prot · G509103 · 1981-12-31 00:00:00 — Aldrig någonsinhar någon socialistisk regering slagit på så mycket till arbetsmarknadsverketunder ett löpande budgetår. vet vi ju att vpk saknar ekonomiskt ansvar, inte villta något sådant och aldrig har gjort det. Det är mera förvånande att LarsUlander - som socialdemokrat, van vid att ta ansvar- bara upprepar krav, som omvi hade obegränsade möjligheter att öka på underskottet i statens budget. Skallman uppfatta fråga så, att han tycker att de där 4 miljardernakan vi ta utan vidare? Vi kanske inte ens behöver kolla, om det blir möjligtatt sätta i gång de byggen som finns inventerade i listan? Vi har enannan erfarenhet - och det var bara den jag ville hänvisa till - nämligenatt det inte visar sig möjligt att få i gång alla investeringar som finns förtecknadei genomgångar av i och för sig planlagda investeringar. Vi kommer att göra som tidigare - och det var det jagsade, . att besluta om vilka statliga investeringarsom kan dras i gång. Vi är väl medvetna om att det tar från beslutet ochtill dess att spaden eller grävskopan kan sättas i marken. fick beslut , och arbetet kom i gång . Sedan fick manmed andra statliga investeringar ytterligare möjligheter . Det ärdärför som vi redan nu talar om och vinter, så att man skall hinnafå de beskeden . Vi är också beredda att inventera andra möjligheter atthålla byggsyssel-sättningen uppe. Exakt vad det kan bli kan jag inte gåin på. Jag kan bara säga till att regeringen skall återkomma tilldet i kompletteringspropositionen . Vad jag däremot kan säga nu är att vi inte anser oss haråd med nya stora miljardsubventionssystem i bostadsbyggandet. Jag vet inte omdet som är ute efter möjligen är att vi skall öka påsubventionssystemet i ett läge där vi redan via skattsedeln betalar 3 000 kr.per ny trerummare och månad. I en sådan situation är det inte möjligt att baraöka på subventionsgraden. Den uppgår nu i det totalabostadsfinansieringssystemet till ungefär 25 miljarder, och om allt annat bliroförändrat kommer den att uppgå till 40 miljarder är 1985. Det finns gränserför vad man kan göra, och därför är prioriteringen viktig här. Vi kommer,precis som jag har sagt förut, att hålla tillbaka andra - i ochför sig angelägna - verksamheter för att få utrymme för sådana som hållersysselsättningen uppe. Låt mig bara till slut, herr talman, peka på några inslagi den offentliga verksamheten av stor betydelse för byggverksamheten - och somockså får effekter på byggmaterialindustrin, ! Vi har i vår ekonomiska politik eftersträvat enindustriell expansion. Den har förutsättningar att komma till stånd. Denkommer också att innebära ökade investeringar på byggsidan. Vi har ställt mycket stora resurser till förfogande förkommunala investeringar för fjärrvärme och värmeverk. Vi har en del projekt som handlar om att bygga pelletsverkoch hanteringssystem för fasta bränslen. Det återstår att göra en del kompletteringar när detgäller vattenkraften. Energisparverksamheten drivs vidare med oförminskadkraft. Oljeersättningsfonden disponerar för stödtill anläggningar som ersätter olja. Reparationsverksamheten i fråga ombostadsfastigheter kommer att vara av stor omfattning också framöver. Vi är ju - åtminstone och jag - överens omatt skattereformen, som senare skall beslutas av , stabiliserar småhusmarknadenoch att den kan få ökad igångsättning där som resultat. Landstingssektornkommer också att bidra med en del större projekt. fattaderegeringen beslut om sex större investeringprojekt på sjukhussidan som gersysselsättning under och vinter. Om åtgärder för att förhindra ökad arbetslöshet inombyggnadsindustrin Om åtgärder för att förhindra ökad arbetslöshet inombyggnadsindustrin På det här viset kommer vi att systematiskt gå igenomvilka möjligheter som finns när det gäller att hålla uppe sysselsättningen bådei det egentliga byggandet och inom byggämnesindustrin. För regeringens mening -både och har efterfrågat uppgifter på denna punkt - ärinte att byggverksamheten