prot · G509137 · 1981-12-31 00:00:00 — Den är smal, harmånga väganslutningar och tomtutsläpp samt passerar genom flera tätbebyggdaområden, där många slåss om utrymmet. Den belastas av en omfattande tungtrafik, bl. a. av transporter fill och från . Den är högtolycksbelastad. Eftersom många sjuhäradsbor har sommarställen vid västkustenråder en mycket intensiv trafik . Särskilt intensivär den eftermiddag till . Köbildningar är vanligtförekommande. Tidsförlusterna är betydande. Även trafiktekniska skäl talarsåledes för en utbyggnad. Från polisens sida understryker man särskilt den högaolycksbelastning som råder på grund av de många vägkorsningarna. En ny riksväg41 utanför , och , som gränsar till varandra, skulle enligtpolisens uppfattning påtagligt nedbringa antalet olycksfall. Men just densträckan skall enligt föreliggande vägplan inte åtgärdas förrän efter 1994.Polisens uppfattning delas helt av landsfinget. framförsjukvårdsmässiga synpunkter och understryker att är det viktigasteobjektet i hela . Även från räddningstjänsten understryker mannödvändigheten av en bra riksväg. Där har man nu stora problem oavsett färdriktningenpå grund av att vägen proppas igen, särskilt fredag fill söndag. På ett antalplatser helt enkelt inte att ta sig förbi vid en utryckning på grund avlånga bilköer i båda riktningarna. De ödesdigra konsekvenserna härav äruppenbara. Som ytterligare ett vittnesmål om följderna av den dåligariksvägen vill jag referera till vad har anfört. Ca 13 000lass virke, , går på , Det gör varje vardag 58lass . Med dessa siffror som bakgrund har skogsägarnaräknat ut att man skulle tjäna , enbart på förbättringar mellanKinna, och , Med en ombyggd väg skulle tidsvinsten innebära enbesparing på , . De ifrågavarande fordonen är och väger . De behöver, som var och en förstår, bra vägar för att snabbt kommafram till sin bestämmelsestation och för att inte trafiksäkerheten skallriskeras för de många andra som använder riksvägen. Det skulle vara möjligt för mig att fortsättauppräkningen av skäl som framförs från olika håll om nödvändigheten av enupprustning av , Det bör emellertid rimligen vara tillräckligt i detavseendet med vad jag anfört. Samstämmigheten i inställning och uppfattning ärotvetydig. Naturligtvis inser jag till fullo den knapphet pä resursersom råder och att dessa skall fördelas över en rad olika objekt. Men likväldristar jag mig att påstå att står främst i angelägenhetsgrad ochdärför bör prioriteras. Det var för att söka åstadkomma denna prioritering jagbad om statsrådets hjälp. Statsrådet är ju väl införstådd med ärendet, bl. a.genom ett bilistprogram i . Med all respekt för värdet av detdecentraliserade beslutsfattandet, utesluter ju inte detta att särskildainsatser kan göras när extraordinära skäl föreligger, som fallet är här.Statsrådet bör rimligen vara en av dem som kan medverka till att dessa insatsergörs. Därtill kommer att sysselsättningssituationen i regionenär djupt allvarlig. Många människor, till betydande del ungdomar, går helt utanarbete. Alla är vi överens om att dessa människor skall ha samhällets hjälp ochstöd. Detta förutsätter ekonomiska insatser från samhällets sida. Det måste judå vara bättre, såväl för den enskilde som för samhället, att dessa insatsergörs i form av ett avlönat arbete. Åtskilliga av dem som går arbetslösatorde kunna göra en värdefull arbetsinsats på ett vägbygge. Statsrådetframhåller också mycket rikfigt att tidigareläggande av vägbyggen är en viktigarbetsmark-nadspolitisk åtgärd. Arbetsmarknadsläget i denna tekoregion kanrimligen inte bedömas på något annat sätt än att det är alldelesnödvändigt med särskilda insatser. Genom att nu gå i författning om att byggaom framskaffar man en form av dylika insatser. Eftersom jag tyvärr inte kan utläsa något besked istatsrådets svar på min interpellation, vill jag nu formulera mig på följandesätt: Anser statsrådet att det finns skäl som talar för att en utbyggnad bör komma till stånd? 