prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har inget yrkande men konstaterar attvi från länet får återkomma i andra sammanhang. I betänkandets övriga punkter yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna. 117GUNHILD (): I ingår förutomfastlandet även en del öar, varav är den största. Men alltemellanåtkänns det som om denna landsända mest är till besvär och kostar staten storapengar. Ändå är vi en befolkning på drygt 55 000 personer som lever och arbetarpå denna ö, och vi villförsöka hävda vår rätt fill någorlunda jämförbara villkor med övriga invånare idetta land. Detta förutsätter i allra första hand hyggliga kommunikationer tillrättvisa priser. Och det är detta som föranlett mig att ta till orda här. Vi behandlar alltså nu trafikutskottets betänkande nr 8 omtilläggsbudget I, där regeringen vad gäller transportstöd för föreslåren förändring av taxesättningen i färjetrafiken mellan och fastian-det. Nuvarande principer, som fastställde i beslut år1974, innebär att transportföretagen i landet vid godsbefordran kan tillämpasamma taxa för Gotlandstrafiken som för trafiken inom landet i övrigt och attpersontaxan relateras fill priset för andra klass tågresa på en motsvarandefärdsträcka. Exakta uppgifter om kostnader och bakgrund i övrigt finns intagnasåväl i proposifionen som i trafikutskottets betänkande, varför jag inte härgår närmare in på dessa. De föreslagna ändringarna innebär ett mycket oroandeavsteg från gällande taxeprinciper, som alla varit överens om,nämligen att Gotlandsfärjorna är gotlänningarnas landsväg. I både propositionen och betänkandet talar man om detnaturliga i att taxesättningen i den trafikstarkaste relationen får blinormerande. Man utgår då från att detta skulle vafa mellan och Nynäshamn.Detta påstående vill jag ifrågasätta. När transportstödet infördes var andelen gods viaNynäshamn ungefär dubbelt så stor som andelen gods på . Sedan desshar en betydande svängning skett, och är godstrafiken över Oskarshamnbetydligt större. Enligt statens pris- och kartellnämnds utvärdering angåendetrafiken 1980 fraktades på den norra linjen - alltså mellan och Nynäshamn- gods, medan på den södra linjen - mellan och -fraktades gods. Det är alltså mer på den södra linjen.Det här är faktiska siffror, som är uträknade av SPK. Här höjer mantransportkostnaderna på den här linjen i ett slag . Fraktberäkningsavståndet har satts . Det skulle då gälla mellan och . Avståndet mellan och är . Denna kostnadsökning försämrar naturligtvis väsentligt detgotiändska näringslivets konkurrensförmåga. Ser man Gotiand i förhållande tillriket i övrigt, har en liten andel industri -mot rikets . Bådei det näringspolitiska program som utarbetats inom och i Länsplanering80 har uttalats att kraftiga åtgärder måste till för att skapa flerarbetstillfällen och att detta måste ske inom industrisektorn. Av det som i dagproduceras på går till hemmamarknaden. Det är alltså vårakommunikationer som tidigare i viss mån hindrat industriell utveckling på ön.Gotland som marknad kan aldrig utgöra underlag för en ökad industrisektor. Vimåste följaktligen med våra industriföretag ha möjlighet att konkurrera påfastlandet, och därför är det så väsentligt med den vägprincip som är gällande. Anslag till och till Gotlandstrafiken Anslag till och till Gotlandstrafiken Den södra linjen, , svarar för såstora godsmängder att det verkligen inte är likgiltigt om man inför enenhetstaxa och dessutom baserar den på avståndet mellan och . Vi accepterar naturligtvis de kostnadshöjningar som följerav att man höjer SJ:s taxa. Detta har inte ifrågasatts. Men vinsten för staten,om man följer förslaget, är mindre än 5 miljoner-enligt propositionen 4,7miljoner-alltså i de sammanhangen en mycket marginell summa. Detta bör man dåväga mot vad det betyder för det gotländska näringslivet och dess möjligheteratt existera och utvecklas. Från gotländskt håll beklagar man också att inga kontakterhar tagits med vare sig eller kommunen i detta ärende, vilkettidigare utlovats