skall avrustas utan att den skall hållas uppe. Vibehöver en väl fungerande och omfattande byggnadsverksamhet här i landet justför att få balans i vår ekonomi. AnL 25 (): Arbetsmarknadsministern börjar ställa frågortill mig. är det väl ändå så att det är en debatt med anledning av att jaghar riktat en interpellation till arbetsmarknadsministern. Vad som är intressant när det gäller min frågeställning ärhur sysselsättningen för väldigt många människor skall , inte minstinför den kommande vintern. Vi vet att var sjunde svensk är beroende avbyggandet. Hade vi haft en fungerande byggmarknad , utan denna ytterst storaarbetslöshet, hade vi naturligtvis haft en helt annan situation allmänt settnär det gäller arbetsmarknaden. och hamnade i en debatt omdetta att acceptera arbetslösheten. Men visst måste väl regeringen veta vad dengör. Och vidtar regeringen åtgärder som ökar arbetslösheten, är det väl ändåregeringens handlande som gör att arbetslösheten är stor. Man skallnaturligtvis ta det ansvar som man har på ämbetets vägnar, som det brukar heta. Jag har ställt några frågor, men jag har icke fått annatän mycket svävande svar. Något annat lär vi inte kunna få senare heller, såvittjag begriper. Beträffande de 4 miljarderna som AMS har begärt för attdet statliga byggandet skall kunna komma i gång frågar ; ÄrLars Ulander beredd att satsa de pengarna? Ja, men det är fortfaranderegeringen som har ansvaret för arbetsmarknadspolitiken. Jag ställer minafrågor utifrån den utgångspunkten att vi har en massarbetslöshet blandbyggnadsarbetarna och andra som är beroende av byggverksamheten. När det gäller diskussionen om byggmaterialindustrin harjag litet svårt att förstå arbetsmarknadsministerns framtidssyn. Såvitt jagbegriper håller man på att slå ut stora delar av den industrin . Skäletär ju att vi har ett rekordlågt bostadsbyggande. Vi har ett rekordlågt byggandeöver huvud taget. Det är klart att den branschen och den näringen är beroendeav ett inhemskt byggande också när det gäller att ge sig ut på exportmarknaden.Tala med folk nere i , uppe i eller i , tala medmänniskor som är beroende av de här sakerna! Människorna är mycket oroliga.Många är så oroliga att de nu går och söker jobb. Men de hittar inga jobb,därför att man har blivit av med jobben på de arbetsplatser som finns. Det är nämligen så att ett stort antal människor utförsäkrasfrån arbetslöshetskassa. utförsäkras man ju frånarbetslöshetskassan. Det börjar bli allt fler som utförsäkras från kassan, ochdet är det egentligabeviset för att det har gått alldeles oerhört långt. De människorna ömmarnaturligtvis jag för. Men jag är inte så säker på att det parti som IngemarEliasson företräder har speciellt stor känsla för den typen av problem. 26 (vpk): Jag ber arbetsmarknadsministern om ursäkt föratt jag kanske inte tänker på samma selektiva sätt som han och försöker räknabort byggarbetslösheten från den rekordarbetslöshet som vi har här i Sverige.Nu är det ju så att byggarbetslösheten utgör en stor del av den arbetslöshet vihar. Jag tycker att vi en gång för alla - jag tror att såväl och jag kan de här sakerna - skall slå fast följande när detgäller att redovisa statistik. Arbetslösheten sjunker, säger , men efter säsongsrensningen är det ju ingen minskning. Kan vi inte ta bortdet argumentet, så att vi kan ta varandra på allvar i alla fall på den punkten?Sedan försöker föra ett resonemang om att AMS har rätt mycketpengar. Men slutsatsen av hela det resonemang som för är attAMS icke har fått det man har begärt.