prot · G50991 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:91 Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott Folkpartietspartigrupp har som suppleant i näringsutskottet under ledighetanmält hans ersättare . Andrevice talmannen förklarade vald till suppleanti näringsutskottet () 2 §Andre vice talmannen meddelade att ansökt om ledighet frän uppdraget som riksdagsledamot den 12 mars-den 12 april på grund av enskilda angelägenheter. Kammarenbiföll denna ansökan. vice talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för . 3§ Svar på fråga 1981/82:223 om åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen iÅstorps kommun Anf.2 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! harfrågat industriministern om vilka åtgärder han avser att vidta för attupprätthålla sysselsättningen i . Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Frågan har överlämnatstill mig. Sombakgrund till sin fråga pekar på den sjunkandebyggnadsverksamheten och på att detta också slår mot företag inombyggnadsämnesindustrin. Ett sådant företag är i . Dentotala byggvolymen inom bostadssektorn har i stort sett varil oförändrad sedanbörjan av . Dock har en kraftig förskjutning skett från nyproduktionav lägenheter till ombyggnad och restaurering. Denna omställning inombostadsbyggandet innebär ökade svårigheter för den industri som i hög grad ärberoende av en omfattande nyproduktion av bostäder. Närdet gäller situationen vid är det så atl ett hundratal personerhar varslats om uppsägning. På initiativ av länsarbetsnämnden i länet har ensamrådsgrupp bildats vid förelaget med representanter för arbetsgivaren, deanställda, kommunen samt arbetsförmedlingen. Samrådsgruppens huvudsakligauppgift är att stödja och underlätta arbetsförmedlingens åtgärder. De åtgärdersom i första hand bör prövas för dem som riskerar att mista sina arbeten vidföretaget är förmedling av nya arbeten samt arbetsmarknadsutbildning för attunderlätta övergången till annan och tryggare S3'sselsättning. Jagvill slutligen erinra om att län har mer än dubbell så mycketpengar till beredskapsarbeten som och att därmed möjligheter hargivits att kraftigt förstärka de arbetsmarknadspolitiska insatserna. 3 (); Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret pä min fråga. Situationeni är lika bekymmersam som den var när jag ställde frågan.Men först nägra allmänna synpunkter pä hanteringen av bekymmer. Åstorpskommun tillskrev regeringen . Kommunen lade då fram sinaproblem och sina synpunkter på sysselsättningen. Man fick svar ,alltså i gär. Min fråga är: Är det rimligt att en kommun i en sädan här brydsamsituation skall vänta på etl svar? Bekymreni är mycket stora. med sin dörrtillverkning är direktberoende av byggnationen. 100 personer är varslade, och enligt uppgift riskerarytterligare 150 att bli friställda - om ingenting händer. 2, som har sitt säte i , hargjort en sammanfattning som visar att 21 företag av olika slag är beroende avbyggnationen i regionen. I runt tal 1 400 anslällda berörs. 2 har till regeringen skickat enförteckning över en rad olika åtgärder som kan vidtas. Jag räknar här upp dessaåtgärder. Sänkning av räntan. Skapastimulansåtgärder för ökad upprustning av det äldre byggnadsbeståndet. Bibehållande avunderhällslånen till de allmännyttiga bostadsföretagen. Ökad möjlighet till ändradanvändning av outhyrda bostadslägenheter. besked omränteavdrag m. m. Tillfälligt slopande avbyggmomsen. Ökad satsning på forskningoch utveckling av svenska träprodukter. Stimulansåtgärderför att öka marknadsföring och exporten av svenska träprodukter. Stimulansåtgärderför ökad samordning och samverkan inom husindustrin för att öka exporten avsmåhus. Ekonomisktstöd till ambulerande utställningar av småhus och svenska träprodukterutomlands. Återinförande avstatsbidrag till skolbyggnader. Dettaär åtgärder som föreslås av Träindustriarbetareförbundels avdelning 2, som harsina medlemmar bakom sig. Jagskulle vilja ha svar på frågan: Vilka av dessa åtgärder har regeringen itankarna? Eller anser regeringen att allesamman är oanvändbara? Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Vad först gäller hanteringsfrågan, så fick företrädare för Åstorpskommun träffa industriministern . Det är rikligl attkommunen och organisationerna vände sig till flera departement, menindustriministern talar naturligtvis, som andra statsråd, pä hela regeringensvägnar. har kommunen fått skriftligt svar på de olika frågor man hadeställt. Jagvel inte hur jag skall tolka . Är det sä att ställersig bakom alla de propåer som han läste upp från talarstolen? Jagkan besvara den fråga som ställde med att säga att när det gällerreparation av äldre bostäder så är regeringen mycket positiv till det. Vi harredan infört ett bidrag för alt slimulera igångsättning eller expansion avsådan reparationsverksamhet. Likaså är det myckel angeläget att stimuleraexport av byggmateriel och att byggnadsföretag går ut pä exportmarknaden. Menalla de förslag som räknades upp, om förlustgarantilån, sänkning avbyggmomsen, statsbidrag till skolbyggnader och andra mångmiljonsubventioner, ärregeringen inte beredd att bifalla. Skall jag uppfatta så att han pä sillpartis vägnar är beredd atl ställa ut nya fribrev också på den punkten? 5 (); Jag angav tydligt att jag refererade en skrivelse till regeringen frånTräindustriarbetareförbundets avdelning 2, och det var alltså dessåtgärdsförslag som jag räknade upp. Därmed har jag svarat pä frågan om vad jagställer mig bakom. Fär jag med anknytningtill detta säga atl det är mycket angeläget att få i Omåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i gång såväl nybyggnationsom reparationsverksamhet. Det skulle vara intressant alt veta vad statsrådetanser om nybyggnationens och upprustningsverksamhetens omfattning framöver.Upprustningsverksamheten är mycket viktig för träindustrin, eftersom det finnsstort behov av reservdelar till gamla hus - dörrar, fönster m. m. Jag undraralltså vilken siffra som skall gälla för nybyggnationen och hur stor volymen ärför upprustningsverksamheten. Bostadsbyggandet ligger på en för låg nivå. Regeringen har vidtagit ochkommer att vidta en del åtgärder för alt slimulera ökad igångsättning avnyproduktionen, likaså när det gäller upprustning av äldre bostäder. Vi bältre ingen genomreglerad ekonomi, som gör atl staten i planer kan talaom precis hur stor omfattningen blir. Men det är myckel önskvärt att framförallt reparalionsverksamheten ökar och all energispaiåtgärder används i storutsträckning för att ge byggarbetare sysselsättning. Regeringen återkommerinför och vinter, i samband med kompletteringspropositionen, medsynpunkter och förslag i denna fråga. Anf.7 (); Men det är allvarligt , i denna stund. I vet man faktiskt redani dag att om inte någonting händer, om inte regeringen snabbt tar någolinitiativ, så innebär det alt ytterligare 150 anslällda kommer alt bli utanarbete. Till detta kommer den allmänna oron för hur ulvecklingen blir i dettahörn av vårt län, där byggnationen utgör en viktig bas för sysselsättningen. Kanjag likväl tolka statsrådets svar så, att regeringen är observant på vad somhåller på att ske i fräga om den växande arbetslösheten, som ju blir större ominga konkreta åtgärder vidtas? skulle jag vilja ha en bekräftelse avstatsrådet. Är ändå inte de som kommunen fått vänta på ett brevsvaren väl läng lid med tanke på de bekymmer man har? Kommunen har ju gjortupprepade förfrågningar om ett svar från regeringens sida. Jag skulle nästanvilja beteckna det som nonchalant att vänta med svaret så . 8Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Som svar på den sistafrågan vill jag säga att kommunen fick muntligt svar mycket snabbt, och attmuntliga svar är lika mycket värda som skriftliga. Ännu bättre är det attkommunen har fått möjligheter alt sälta i gäng olika beredskapsarbeten ochutbildningar som leder till att de arbetssökande kan få jobb. Detär riktigt att regeringen följer ulvecklingen på byggmarknaden med storuppmärksamhet och - det vill jag tillägga - också oro. Vi har dock, LennartBladh, genom devalvering och momssänkning vidtagit mycket grundläggandeåtgärder för att underlätta för såväl byggföretag som andra företag alt bh merkonkurrenskraftiga. Inom parentes kan det påpekas att socialdemokraterna, istället för den sänkning av byggmomsen som föreslagits avByggnadsarbetareförbundet, föreslår en högre moms än vad regeringen funnitnödvändig, något som naturligtvis skulle försvåra läget. I avvaktan pä att deåtgärder som har vidtagits och som föreslås av regeringen skall ge effekt harvi anslagit ytterligare medel till beredskapsarbeten. Det är nu dubbelt så mycketsom . Vidare finns det möjligheter atl expanderaockså när det gäller arbetsmarknadsutbildningen. Vi har alltså vidtagitåtgärder för alt hjälpa i det svåra läge som man där befinnersig i. Omregeringens syn på hälso- och sjukvården Anf.9 (); Utan att vidga debatten vill jag bara tacka för de här synpunkterna.Som länsbo och särskilt med tanke på hoppas jag atl man genom initiativfrän regeringens sida skall få ytterligare livslust. Låtmig påpeka atl vårt län är ell av de län som är myckel starktbaserade på byggnadsindustrin liksom på näraliggande industrier. Det ärbekymmersamt i län. Vi har fått mer pengar än andra län, mentyvärr räcker det inte alltid med pengar. Del måste också till initiativ somöppnar möjligheter för en expansiv politik på arbetsmarknadens område. Vihoppas på nya, friska lag från regeringens sida. Sådana behövs verkligen iÅstorp och i vårt län. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1981/82:271 om regeringens syn på hälso- och sjukvården har frågat mig om jag är beredd att förklara denkraftiga förändringen och begränsningen i synen på hälso- och sjukvärden sompropositionen om en hälso- och sjukvårdslag anger i jämförelse med hälso- ochsjukvårdsutredningen. Iutredningens lagförslag avses med hälso- och sjukvård en verksamhet för attförebygga, uppspåra, utreda och behandla sjukdomar och skador. Ipropositionens lagförslag definieras hälso- och sjukvård som en verksamhet förall medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Skillnadenmot utredningens förslag är att i propositionen ordet "medicinskt"lagts till, medan ordet "uppspåra" fått utgå. Ordet "medicinskt"har tillkommit inte för att begränsa omfattningen av begreppet hälso-ochsjukvård utan för att undvika en alltför vid tolkning av begreppet. Vidremissbehandlingen påpekade nämligen flera remissinstanser alt även andraverksamheler, t. ex. , arbetarskyddet och brandskyddet, har tilluppgift att förebygga sjukdomar och skador. Som jag framhåller i propositionenär det ibland svårt atl dra klara gränser mellan hälso- och Omregeringens syn på hälso- och sjukvården sjukvården och vissa andraverksamheter. Genom omformulering av lagtexten och olika motivuttalanden harjag sökt underlätta tillämpningen av lagen. En princip bör därvid vara althälso- och sjukvården omfattar sådan verksamhet som bedöms kräva medicinsktutbildad personal eller sädan personal i samarbete med viss annan personal.Någon saklig förändring i förhållande till utredningsförslaget innebär detinte. I den förebyggande verksamheten ingår bl. a. att uppspåra sjukdomar ochförstadier till sådana. Andra förebyggande insatser är information ochhälsoupplysning samt åtgärder för att förhindra uppkomsten av sjukdom, t. ex.vaccinering. Av denna anledning har jag inte ansett del lämpligt atl särskiltnämna uppspårande verksamhei i lagtexten. Proposilionen innebär alltså inte någon förändring eller begränsning isynen pä hälso- och sjukvården i förhållande till utredningens förslag. 