från . Möjligheten hade då funnitsatt få fram de siffror och det underlag som jag här har presenterat. Den samlade översyn av statens ansvar för Gotlandstrafikensom de socialdemokratiska reservanterna här talar om är - och det sade ju ocksåRune - under förberedelse i departementet och kommer förhoppningsvisatt resultera i en samlad trafikplan för . Jag vill vid detta tillfällepåpeka vikten av att man vid den översynen tar in också flygtrafiken. Vi måstefå jämföra flygtrafiken med de snabbtåg som finns på fastlandet, eftersom dettaalternativ ju inte är tillgängligt för oss. Jag har med detta velat understryka attgotlänningarna inte accepterar det avsteg från vägprislinjen som förslagetinnebär. Dessutom har jag här velat klargöra en del faktiska förhållanden, somjag beklagar att varken eller trafikutskottettydligen har haft kännedom om. Mot bakgrund av vad jag har sagt om att förslagetgrundar sig på felaktiga beräkningar, skulle jag egentligen ha velat föreslå enåterförvisning av ärendet till utskottet för en förnyad behandling. Men jagskall avstå från detta och yrkar i stället avslag på utskottets hemställanunder punkt 5, mom. 1. 118RUNE () replik: Att Gotlandsintressena företräds av en såcharmerande person som torde vara det bästa sättet att vederlägga GunhildBolanders farhågor för att vi på fastlandet skulle betrakta bara som enbelastning. Svaret är att vi betraktar som en pärla, om ocksåen ganska dyrbar sådan. Motivet till de ändringar som föreslås i fraktstödet ärframför allt den utveckling som jag har beskrivit. Mellan 1979och 1980 har alltså transportstödet ökat från 32,5 milj. kr. till 61,7 milj.kr. Det är klart att vi inte stillatigande kan åse sådana ökningar i dåstaten dras med enorma underskott och måste försöka spara på alla områden.Transportrådet har därför fått i uppdrag att studera vad man med olika åtgärder- exempelvis genom att se över trafikuppläggning, taxesättning och tidtabeller- skulle kunna göra för att spara pengar. har då stannat fördetta förslag, som ett av många. har också en del andra åtgärderpå gång, mende torde inte påverka statskassan, och förhoppningsvis inte heller resenärernaskassa. har alltså funnit att den s. k.vägprincipen borde kunna tolkas på det viset att det inte är normalt att öarfår mer än en bro. Och i detta fall har man då betraktat den trafikstarkasteförbindelsen, dvs. förbindelsen , som en bro. Sedan har manräknat ut vad motsvarande landtransportkostnad skulle vara, och den hardärefter fått gälla även för de södra förbindelserna, framför allt förbindelsernamed och . Jag kan ha förståelse för att Gotlänningarna tycker att demer än väl skulle ha behövt dessa 3,4 miljoner, men statskassan behöver ocksåmer än väl spara denna slant. Det bör kanske också tilläggas att den som använder de södraförbindelserna, som så riktigt påpekade, har en kortare vägtill fasflandet. Därmed spar de tid, och tid är också pengar . Såjag tror att många resenärer vid valet mellan de olika förbindelserna kommeratt finna att det ändå är intressant att köra via och ochatt resandet där kommer att vara av ungefär samma omfattning som fidigare. Med detta hoppas jag att jag har kunnat klarlägga var jagstår i denna fråga. Jag ser att har lämnat lokalen. Detfinns därför ingen anledning att kommentera hans anförande. 119 () replik: Jag har inte så mycket att tillägga utövervad jag tidigare sade. Men det är fel att i debatten ta in resonemanget om enbroförbindelse med . En.sådan är ju närmast en utopi - den kan aldrigbli verklighet. Då skall man inte heller utgå från det resonemanget, när mandiskuterar frågan om våra kommunikationer. Anslag till och till Gotlandstrafiken 120PER-AXEL (): Får jag inledningsvis säga till alla äkta pärlor är dyra. I proposition 1981/82:25, som behandlas i trafikutskottetsbetänkande nr 8, anför föredraganden att olika åtgärder bör vidtagas för attminska anspråken på statsbidrag till trafiken mellan och fastlandet. Bara detta uttalande gör att man på ställer sigfrågan, om avsikten är