- Man har pekat på angelägna projekt, menfrån regeringens sida har ni skurit ned på dessa. Ni menar att vi inte har något ekonomiskt ansvar i vpk -men det skulle ni ha i regeringen och . Ni är ju beredda att låtatusentals människor gå arbetslösa i det här landet, och är ni bereddaatt satsa på ett flygplan för . Detta, om något, ärekonomiskt oansvarigt, ! Hela er politik går ju ut på atttillfredsställa moderata samlingspartiet, och det för att ni skall få sittakvar i regeringen. Därför är ni som folkpartister beredda att trampa nedåtgärder som avser angelägna sociala behov. Ni är beredda att avrusta storadelar av den svenska byggnadsindustrin, och ni är beredda att tvinga uttusentals byggnadsarbetare i arbetslöshet, helt i onödan. Ändå har ni mage attpåstå att ni är på rätt väg. Då kan man undra: Vart är ni på väg? Sätt fart pä byggandet i stället! Angripbyggarbetslösheten med konkreta åtgärder! Ge klartecken för ökat byggande avbostäder, daghem och annat! Jag kan nämna som exempel. Där finns juprojekt. kommun har anvisat projekt för 18 milj. kr. Ge den de pengarna,så att den kan fortsätta byggandet! Det är ett sätt att angripabyggarbetslösheten och arbetslösheten över huvud taget. Vi vet att byggandet av 10 000 lägenheter ger jobb åtungefär 18 000 människor. Det är det rätta sättet att angripa den ekonomiskakrisen och arbetslösheten. Visst kostar det att bygga. Det är ingen somförnekar det. Men också arbetslösheten kostar pengar. Vi vet att den nuvarandearbetslösheten kostar samhället på kort sikt 700 milj. kr. Vilkakostnaderna blir på vet inte jag. Jag vet inte exakt vad det kostar samhället attbyggnadsarbetarkåren minskar. Jag vet inte exakt vad det kostar samhället attbyggnadsmaterial-industrin avvecklas. Jag vet inte exakt vilka de socialakostnaderna blir när det gäller arbetslösheten. Men vad jag vet är att det ärslöseri med både Om åtgärder för att förhindra ökad arbetslöshet inombyggnadsindustrin mänskligaoch ekonomiska resurser att tvinga människor att gå utan arbete. Vi vet att detär dålig ekonomi att tvinga folk att gå utan jobb. Men det är uppenbarligeninget stort problem för den här regeringen längre. Jag trodde, trots att detvar en borgerlig regering , att det var ett problem för er. Mendet är inte längre något problem för er. Dentotala byggproduktionen svarade 1980 för av bruttonationalprodukten. Omman pressar tillbaka byggandet som ni har gjort, får det återverkningar på helasamhällsekonomin. Och det förvärrar krisen. Därför säger vi till er: Satsa påbyggandet, därför att det är väl använda pengar! En miljard i bygginvesteringarger jobb åt ca 6 000 människor. Bruttonationalprodukten skulle öka med 3,7miljarder kronor om man byggde 10 000 lägenheter. avstår ju konsekvent från att vidta åtgärder, för ni har gett upp kampen motarbetslösheten. Huvudlinjen är nu att marknadsekonomin skall stå förutvecklingen och att den skall få utvecklas fritt. Detär, rakt formulerat, vad sade till mig i endebatt i det här huset. Men det är den filosofin som har lett fram till dagenshöga arbetslöshet. Niregerar helt på nåde. Det är därför som ni helt har gett uppkampen mot arbetslösheten och accepterat mycket råa och cyniska,arbetslöshetsskapande politik. Jaglovar ; Vi kommer att fortsätta att tala om krisen, trots attpartivännen säger att det största hotet mot svensk ekonomi är allt tal om krisen - vi skall gå hem och börja jobba. Vikommer ändå att tala om krisen. Och jag lovar : Vi skall jagaer med blåslampa genom hela valrörelsen, för att få er att tala klarspråk på dehär punkterna och framför allt för att tala om att den politik som ni iregeringen sitter och förvaltar skapar ökad arbetslöshet. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1981/82:141 om regeringens energipolitik AnL 27Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Per har frågatmig följande: Innebär i nu intagnaståndpunkt vad gäller upparbetning av använt kärnbränsle någon förändring avregeringens energipolitik i stort? Avser regeringen att förelägga riksdagenförändringar i villkorslagen som i avgörande grad förändrar villkoren förkärnkraftsanvändningen i vårt land? Detav fastställda kärnkraftsprogrammet beräknas generera ca 7 000 tonanvänt bränsle fram . samt Svensk Kärnbränsleförsörjning ABhar på sina delägares vägnar tecknat avtal om upparbetning av . EnUgtvad jag har erfarit finns det f. n. inga planer på att teckna kontrakt om upparbetning av ytterligarekvantiteter. Enligt vad man nu