare,utvärdera det samlade programmaterialet, och då kommerutvecklingsprogrammet från Ljusnandalen med i det arbetet och i den samladeredovisningen. 1 motion 957 finns det en ingående redogörelse för en radfrågor som rör stora delar av det fritids- och rekreationspolitiska fältet. Motionärerna förordar i ett yrkande långtgående åtgärderoch förslag, så att allemansrätten hävdas och den privata exploateringenstoppas i de primära rekreationsområdena för att därmed möjliggöra för vanligamänniskor att utnyttja dessa. Det andra yrkandet i samma motion hemställer om förslagtill en fackföreningsförvaltad semester- och rekreationsfond som skallfinansieras genom en särskild avgift på företagens omsättning. Dessa båda yrkanden har ingående redogjortför i sitt anförande. Rekreationsberedningen kommer även i de här frågorna attbeakta och pröva tillhörande problem och frågeställningar. Det gäller bl. a.formerna för huvudmannaskapet för olika fritids- och rekreationsanläggningar,vilka stödformer som kan vara lämpliga och hur och på vilket sätt man skallfinansiera olika stöd. Att utveckla fjällturism och särskilda insatser för dettayrkas det om i motionen 1880. Här pekar utskottet på att de önskemål som förtsfram till stor del kommer att bli tillgodosedda, dels genom vad som harbeslutats, dels genom ett förverkligande av pågående planeringsarbete. Jag vill också nämna om några hithörandefrågor. Grundläggande förutsättning för utvecklingen av rekreation och turismär den ökade fritiden. Från att tidigare ha varit ett privilegium är fritiden något av allas egendom. Vi har haft en utvecklingdär arbetstidenhar minskat och fritiden och semestrarna har ökat. olika fritidsaktiviteter har blivit en allt större och viktigare del av Nr 37 människornas helg och vardag. Hur har då samhället reagerat på den här utvecklingen? Omvi bara går två decennier tillbaka, så skall vi finna att samhället här har enrad målsättningar och ambitioner. Det är bara att ta del av alla de statligautredningar som har arbetats fram. Jag skall nämna en del av dem och vad somutretts, nämligen; Friluftslivåt alla fritidsutredning. Idrott åtalla idrottsutredning. Turism ochrekreation åt alla i turistkommitténs betänkande 1973. Båtliv åtalla i fritidsbåtsutredningen. Fritidsfiskeåt alla i utredningsbetänkanden från både 1968 och 1975. Turism ochrekreation i rekreationsberedningens rapport nr 2 1978. Dessutom pågår TUREK- och fritidsboendeutredningen, liksomdet ständigt pågående arbetet i rekreationsberedningen. Här finns sammantaget så mycket avmålsättningar och ambitioner från samhällets sida i allt detta som utretts, sådet räcker en bra bit på vägen. Vad del gäller nu mer än någonsin är, utöver enrad konkreta satsningar, att få något av ett samlat grepp på alla dessa frågoroch på hur samhället skall nå fram fill dessa fritids- och rekreationspolitiskamål, dvs. en samlad rekreationspoUfik som såväl stat som kommun och landstingkan ställa sig bakom. Vi behöver också en mer samlad organisafion på statlignivå, som företräder de statliga intressena i kontakterna med kommuner,landsting, folkrörelser, organisafioner och näringsliv och som svarar för ensamlad bedömning av den frifids- och rekreationspolitiska utvecklingen isamhället.