11 (): Först tackar jag statsrådet för svaret på min fråga. Jag är välinte så där riktigt nöjd med det. Jag anser nämligen att den förändring somgjorts i propositionens lagtext jämfört med utredningens inte är oväsentlig.Jag anser till skillnad från statsrådet att det är en saklig förändring iförhållande lill utredningen. Helahälso- och sjukvårdsutredningen andades en offensiv syn på inriktningen avhälso- och sjukvården. Det kan sägas att man var beredd att öppna den ut motsamhället. Vi fär alll fler bevis för atl människors hälsa påverkas av alltfler icke-medicinska faktorer, som gäller t. ex. levnadsvanor, arbetsmiljö,yttre miljö, arbetslöshet osv. Dennaverklighet har lett fram till insikten att vi kan vårda bort destora hälsoproblemen. Del tycker jag är en viktig utgångspunkt, en vikligsjukvårdsideologisk markering. Och den hoppas jag att vi är överens om. Ävenden traditionellt botande sjukvården behöver således kompletteras med en i vidmening förebyggande och offensiv hälsopolitik. Det är min uppfaltning, medandäremot i sitt svar säger, att man lagt till ordet"medicinskt" för att undvika en alltför vid tolkning av begreppet.Det beklagar jag. Jag kan ta två exempel. Närdet gäller miljöförstöringen är del en viklig uppgift att påvisa och lyfta framsambandet mellan miljöförstöring och ohälsa samt vidare att tilldela hälso- ochsjukvården en väsentlig funktion i det arbetet och i den opinionsbildningen. Jagkan också nämna problemen med kvicksilver och kadmium, som tas upp av kroppenoch förorsakar ohälsa. a. den här bakgrunden är det viktigt atl kartlägga problembilden. Delhandlar om, menar jag, att driva svensk sjukvård mot de hotbilder som finns utei samhället. Det är viktigt. Ty är många människor på olika orter ivårt land oroliga för sambandet mellan luftföroreningar och missbildade barn. Genomolika undersökningar har del också visats ett klart samband mellan arbetslöshetoch ohälsa. Den som drabbas av arbetslöshet får oftare både psykiska och andrabesvär. Självkänslan och den egna identiteten försvagas när man inte har ettarbete. Närdet gäller arbetslösa ungdomar har det visat sig att de äter sämre, användermer berusningsmedel och missköter sin personliga hygien i slörre utsträckningän kamrater som har elt arbete. Det är ett annat exempel pä atl hälso- ochsjukvården måste fungera som en alarmklocka. Men,, det jag nu beskrivit löser man inte genom medicinsktförebyggande åtgärder. Här handlar det om ett allmänt förebyggande. Därförförstår jag fortfarande inte varför den enligt mitt förmenande kraftigabegränsningen gjorts i förslaget lill lagtext i propositionen. Omregeringens syn på hälso- och sjukvården Först och främst: Egentligen borde kanske den här debatten föras närproposilionen behandlas i , särskilt som jag inte är riktigt på detklara med inställning. har ju faktisktockså motionerat och säger i sin motion alt propositionen andas en offensiv synpå hälso- och sjukvården, medan hon nu säger att det är fråga om en kraftigförändring och begränsning. Detta stämmer inte riktigt, . Jaghar försökt förklara att del är fräga om all vara mer offensiv . Jagtror atl vi i sak är helt överens - och jag -om att denförebyggande hälsovården måste drivas på mänga områden, att det inle bara är enmedicinsk fräga. Det står också ganska uttryckligt i propositionen, och alla deolika myndigheter som faktiskt har lill uppgift att arbeta med den förebyggandehälsovården räknas upp. Men denna lag skall handla om den hälso- och sjukvårdsom del främsl åligger landstingen atl sköta, och i del sammanhanget behövs detett visst skiljande, så att del inte blir fem olika kommunala myndigheter somsysslar med samma sak. Det rimliga är att hälso- och sjukvärden sköts avlandstingen och att det är den delen av hälsovården som kräver medicinsktyrkesutbildad personal. Så har det varit, och så hoppas jag att det kommer altbli. Anf.13 (); Det är alldeles riktigt alt jag harmotionerat i den här frågan, men jag tror inle att har läst påmin motion tillräckligt. Jag säger där: Visst andas både utredningen ochpropositionen den här nya synen på hälso- och sjukvården. Men varför kan man dåinle, , skriva in det i lagtexten - om man nu är överens om skall se på della med andra ögon? Varför skall man då behöva ha detta medicinskaförtecken beträffande de förebyggande åtgärderna? tillägg har