19 (): Jag har begärt ordet för ett inlägg i den härdebatten närmast för att ge eftertryck åt de önskemål och uppfattningar omdenna vägfråga som Hans Nyhage här har framfört och som är allmänt förhärskandei hela . är den helt dominerande kommunikationsledengenom Viskadalen. Den sammanbinder de folkrika kommunerna , ochden utgör genomfartsled mot för stora delar av . Den tunga trafiken på vägen är av betydande omfattning -helt naturhgt f. ö., då både och Viskadalen är starkt industrialiseradeområden och timmertransporterna från fill i huvudsakbelastar denna väg. För Viskadalen och hksom för stora delar avdet övriga är vägen en livsnerv. Att är väl värd den beteckning som åkare i dagbrukar ge den, "riskväg 41", behöver man inte göra många resor påvägen för att konstatera.. Speciellt delen från till söder om har enskandalöst dålig Standard för att vara en riksväg. Den kurvar sig fram i densmala dalgången i omedelbar anslutning till Viskan på ett sätt som skaparrisker redan vid god väderlek. Man kan lätt föreställa sig hur riskerna på densmala vägbanan flerdubblas vid dimma, mörker och halt vinterväglag. Det är klart att den av mig omnämda sträckan är det allrabesvärligaste hindret för en väl fungerande trafik, men det finns åtskilligaandra besvärliga passager på vägen ned till Hallandsgränsen, bl. a. genomKinna, och . Trafikriskerna blir sannerligen inte mindre genom attbebyggelsen på ömse sidor om vägen är tät och samhällena följer vägen. Att den här vägen har en undermålig standard noterade bådetrafikanter i allmänhet och även vägmyndigheter under fidigt 1960-tal. Då börjadeockså det projekteringsarbete som i bästa fall kan omsättas i byggstart1985. Och om arbetet med vägen skulle kunna komma i gång enligtfördelningsplanen så är det bara delen och genorrifarten i Horredsom kommer med . Då återstår fortfarandesträckan och genomfart i . Undra på att vägens trafikanteroch de kommunala myndigheterna misströstar. Vi pm framför de här synpunkterna fillkommunikafionsministern är naturligtvis medvetna om att resurserna förvägbyggande är begränsade, men vi menaratt det ur många synpunkter är önskvärt att pröva om det inte finns möjlighetatt disponera både sysselsättningsmedel och kommande års vägmedel på ett sådantsätt att ombyggnaden av kan komma i gång snabbare än enligt planernaoch om möjligt slutföras i rask takt. Det skulle vara offensiv sysselsättningspolitik, sett urflera synpunkter. Själva ombyggnaden skulle ta i anspråk arbetskraft som ärutan arbete, och en ny väg skulle skapa förbättrade befingelser förnäringslivet i denna bygd som har en mycket besvärande situafion på grund avnedgången i tekosysselsättningen. Vi är medvetna om att kommuner och länsstyrelse har ättgöra prioriteringarna. Och det har de gjort. Men länstilldelningen visar sigvara otillräcklig. För folket i spelar det ingen roll omvägbygget genomförs med ordinarie budgetmedel eller med pengar anslagna förarbetsmarknadspolifiska insatser. Huvudsaken är att vägbygget kommer i gång såsnart som möjligt. Vår vädjan fill kommunikationsministern och regeringen iövrigt att de skall göra allt vad de kan för att påverka en snabb utveckling ärvälmofiverad och enträgen. Och den stöds av alltmer irriterade trafikanter,allmänhet och kommunala myndigheter. Jag vill börja med att ge ett direkt svar påHans Nyhages fråga om jag anser att det finns skäl för ombyggnad av väg 41,Svaret är ja, talade sedan om att länstilldelningarnaär för småbch att det är orsaken fill att vägbyggena inte sätts i gång. Ja,visst. Det är brist på pengar som det handlar om, och ärvälkommen i kampen när det gäller att ta fram mer pengar fill vägarna. Detfinns utrymme för insatser, det försäkrar jag, I det här länet var tidigare väg 40 det projekt som ansågsmest angeläget att fullfölja - och som också fullföljts. Och kommer väg 41.Men man skall komma ihåg att det handlar om 200 milj. kr. Det är alltså ingasmå summor, vilket gör att det kommer att dröja innan det hela blir färdigt. I det sysselsättningspaket somregeringen beslutade om anvisades bortemot ett par hundra miljonertill vägarna. Men då hade vi att ta hänsyn fill i vilka län arbetslösheten varsom störst på bygg- och anläggningssidan. Då kom litet för långtned på prioriteringslistan för att komma med i den här omgången. Men jag kanförsäkra bägge talarna att och väg 41 säkert finns med ikonkurrensen när det eventuellt på nytt blir aktuellt med några pengar vidsidan av ordinarie anslag. 