kan överblicka synes således endast en mindredel av det i producerade använda kärnbränslet komma att upparbetas. Den s. k. villkorslagen medger sökanden två alternativ:upparbetning av det använda bränslet och slutförvaring av det högakfivaavfallet eller direkt slutförvaring av det använda bränslet. Regeringen harbeviljat tillstånd enligt Upparbetningsalternativet för reaktoranläggningarnaRinghals 3 och 4, samt . Jag vill framhålla att i proposition 1980/81:90om riktiinjer för energipolitiken understryks vikten av att de insatser somgörs av kärnkraftsföretagen på området är av sådan art att handlingsfrihetenbevaras ytterligare , inför val av metod för att omhänderta det användakärnbränslet eller radioaktivt avfall från detta. Det understryks vidare attäven andra lösningar än de som presenteras i ansökningarna enligt villkorslagenseriöst bör studeras. Något principiellt ställningstagande till hur allt iSverige producerat använt kärnbränsle skall slutförvaras har inte fattats. Jag erinrar om att det i propositionen även sägs och kontroll av hanteringen av använt kärnbränsle och detradioaktiva avfallet noggrant skall följa kärnkraftsföretagens forskningsarbeteoch även bedriva viss kompletterande forskning. Regeringen har f. n. inte för avsikt att föreläggariksdagen förslag om ändringar i den s. k. villkorslagen. Lagstiftningen inom atomenergiområdet är föremål föröversyn av den s. k. atomlagstiftningskommittén. Regeringen kommer i sedvanligordning att bereda förslaget när kommittén avlämnat sitt betänkande. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 28 PERUNCKEL (m): Jag ber att få tacka energiministern försvaret på mina båda frågor. Svaret förefaller att bringa åtminstone någon redabeträffande villkoren för den fortsatta kärnkraftsanvändningen i vårt land. Det är ett understatement att påstå att det ger ett lättförbryllande intryck när ett av två regeringspartier i en partimotion iriksdagen kräver långtgående förändringar i en kärnsäkerhetspolitik som sammaparti i regeringsställning under varit en ihärdig tillskyndaretill. Energiministerns svar förefaller emellertid att vara ett klariäggande om attgällande lagstiftning skall fortsätta att gälla. Regeringens politik liggertydligen fast. Svaret är emellertid, fru talman, inte något under avklarhet. Några förtydliganden är nog därför av nöden, innan frågan kan ansesutagerad. Energiministern hänvisar i sitt svar tillenergipropositionens uttalande om det angelägna i ytterligare forskning omavfallsfrågorna - något principiellt ställningstagande till hur i Sverigeproducerat använt kärnbränsle skall slutförvaras har inte gjorts. Detta är nog så viktigt.Utvecklingsarbetet skall naturligtvis bedrivas så att bästa säkerhet erhållsden dag slutförvaringen faktiskt skall ske. har, som energiministern själv framhåller,regeringen medgivit tillstånd enligt villkorslagens upparbetningsalternativtill reaktorerna , samt . Alldelesoavsett önskemålet om ytterligare forskning måste det ställningstagandetrimligen innebära att regeringen skall medverka till att kärnkraftsföretagenockså kan fullgöra de avtal som villkorslagen har stimulerat dem att ingå. Ettklarläggande från statsrådet på den punkten är nödvändigt. har i uppdrag att sammanföravillkorslagen och atomenergilagen till en samlad lagstiftning. I direktivenanges ingenting om att villkorslagens dubbla möjligheter för omhändertagande avanvänt kärnbränsle skall förändras. Efter vad jag har förstått har inte hellerkommittén uppfattat att man har en sådan uppgift. Energiministern bör tatillfället i akt att nu klargöra att den diffusa hänvisningen till atomlagstiftningskommitténsom han gjorde inte innebär att en ny osäkerhet om avfallsvillkoren nuplötsligt introduceras. Energiministern hävdar att regeringen inte "f.n." har för avsikt att förelägga förslag om ändringar ivillkorslagen. Vad betyder i det sammanhanget "f. n."