gjorts i klarhetens intresse. Om åtgärder mot vissa problem med multinationellaföretag, m.m. myckel omklarhet, och det brukar de flesta tjänstemän som skall tillämpa lagarna ocksågöra. Det är en fråga om atl vissa myndigheter skall sköta vissauppgifter inom hälso- och sjukvården. Andra uppgifter ankommer på t. ex. denlokala hälsovårdsnämnden, arbetarskyddsslyrelsen och t. o. m. ,för även den skall se till alt miljön blir bra. 15 (); Skall jag då tolka statsrådets svar så att vii grunden är överens om innehållet i propositionen? I så fall vill jag barabeklaga att det innehållet inle får komma till uttryck i lagtexten. och jag tycks vara överensom hur den framtida hälso- och sjukvården skall se ut. Jag tror att de somskall tillämpa lagen kommer alt läsa både lagtexten och förarbetena. Där kommerdet atl framgå klart. Förhoppningsvis kan även instämma om . Överläggningenvar härmed avslutad. 5 §Svar på interpellation 1981/82:142 om åtgärder mot vissa problem medmultinationella företag, m. m. har frågat mig dels om jag kanlämna en samlad redogörelse för regeringens syn på de problem sommultinationella företag och internationella investeringar kan medföra, delsvilka åtgärder regeringen vill föreslå för att komma till rätta med dessaproblem. Regeringen kommer så snart lagrådet avslutat nu pågåendegranskning att förelägga ett förslag om utländska förvärv av svenskaföretag. I propositionen kommer bl. a. de frågor om ulländska investeringar häri landet som tar upp att behandlas. Såvitt angår svenska företags utlandsinvesteringar kan detförsl finnas anledning att framhålla alt dessa - framför allt i form avförsäljande dotterföretag - kan möjliggöra högre marknadsandelar på udändskamarknader. Den större totala produktionsvolym som därvid uppnås kan bärakapitalkrävande forsknings- och utvecklingssatsningar. Företagens internationellakonkurrenskraft kan härigenom förstärkas. Både antalet och andelen utlandssysselsatta har mer änfördubblats , även om en viss avmattning har varil märkbar undersenare delen av 1970-lalet. Enligl lillståndsstatislik haremellertid direktinvesteringarna ökat mycket starkt. Självfallet finnsdet komplikationer med att svenska företag i allt högre gradinternationaliserar produktionen. Man bör dock sätta in denna ulveckling i ettstörre sammanhang. Efterkrigstiden har - med undantag av de senaste aren -präglats av snabb ekonomiskutveckling till vilken teknologisk förnyelse och strukturomvandling varitvikliga förklaringar. De multinationella företagen har förmodligen varitviktiga aktörer i denna ulveckling, men della kan inle enbart tillskrivasförelagens utlandsinvesteringar. Förekomst av storföretag och internationellhandel ger i sig upphov till teknisk förnyelse och strukturförändringar på bädegott och ont. Utlandsinvesteringarnas roll är härvid atl de till inleoväsentlig del förstärker dessa effekter. I en sådan process kan del finnassituationer då en enskild utlandsinvestering på kort sikt kan stärka företagelsinternationella konkurrenskraft samlidigt som den svenskbaserade produktionenpåverkas negativt med avseende på export och sysselsättning. I regel torde dockinga dramatiska effekter uppkomma på kort sikt. Men långt viktigare tror jag äreffekterna pä läng sikt för hela företaget, avseende både företagetsinternationella konkurrenskraft och den svenskbaserade verksamhetensulveckling. Jag avser härmed de effekter som uppkommer vid entyngdpunktsförskjutning av de svenska företagens produktion, sysselsättningoch forsknings- och utvecklingsverksamhet till utlandet. En lyngdpunktsförskjutningkan innebära en ulveckling som genom utnyttjande av specialiserings- och marknadsfördelarförstärker förelagels internationella konkurrenskraft. Men om våramultinationella förelag får en mindre industriell bas här i landet kan dettainnebära problem utifrån industripolitisk synpunkt. Våra kunskaper om dessakomplicerade frågor är för bristfälliga för att nu kunna läggas lill grund fören avvägning mellan här beskrivna