21HANS NYHAGE (m): Jag vill gärna tacka för det korta, konkretaoch precisa svar som statsrådet gav på den fråga jag avslutade mitt anförandemed. Det ligger nära till hands att följa upp den frågan med ytterligare enfråga, nämligen: Är statsrådetdå villig att verka för att detta arbete också kommer till stånd? Bevisen för att detta är angeläget, ja nödvändigt, ärotvetydiga - de är uppenbara. Därför vore det angeläget att få ett besked avstatsrådet om statsrådet från sin sida vill medverka till att arbetet också kansättas i gång . Den relativt korta sträckan mellan och skallenligt planen inte börja åtgärdas förrän efter 1994. Det betyder att den inteär färdig förrän i slutet av seklet. Dess värre är olycksfrekvensen där mycketstor. På grund av att man skall vänta så länge kan vi alltså se fram emot enmycket bekymmersam tid, inte minst när det gäller antalet olycksfall. Det ärmycket angeläget att vi möjligt får fill stånd en utbyggnad. Jagupprepar därför för tredje gången min fråga: Är statsrådet villig att nu verkaför att denna utbyggnad kommer till stånd? 22 (): Jag är naturhgtvis också glad över attstatsrådet känner med oss som har bekymmer med . Vi hade en lidandeshistoria med . Det tog många, innan den blev klar. Skall vinu få en lika lång lidandes historia med , tycker vi nog attÄlvsborgs län mer än nog fått känna av den knapphet på medel för vägbyggandesom råder. Det är också en fråga om fördelningen mellan länen. Vi skulle gärnavilja att man i detta sammanhang tänkte litet mer på just . Jag förstår uppfattning,att man skall tänka alldeles speciellt på . Jag tror att det finnsandra ledamöter i kammaren som tycker att man skall tänka på andra län, och detär väl däri problemet ligger. Jag känner väl till förhållandena utefter ochhar gjorts uppmärksam på dem tidigare i olika sammanhang. Men som jag sade imitt svar har vi inte ministerstyre här i landet, utan man får i stora dragfölja de lokala och regionala myndigheternas uppfattning. Och de har den härvägen högst upp på prioriteringslistan, så vid första bästa fillfälle då det gesett utrymme utöver ordinarie anslag kommer, som jag sade, väg 41 med ibilden. Allt detta skall göras i dåregeringen ibland från en del håll får höra att den inte är tillräckUgtåterhållsam, att den borde spara mera pengar, att sparmålsättningen måsteupprätthållas, osv. Det är klart - det hoppas jag Hans Nyhage förstår - attsådant går ut också över vägarna. Det är att beklaga. 24HANS NYHAGE (m): Jag är fullt införstådd med att problemen ärstora, och jag är den förste att medge att vi måste vara återhållsamma på allaområden. Men som jag nämnde i mitt inledningsanförande kan det finnas skäl attprioritera Det utesluter inte att man då också kan vara återhållsam när det gällervägbyggnadsfrågorna. Jag vill gärna till protokollet läsa in vad harsagt om den ifrågavarande sträckan i sitt eget presentationsmaterial. Man sägeratt "när en ny är utbyggd i ny sträckning från tillBorås beräknas antalet olyckor på det berörda vägnätet minska från 167,3 till121,3 . en redukfion med 46 olyckor ." Den siffran tål att tänka på. Olyckorna går ju inte pånågot sätt att värdera i pengar, men siffran är sannerligen talande nog. Av egna beräkningar framgår det också attlönsamheten för ombyggnaden av hela sträckan är stor. Ett lönsamhetstal påsträckan beräknas till . Lönsamheten på sträckanBerghem-Kin-na är 17,, genom och förbi 14,. Helaombygganden är alltså ytterst lönsam, inte minst biten som enligtvägverket läggs utanför . Detta är mycket talande siffror, som ytterligareunderstryker det angelägna i att man så snabbt som möjligt kommer i gång medarbetet. För att inga oklarheter skall råda