? Det är väl intenågonting mer än den i huvudsak lagtekniska förändring somatomlagstiftningskommittén kommer att föreslå som statsrådet har itankarna? Får jag, fru talman, i anslutning till dessakompletterande frågor också säga följande. Svensk energipolitik har under ett ansenligt antal årpräglats av ett kineseri som inverkat menligt pä energiföretagens möjligheteroch förutsättningar att planera för framtiden. Vad som varit sant harblivit osant dagen därpå. Riktlinjer avgivna av regering och riksdag harändrats året efter. Den villkorslag som vi nu diskuterar har kraftföretagenblivit tillsagda att följa för att få ta kärnkraftsreaktorer i drift. Avtal omupparbetning för hundratals miljoner har ingåtts i enlighet med lagens krav.Och så plötsligt kräver lagens egentliga upphovsmän att det man krävt avkraftföretagen nu skall förbjudas. Tilltron till statsmaktens auktoritet kräver,liksom rättssäkerheten, konsekvens och logik. Och för att energipolitikenskall bli framgångsrik krävs det att staten slutar upp med att hoppa från denena energipolitiska tuvan till den andra. Ingen skall förvånas över omoljeersättningen går för långsamt, när staten inte kan ge ordentliga besked omvillkoren. Om man inte vet att ja betyder ja är det ingen som satsar vare sigkraft eller pengar på nya energiproduktionsresurser. Och i energipolitiken hardet som bekant blivit blott alltför vanligt att nästan allting till slut blivitett nej. Energipolitiken behöver mer av klara besked som möjliggörslagkraftiga investeringar. Dessutom behövs det lugn och ro. Några nyastyrmedel behövs det däremot inte. De som inte bara tror att de vet måste få enchans att fatta ekonomiskt rationella beslut för vår framtidaenergiförsörjning. Vi har inte råd att vara irrationella. Folkomröstningen har gett besked omatt kärnkraften skall användas i vårt land under de nuvarande reaktorernastekniska livslängd. Entydiga svar på de kompletterande frågor som jag harställt gagnar en ändamålsenlig energiförsörjning och ett fullföljande avfolkomröstningsresultatet. AnL 29 Arbetsmarknadsministern : Per ställer tre kompletterande frågormed anledning av det svar som han har fått. Låt mig därför försöka attytterligare precisera interpellationssvaret. Den första frågan innebar, om jag förstod den rätt, attregeringen inte skall försvåra för kärnkraftsföretagen att stå fast vidingångna avtal. Självfallet skall regeringen inte göra det, självfallet skallman stå fast vid ingångna avtal. Den andra frågan handlade om atomlagstiftningskommitténsdirektiv. Kommittén har inte i uppdrag att se över frågan om upparbetning ellerinte upparbetning. Kommitténs uppdrag kan möjligen sammanfattas i följandemeningar ur direktiven: "Kommittén bör särskilt studera det behov avlagstiftning som föreligger i samband med omhändertagande av använt kärnbränsleoch högaktivt avfall samt handhavandet av avstängda eller andra inte i brukvarande anläggningar för kärnteknisk verksamhet. Det förslag till lagstiftningsom kommittén lämnar bör, vad beträffar använt kärnbränsle och aktivt avfall,utformas så att statsmakterna får ett fast grepp över hela avfallsfrågan." Den tredje frågan gällde vad som menas med att regeringenf. n. inte har för avsikt att lägga fram förslag om ändringar i villkorslagen.Därmed avses precis vad som sägs. När atomlagstiftningskommittén är klar fårregeringen bereda frågan i sedvanlig ordning och lägga fram förslag tillriksdagen i de delar där det kan vara motiverat. AnL 30 PERUNCKEL (m): Jag tackar energiministern för dekompletterande synpunkterna i anslutning till hans ursprungliga svar. Förstårjag sammankopplingen mellan hans svar på min andra och min tredje delfråga rättinnebär det att regeringen inte planerar några förändringar i villkorslagen iden del som handlar om upparbetning resp. icke upparbetning av använtkärnbränsle. Med det konstaterandet ber jag att få tackaenergiministern för hans klarläggande och kan notera att den piruett iavfallsfrågorna som inleddes i genom att tog till detunika vapnet att väcka en partimotion mot regeringens politik därmed äravslutad. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder för att underlätta installation av braskaminer 6 §Svar på interpellation 1981/82:152 om åtgärder för att underlätta installationav braskaminer AnL 31 Arbetsmarknadsministern : har frågat mig om vilka åtgärderjag planerar för att underlätta installationen av braskaminer. Interpellationen är föranledd av att det rått vissoklarhet om vilka krav som skall gälla vid installation och användning avbraskaminer. De myndigheter som nämns i interpellationen är ,planverket och . gav statens provningsanstalti uppdrag att testa ett antal braskaminer. Resultatet har presenterats . På grundval av provningar utförda vid statensprovningsanstalt utfärdar planverket godkännandebevis för braskaminer. Verkethar enligt vad jag erfarit godkänt flera kaminer. Reglerna är interimistiskaoch godkännandena gäller f. n. till utgång. Enligt instruktion har verket att svaraför miljövårdsfrågor angående luftföroreningar i bl. a. bostadsområden. har utarbetats ett förslag till rekommendation för småskaligvedeldning i tätbebyggda områden. Förslaget har remissbehandlats. Verket beslöt att interekommendera kommunerna att förbjuda nyinstallation av sådana kaminer utan istället sätta gränser för högsta tillåtna utsläpp från miljö- och hälsosynpunktfrån eldningen. Utsläppsgränserna kommer enligt vad jag har erfarit attfastställas av verket . Jag vill i sammanhanget understryka det som framhålls ikonsumentverkets skrift Braskaminer och vedeldning: En braskamin är ett braalternativ för de villor som värms med direktel om man vill ha envärmekälla i reserv eller som komplement. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har länge hävdat attsmåhus skall kunna värmas med inhemska bränslen om oljetillförseln minskareller vid stora elavbrott. I beredskapsbestämmelserna i byggnorm finnsdet kravet infört. Braskaminer kan här ofta vara ett lämpligt alternativ. Vad gäller miljöproblemen, så utgör användandet avbraskaminer enligt min mening inget problem i glesare bebyggelse, t. ex. pålandsbygd eller bland fritidsbebyggelse. De bör inte heller vara några störreproblem i tätorter under förutsättning att braskaminerna används på ettförnuftigt sätt - eldning sker med torr ved i små brasor. De oklarheter som interpellanten nämnt torde i alltväsentligt vara undanröjda. Jag anser det också angeläget, från bådeenergisynpunkt och sysselsättningssynpunkt, att branschen ges klaraförutsättningar för sin verksamhet. AnL 32HÄDAR (): Jag tackar statsrådet för det klarasvar som han har givit på mina frågor och för att han i sitt svar harunderstrukit braskaminernas positiva betydelse som komplement till annanuppvärmning och från beredskapssynpunkt. Det är välkommet och angeläget att vinu har fått det svaret från regeringen. Osäkerheten om regeringens ochmyndigheternas syn på braskaminer har härigenom i allt väsentiigt undanröjts. Den diskussion som har försiggått i press och radio pågrundval av diverse rapporter och uttalanden om braskaminernas påstådda onyttaoch farlighet har väsentligt hämmat användningen. Den diskussionen har ocksåskadat branschen och sysselsättningen i branschen och hållit tillbaka dentekniska utvecklingen på området. Undersökningar som har genomförts av envälrenommerad marknadsundersökningsbyrå visar att ett betydande antal personer,kanske bortåt 50 000, skulle vara intresserade av att för egna medelinförskaffa braskaminer, om fruktan för ett framtida förbud, ett förbud medretroaktiv verkan, undanröjdes. Jag utgår från att statsrådet delar minuppfattning att regeringens svar på min fråga innebär att något generelltförbud eller några förbudsliknande bestämmelser mot braskaminer inte skallkomma till stånd. Statsrådets klargörande svar kommer självfallet attuppmärksammas av myndigheterna och läggas till grund för deras fortsattahantering av ärendet. Men det är också väsentligt att regeringens positiva synpå en ökad användning av braskaminer når ut till allmänheten och tillbeslutsfattarna i kommunerna.