att ytterligare belasta frakter och persontransportermed ökade kostnader för att på så sätt begränsa Gotlandsutvecklingsmöjligheter. sade också att det pågår en utredning idepartementet för att söka minska statens ekonomiska ansvar för gotlänningarnasvägförbindelser. Om nu inte taxorna kommer att justeras, , skallmåhända antalet färjeförbindelser mellan och fastlandet begränsas ? Jag misstänker nästan vad som helst, när man vill dra nerkostnaderna på detta sätt och minska statens ansvar för trafiken mellan Gotlandoch fastlandet. Anslagtill och till Gotlandstrafiken Redan genom den nuföreslagna taxehöjningen på den södra förbindelsen har denna förbindelsediskriminerats, som så riktigt har anförts i den socialdemokratiskareservationen. Jaghar en otäck känsla av att man i utskottet inte har helt klart för sigomfattningen av transporterna på den södra linjen. lämnade endel siffror på godsmängder i ton. Jag har gjort en förfrågan hosbiltransportföretagen som äger långtradarna, och jag har fått följandeupplysningar; FöretagA har ca 25 transportenheter på den södra . På den norra linjen,som skall vara normgivande, är företagets transporter begränsade till 15enheter. Företag B uppger att på den södra linjen de dagliga transporterna ärca 13 och på den norra ca 12. Avdessa upplysningar framgår att det övervägande antalet transporter till ochfrån sker på den södra linjen. Närman nu höjer taxan med på den transportväg som har den högstabelastningen, så medför detta att de gotiändska konsumenterna får räkna medökade kostnader på bl. a. livsmedel. Medviss rätt kan man ställa frågan: Finns det något annat län i detta land, därdet anses att det allmännas ansvar för vägförbindelser rimligen inte böromfatta mer än en förbindelse med övriga landet? Tyvärr är det åsikten iproposifionen, nämligen att gotlänningarnas förbindelser med fastlandet skallbegränsas just till en förbindelse och då till den som har den längstafärdsträckan och därmed det högsta priset. Utskottet är tyvärr av samma mening. Jaghar uppfattningen att man genom detta synsätt frångår tidigare principer, deprinciper som bygger på tanken att färjetrafiken skall jämställas med fastförbindelse mellan och fastlandet. Jag finner det också ganska märkligtatt man har framlagt ett förslag om taxeändringar utan att på ett tidigarestadium ha inhämtat synpunkter från , och Gotlandsnäringsliv. socialdemokratiska motionen och reservationen har på nytt tagits upp fråganom samhällets ansvar för Gotlandstrafiken. Jag anser att den begärda översynenär väl motiverad och bör komma till stånd . Med detta yrkar jag bifall till den socialdemokratiska reservation somär fogad till trafikutskottets betänkande 1981/82:8. Jag instämmer också iGunhild avslagsyrkande vad gäller förslaget om taxehöjningar. 121 (): Jag antar att senare vill komma till tals å utskottetsvägnar. Jag vill bara i all korthet från socialdemokratiskt håll i utskottet säga,att om de uppgifter som har lämnats här i kammaren är riktiga - och det finnsskäl att anta att det är så - skulle det betyda att bådekommunikationsdepartementets uppgift och utredarens uppgift, som ligger tillgrund för utskottets ställningstagande, är felaktiga. Det är inte i dagens lägeså lätt att avgöra om det är på detta sätt. Men är det så, finner jag det mycket anmärkningsvärt.Det är då naturligtvis ett klandervärt handlande från departementets sida. Detföreligger inga motioner - gotlänningarna har själva inte heller motionerat påden här punkten. Men jag vill gärna från socialdemokratiskt håll påpeka att detinte är så långt till den allmänna motionstiden. Och är de här uppgifternariktiga, finner j ag att de i varje fall från vår synpunkt sett är såanmärkningsvärda, att vi har all anledning att komma tillbaka till frågan,sedan de här uppgifterna har lämnats av gotlänningarna. Anslagtill och till Gotlandstrafiken Anf.122 (): undrar vilka åtgärder som kan vidtas utan att prisernaoch annat drabbas. Ja, det finns en hel del åtgärder som man kan vidta för attdra