vill jagtala om att den här olycksstatistiken är känd. Vi vet att bättre vägar betyderfärre olyckor. Vi har mycket kraftigt pressat ned antalettrafikolyckor i landet. Som jag har sagt fidigare - och jag vill gärna slå fastdet - anser jag att de investeringar som vi gör när vi bygger om vägar ärutomordentligt viktiga. De betyder en förstärkning av bygden i allmänhet. Detblir inte bara säkrare vägar utan också en uppryckning av näringslivet. Jag har noterat bägge talarnas stora intresse för attsatsa mer pengar på vägarna och kommer att dra vissa växlar på det i minfortsatta kamp för att få pengar till denna sektor. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2526till /82:2527 till skatteutskottet 7 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1981/82:20 8 § Anf.26 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att på morgondagens föredragningslistauppförs dels utrikesutskottets betänkande 20, jusfifieutskottets betänkanden 40och 43 t. o. m. 46 främst bland två gånger bordlagda ärenden, delsfinansutskottets betänkande 27 närmast efter finansutskottets betänkande 25. Nr 137 :9§ Anmäldes och bordlades 4 mai 1982 1981/82:218 Försäljning av vissstatlig fast egendom 10 § Anmäldes och bordlades 1981/82:2528av i m. fl. 1981/82:2529av rn. 1981/82:2530av i 1981/82:2532av m. fl. Reformeradinkomstbeskattning (prop. 1981/82:197) 1981/82:2533 av . 1981/82:2534av m. fl. 1981/82:2535av m. fl. 1981/82:2537av m. fl. Skrivelsefrån talmanskonferensen med överlämnande av ett från utskottskommittéinkommet betänkande om utskott (förs. 1981/82:22) 11 § Anmäldes och bordlades 1981/82:41Anslag till Ekonomiskt stöd fill barnfamiljer m. m. och till Sociala serviceåtgärder (prop. 1981/82:100) 1981/82:42 Vissaarbetsmiljöfrågor 1981/82:31 Tilläggsbudget III till statsbudgeten /82 (prop. 1981/82:125) 1981/82:32Exportverksamhet m. m. inom luftfartsområdet (prop. 1981/82:25Etableringskontroll och branschregister m. m. 82:100) 1981/82:35 Styrelserepresentation för samhället ivissa stiftelser (prop. 1981/82:112) 12 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:366 av () till utrikesministern ommedling av FN i konflikten mellan och : Av vilken anledning avvisadeutrikesministern en medlarinsats av FN i konflikten mellanArgentina och och av vilken anledning underlät utrikesministerndärvid att mana till återhållsamhet vid användningen av våld? 1981/82:367 av () till utrikesministern omförhållandena i : rådgivande församlinguppmanade vid sitt möte medlemsländernas regeringar att använda sigav artikel 24 i den europeiska konventionen om de mänskliga rätfigheterna, närdet gäller förhållandena i . Enligt den kan fördragsslutande parthänskjuta varje påstående om kränkning av bestämmelserna i konventionen tillden europeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Sedan mitten avfebruari har deltagit i en arbetsgrupp bestående av de skandinaviskaländerna samt och , vars uppgift skulle vara att övervägavilka handlingsmöjligheter - däribland att föra frågan inför kommissionen förde mänskliga rättigheterna - som kan finnas. När beräknas arbetsgruppen slutföra sitt arbete om förhållandenai och vilka slutsatser har den kommit till medanledning av gruppens arbete? 1981/82:368 av (vpk) tilljordbruksministern om bevarande av de outbyggda strömmarna i : I en till Jämtbygdens tingsrätt,, ställd ansökan har delägarna i Havern-Mellansjönsreglering yrkat på fillstånd för ombyggnad av dammar för Havern-Mellansjönsreglering samt uppförande av Haverö kraftverk i Ange kommun. Enligt uppgift lär ärendet numera vara hänskjutet till regeringen föravgörande. Stora delar av ortsbefolkningen, liksom lokala och regionalamyndigheter och , synes icke tillstyrka utbyggnadsplanerna.Det är här fråga om de sista återstående outbyggda strömmarna i medbetydande miljövärden och naturskönhetsvärden. Nr 137 Jagvill mot denna bakgrund ställa följande fråga till jordbruksminis- den '"" 4 mai 1982 Är regeringen beredd att verka för att de aktuellaoutbyggda strömmarna i 13§ Kammaren åtskildes .