för-och nackdelar. Del kan vara lämpligt att sälla in regeringens ochriksbankens åtgärder beträffande utlandsinvesteringar i det perspektiv som jagnu har skisserat. Den byiesbalansprövning som funnits vidtillståndsgivning till direktinvesleringar utomlands inom ramen förvalutaregleringen avskaffades av valutaslyrelsen i riksbanken.Kriterierna för bylesbalansprövning-en har varil oklara till sin innebörd ochsvåra att tillämpa. Prövningen har dessutom i praktiken varit inriktad påbytesbalanseffekter på kort sikt för den enskilda utlandsinvesteringen. Dessakortsiktiga effekter är som jag tidigare nämnt enligt min uppfattning i mångafall av mindre betydelse, i varje fall mot bakgrund av övrigstrukturomvandling. Bylesbalansprövningen inom valutaregleringens ram harsåledes visat sig vara ett otympligt instrument, som haft liten reellbelydelse. Detta hindrar inle att det kan finnas behov av att kontrolleramyckel stora direktinvesteringar utomlands. Därför kvarstår ocksä möjlighetenatt avslå inveslermgsansökningar, om dessa bedöms förorsaka Sverigeutomordentlig skada. Vid denna prövning anläggs bl. a. induslri- ochsysselsätlningspoliliska synpunkter. När det gäller övriga effekter, främst avlångsiktig industripolitisk natur, vilka jag lidigare berört, finns det ännu sålänge inte tillräckligt underlag för nägra ställningstaganden. DenäringspoJ/tiska och samhällsekonomiska effekterna av svenska företagsutlandsinvesteringar studeras f. n. av direktinvesteringskommittén () ochvalutakommittén. Kommittéernas belänkanden beräknas föreligga under slutet avår 1982. Det finns då anledning för regeringen alt göra en Om åtgärder mot vissa problem med multinationellaföretag, m.m. Om åtgärder mot vissa problem med multinationellaföretag, m.m. samladbedömning av regleringen av svenska företags utlandsinvesteringar. Förutom dessa åtgärder på det nationella planet vill jagockså kort beröra regeringens arbele internationellt rörande multinationellaföretag. Uppförandekoder och riktlinjer rörande multinationella företaginnehåller standarder som genom att rikta sig till hela företagsgruppenkompletterar nationell rätt, vars tillämpning ju är begränsad lill den del avdel multinationella företagets verksamhet som bedrivs i del egna landet.Regeringen fortsätter sitt aktiva arbete rörande dessa frågor inom , ILOoch FN. ;s kommitté för internationella investeringar och multinationellaföretag kommer att publicera en rapport som. beskrivererfarenheterna för de tre senasle åren. FN:s uppförandekod är ännu inteslutförhandlad. Genom sitt innehav av ordförandeskapet i förutarbetande av koden spelar en mycket aktiv roll i dessa förhandlingar.Huvuddelen av texterna till utkastet till uppförandekod är nu färdigbehandlad.FN;s arbetsgrupp kommer all avsluta sitt arbete. 18JAN (): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min interpellation. Därmed har vi fått besked om regeringens samladesyn pä de multinationella företagen och problemen med de internationellainvesteringarna. På många sätt är det ett intressant svar, både för vadindustriministern säger och för vad han inte säger. Svaret kan ge bra jordmånför den växande debatten om polilik när det gäller de multinationellaföretagen. En utgångspunkt för dagens diskussion kanindustriministern och jag nog vara överens om: Vill vi slä vakt om vårt landssjälvständighet, vårt folks oberoende och välfärd, då skall vi inte isolera ossfrån omvärlden. Vi måste ut i världen och delta i internationelltsamarbete. Vi måste föra en aktiv utrikes- och neutralitetspolitik. Vi måsteengagera oss i arbetet för fred och internationell nedrustning. Vi skall verkaför en internationell rättsordning, som lar hänsyn till de små nationernasintressen. Vi får aldrig tveka atl brännmärka brott mot folkrätten ochövergrepp mot de mänskliga rättigheterna. Vi måste göra vad vi kan för atlbistå de fattiga och förtryckta folken. Så långt vi orkar skall vi dra vårastrån till arbetet för en rättvisare ekonomisk världsordning.