ner kostnaderna. a. är ju, såvitt jag kan förstå, de här nybyggda storafärjorna egentligen alldeles för stora . Man skulle kunna genom attcharta ut dessa färjor och i stället ta tillbaka andra som är billigare ochbättre anpassade till vinterbehovet spara ganska stora pengar.Man skulle kunna sysselsätta de stora färjorna på trader där de behövs i sinfulla kapacitet, som man hade en mera behovsanpassad färja mellanNynäshamn och . Jag vet att det bl. a. är sådana saker man funderar på. Detär också fråga om huruvida avskrivningsreglerna och aktieutdelningarna är derätta. Även om detta i det här sammanhanget har helt bagatellartäde ekonomiskaeffekter, måste väl det hela ses över. Jag finner ingen anledning att nu gålängre. Jagär också litet förvånad över ett par av de uppgifter som har kommit. Men jaghoppas att - och det är väl troligt - dessa uppgifter givits in tilldepartementet, där man är i full gång med att se på dessa frågor. Och skulleuppgifterna ha bärighet, förutsätter jag att de blir beaktade under denutredning som redan pågår i departementet. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 (uttalande om underskottstäckning vid för budgetåret1981/82) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 141 för reservation 1 av BertilZachrisson m. fl. 17 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (åtgärder förrationalisering och effektivisering vid SJ m. Utskottets hemställan biföllsmed 159 röster mot 141 för reservation 2 av m. fl. 17ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (taxesättningen ifärjetrafiken mellan och fastlandet) Utskottets hemställan bifölls med282 röster mot 35 för det av 7 protokoll 1981/82:53-55 Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige Bolanderunder överläggningen framställda yrkandet om avslag på utskottets hemställan. Mom. 2 (formen för statens ansvar för Gotlandstrafiken)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 för reservation 3 avBerfil m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 14 § Åtgärder för att främja utländska företags etableringi Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:11 om åtgärder för attfrämja utländska företags etablering i . 123LENNART (): Det här betänkandet från näringsutskottet omutländska företag handlar i första hand om huruvida vi skall inrätta särskildafrizoner för utländska företag i , med olika typer av förmåner,exempelvis skatterabatter. Det är en folkpartimotion med som förstanamn som föreslår detta som medel för att främja utländska företagsetableringari . Det är alltså fråga om raka motsatsen till den diskriminering avutländska företag som det ibland talas om, dvs. att man här systematiskt skullege utländska företag fördelar i som svenska företag inte har. Den borgerliga utskottsmajoriteten föreslår nu attmotionen skall avslås, men man gör det av tekniska skäl, med hänvisning tillpågående utredningar och till att regeringen i vår kommer att lägga fram enproposition om regler för utländska företag i . Vilken uppfattningutskottet har i själva sakfrågan - om man säger ja eller nej till svenskafrizoner - redovisas inte. Från socialdemokratiskt håll har vi reserverat oss därföratt vi vill ha ett klart avståndstagande från sida mot inrättandetav särskilda frizoner för utländska företag. Vi menar att det bör vara en klarsvensk linje-nationellt och internationellt - att verka för att de industriellafrizonerna begränsas till sin omfattning. Inrättandet av frizoner i vårt landskulle innebära en direkt diskriminering av svenska företag, som dessautländska företag konkurrerar med. Detta följer av själva innebörden avbegreppet frizon. De skattereduktioner och rabatter, den finansieringshjälp ochden fria utbildning av speciell arbetskraft samt det stöd av industriområdenrent allmänt som det talas om i folkpartimofionen skulle ge de utländskaföretagen så stora förmåner, menar vi, att det inte längre skulle vara fråga omkonkurrens på lika villkor. Detta är det ena skälet till att socialdemokraternasäger nej till industriella frizoner för utländska företag. Det andraskälet är mer övergripande och långsiktigt, men därför inte Det gäller frågan om de multinationella företagens maktställning överhuvud taget. Vi vill från socialdemokratiskt håll inte vara med om åtgärder,som ytterligare skulle förstärka de multinationella företagens maktställninginternationellt sett. De har redan nu genom sin storlek, sin finansiella styrkaoch sin vittförgrenade produktionsapparat fått en allt starkare positiongentemot enskilda stater och regeringar, gentemot de fackliga organisationernaoch gentemot de inhemska företagen. Alltmer av världshandeln går i form avinternleveranser av delar och halvfabrikat mellan olika enheter avinternationella koncerner. Denna utveckling har ytterligare accentuerats genomfrizonerna i . Att gå vidare på vägen med industriella frizoner,skattebefrielser och andra förmåner för att locka till sig utländskamultinationella företag skulle innebära att dessa företags redan nu starkaställning ytterligare förstärktes. De kan då fortsätta att med allt störreframgång spela ut olika länder mot varandra. Slutstationen skulle sannolikt bliatt de bl. a. inte betalade skatt någonstans. Det är en utveckling somsocialdemokraterna och de fackliga rörelserna inte vill medverka till. Därförmenar vi att det nu inte behövs ytterligare förmåner för de multinationellaföretagen. I stället bör uppgiften vara att verka nationellt ochinternationellt för att få bort denna typ av osund konkurrens mellan stater omde multinationella företagens ynnest. De borgerliga partierna talar sig ofta varma för attfrihandeln måste upprätthållas, även när den utländska konkurrensen slår hårtmot olika branscher och regioner i . Det måste vara en konkurrens pålika villkor, säger man då. Utländska företag och produkter får intediskrimineras för att skydda svensk industri, heter det. Industriella frizoner,som folkpartimotionen kräver och övriga borgerliga partier inte tar avståndfrån, innebär en diskriminering av svenska företag och deras produkter. Men dåtalar man från borgerligt håll inte längre om hot mot frihandelns spelregler. Vi har en folkpartistisk handelsminister och encenter-folkpartiregering som är sysselsatt med att hänsynslöst slå ner på varjeförsök att exempelvis skydda det lilla som fortfarande finns kvar av svensktekoindustri, som lägger ut svenska försvarsorder utomlands i en utsträckningsom går långt utöver upphandlingsförordningens krav. Mittenpartiernas agerandei den här frågan innebär att man går till hårt angrepp mot alla åtgärder somsyftar till att skydda svensk industri och som kan tolkas som avsteg frånfrihandelns principer. Däremot är man tydligen beredd att överväga speciellaförmåner för utländska företag. Att detta på sitt sätt får anses strida motfrihandelns principer bekymrar man sig inte om, trots att det dessutom skulledrabba de svenska företagen. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillden socialdemokratiska reservationen till näringsutskottets betänkande 11. Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige 124JOHAN (); I den motion av som vi nubehandlar begärs, att regeringen skall utreda vilka åtgärder som kan vidtas föratt främja utländska Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige Den motionen har väckt stor uppmärksamhet, måste mansäga. Särskilt har frågan om frizoner diskuterats mycket och föranlettreservationer. Jag vill påminna om att i motionen omnämns frizoner på endasttvå rader, där det sägs att frizoner är något som växer fram. Utskottet har på sedvanligt sätt redovisat ärendetutförligt och tagit fram underlag för vad som är aktuellt i den debatt som nupågår. Som sed och praxis är inom näringsutskottet har dess majoritet nu intetagit ställning i sakfrågan, eftersom denna är under utredning i olikasammanhang. Vi vet också att en proposition i ärendet förbereds inomregeringen. För inte länge sedan utlovades i en interpellationsdebatt här iriksdagen att det skall komma ett förslag på det nya året. Därför föreslår utskottetatt avslår motionen. Utskottet "finner det angeläget attSveriges internationella konkurrensförutsättningar inte försämras".Reservanterna vill ta bort den meningen i utskottets skrivning. Utskottet säger vidare: "Därför finner utskottet attutvecklingen mot ett ökande antal frizoner i och förtjänar attuppmärksammas av statsmakterna. Utskottet förutsätter att regeringen pålämpligt sätt bevakar denna utveckHng och dess betydelse för svenskutrikeshandel." Detta får givetvis uppfattas så, att man skall följautvecklingen och bevaka den i både positiv och negativ riktning. Skullenegativa tendenser göra sig gällande, skall de självfallet också uppmärksammasav regeringen och kunna föranleda åtgärder. Jag tycker att reservationen är en skuggboxning motutskottets yttrande. Utskottsmajoriteten och reservanterna är ju i stort innepå samma linje. Tids nog får vi ta upp de här frågorna, när de på sedvanligtsätt är beredda och regeringen har presenterat ett förslag i ärendet. Eftersom det ändå har avgivits en reservation, där mansärskilt tar upp frågan om frizoner o. d., har och jagfunnit det angeläget att markera att utskottets skrivning inte innebär attutskottet på något sätt tar ställning för frizoner. Vi vill starkt poängteraatt det är en viktig princip att utlandsägda och svenska företag måste arbetaunder likartade villkor och att utlandsägda företag skall följa lagar ochregler i det land vilket de verkar. Detta är inte några nyheter utan självklarasaker, men vi har velat föra dem på tal, eftersom det har fogats en reservationtill betänkandet. Utskottsmajoritetens yttrande ger inte något på hand förutsvävningar i riktning mot att gynna frizoner eller för att åstadkomma reglersom gynnar utländska företag på bekostnad av svenska företag. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 125LENNART () replik: Motionens upphovsman befinner siginte här i kammaren, trots att han är uppsatt på talarlistan. Det kanske göratt den här överläggningen blir något mer fridsam än den eljest skulle hablivit. Det är riktigt att det från två av centerpartietsrepresentanter i näringsutskottet finns en markering i form av ett särskiltyttrande, där de närmar sigden socialdemokratiska ståndpunkten i frågan. Det är bara att beklaga att deinte har tagit steget fullt ut. Det faktum att man inrättar en frizon förutländska företag innebär just att man är inriktad på att ge förmåner tilldessa utländska företag som inte inhemska företag har, speciellt som man imotionen har understrukit åtgärder i form av skattebefrielse, finansieringshjälpoch liknande. Jag noterar alltså det centerpartistiska särskildayttrandet, som dock inte alla centerpartister står bakom. Det gör att mankanske ändå kan vänta sig en positiv utveckling och att det inte kommer någotförslag om en utvidgning av nuvarande regler om frihamnar. Vi har påsocialdemokratiskt håll ingenfing emot existerande lagstiftning när det gällerfrihamnar, som kan medföra fördelar i särskilda sammanhang. Men vi finner detoacceptabelt att gå därutöver - något som den folkpartistiska motionen öppnaren dörr för och som utskottets majoritetsskrivning inte tar avstånd från. Jag vill fråga som närmaste representant fördet särskilda yttrandet om det är helt klart, vad honom och , att ni inte kommer att acceptera någon form av frizoner som innebärspeciella förmåner fill utländska företag som svenska företag inte har. Åtgärder för att främja utländska företags etablering iSverige 126 () replik: säger att vi skulle hakunnat ta steget fullt ut och med anledning av motionen göra ett klartställningstagande i sakfrågan. Jag vill upprepa att det inte är vanligt att manhär i kammaren, därför att det dyker upp en motion i ett ärende, tar ställningi en sakfråga, allra helst om frågan är under utredning på flera olika håll. Vihar i vårt betänkande nämnt vilka utredningar som sysslar med detta område. Vivet också att regeringen bereder det här frågekomplexet och kommer att läggafram förslag i ärendet.