prot · G509136 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har aldrig haft någontanke på att tycka att interpellationer eller frågor är onödiga. Jag utgårifrån att varje riksdagsman som ställer dem har omdöme nog att avgöra om dethan eller hon tar upp är viktigt. Det tillkommer inte mig att vara någon domarei det sammanhanget. Det har säkert funnits skäl för Uppsalaresenärerna attreagera - det är jag helt övertygad om - lika väl somdet har funnits skäl för många på andra håll i landet att göra det. Jag hållermed om att det måhända är en klen tröst att det varit besvärligt på flera håll.Men här i kammaren, i en mycket omfattande interpelladonsdebatt, ivilken alla ledamöter har rätt att delta - även - gjorde jag enhistorisk beskrivning av det hela. Det måste man göra när man diskuterar sådanahär frågor. För ett företag som SJ går det inte att på tre, fyra eller fem årinvestera i kapp med behovet och reparera gamla underlåtenhetssynder, samtidigtsom trafiken ökar så kraftigt som den har gjort . Trotsvad säger, sker denna ökning kanske ändå på grund av en klokmarknadsföring - jag tänker på lägprissatsningen osv. Om SJ.s ansvar gentemot resenärer Om SJ.s ansvar gentemot resenärer Jag beskrev att under deförsta fem åren kom det exempelvis inte en enda ny järnvägsvagnfill SJ - helt enkelt därför att SJ inte fick investeringsmedel så att deträckte till det. Jag vet inte om ställde någrainterpellationer där han påyrkade en mer expansiv investeringspolitik påSJ-sidan - i så fall gratulerar jag. Vad som gjordes varneddragningar och indragningar, taxehöjningar osv. Vad är det då som hänt ? Hans Alsénciterar vad har sagt. Men jag har inte kontrollerat vad minföreträdare har sagt i varje detalj. Jag har att utgå ifrån det underlag som nufinns. Och jag kan upplysa om - vilket jag i varje fall i vissa delar har gjorttidigare här i kammaren - att SJ fick 110 milj. kr. för atthöja vinterberedskapen. Jag vill i detta sammanhang erinra om de överläggningar pådepartementet som jag kallade till för attklara pendeltågstrafiken, som direkt eller i varje fall indirekt berör pendelnfill liksom den berör fjärrtrafiken över huvud taget. Där gick viigenom och lade upp ett program, som är mycket omfattande. De misslyckade inköpav pendeltåg som skedde innebär nämligen att det interäcker med vanligt underhåll, utan det är fråga om ombyggnad av vagnarna.Sådant tar fid, och det kräver också ersättningstrafik somvagnarna är ur drift på grund av ombyggnaden. Sådan ombyggnad försiggår . Och det pågår en omlindningav motorerna i samtliga 198 vagnar. Sådana konkreta åtgärder har inte vidtagitstidigare, . Och avisningshallen i för 125 milj. kr. kommer attmångdubbla SJ:s kapacitet när det gäller att hälla den rullande materielen itrim. Den hallen kommer att tas i bruk . Vidare får SJ tre nya vagnar från KalmarVerkstad - det går bra att ringa dit och kontrollera uppgiften. Det levererasockså utrustning för att öka kapaciteten för biljettförsäljningosv. Det är detta som gör att jag vågar göra uttalandet i svaret, att jag utgårfrån att SJ bättre rustat skall klara problemen och ävenframöver. Till detta kan läggas att genom det sysselsättningspaketsom det togs beslut om får SJ ytterligare 114 milj. kr., utöverordinarie anslag på på investeringssidan, med ennettoökning på drygt 100 milj. kr. Att SJ nu får ytterligare 114 milj. kr. föratt vidta åtgärder på sitt område måste innebära att man kan tidigareläggaviktiga investeringar och på det viset skapa bättre förutsättningar för ensäkrare trafikföring. frågade vad som menas med fullt godtagbartrafik på SJ och när sådana förhållanden kan anses föreligga. Jag tror att HansAlsén lika väl som jag vet att begreppet godtagbar trafik är relativt. Men detsom skedde - det har jag sagt i frågesvar tidigare - är naturligtvislångt ifrån vad som är acceptabelt. Men om menar att en godtagbartrafik är att varenda tåg går exakt efter tidtabellen, såtror jag att inte ens kommer att få uppleva detta . I såfall vore ett unikum. Man behöver inte betrakta omvärlden med särskiltkritiska ögon för att finna att detta är en omöjlighet. Men ambifionen finnsfrån regeringens sida - det kan jag försäkra - att komma till rätta med de härproblemen. Det visar sig bäst i. den anslagsbevillning som har skett under desenaste åren och som fortfarande sker. Denna tror jag är det bästa beviset förhur vi ser på det här. Det är bättre än att citera lösryckta delar avskriftväxlingen som har förevarit mellan olika myndigheter. 5 HANS (): Jag är glad om jag har missuppfattat ellervarit onödigt känshg när det gäller formuleringar i det härinterpellafionssvaret. Då jag tog del av svaret hade jag en känsla av att därfanns ett pekfinger - det som jag frågade om hade redan klarats av. Detpreciseras nu till februari. Egentligen återvänder kommunikationsministern tillsådant som hänför sig fill tidigare debatter, och framför allt till den debattsom fördes i kammaren Om SJ:s anslag och resurser. Men då fanns -som jag konstaterade tidigare -kommunikationsministern inte på plats. I varjefall begagnade han sig inte av möjligheten att tala om det som har meddelatsrörande de extra miljonerna på beredskapsanslaget för att öka förutsättningarnaför SJ att investera sig i kapp. Jag tycker det är värdefullt och värt attnotera som någonfing positivt att denna förstärkning skett. Jag beklagaremellerfid att man inte från borgerligt håll ville biträda det socialdemokrafiskaförslaget om 460 milj. kr., som reservationsvis framfördes i trafikutskottetsbetänkande nr 22. Jag tror att det är pengar som verkligen skulle behövas föratt klara av problemen. Jag noterar också att kommunikationsministern nuförsöker precisera de mycket allmänt hållna formuleringarna. Jag sade i mittförsta anförande att formuleringarna var mycket allmänna, och jag konstateraratt min värdering var riktig. Detta med fullt godtagbar järnvägstrafik här i landet ärnågonting mycket relativt, säger kommunikationsministern. Det håller jag medhonom om. Jag är rädd för att många får uppleva att detverkligen är någonfing relativt. De borgerliga lovade 1976 och 1979 att allt skulle bli såenormt bra. Alla statsråd av borgerligt slag - de har varit många under desenaste sex åren -älskar att tala om att det som inte är bra beror intepå av borgerligt styre utan på tidigare socialdemokratiska regeringar.Börjar inte de där argumenten att kännas litet nattståndna? Samfidigt som manvädrar dessa argument kommer man med hurtfriska tillrop. Jag citerade tidigareUlf Adelsohns uttalande som gick ut på att det när detgäller det område som vi nu diskuterar kommer att bli så mycket bättre. När detsedan ett och ett halvt år senare kan konstateras att det inte blev så bra,säger den nu sittande kommunikationsministern: Ja, jag vet ju inte vad minföreträdare sagt, men är det något som är fel, beror det på socialdemokraternasom var i regeringsställning . Jag tycker inte att det sakligtsett är någon imponerande tyngd i detta resonemang, men det är inte min sak attvara bekymrad för det. Jag har framställt min interpellation och för mittresonemang, därför att jag är bekymrad med tanke på resenärerna. Om SJ.s ansvar gentemot resenärer Nr 136 också att man får hysa vissabekymmer för framtiden. Måndagenden ad sedan gäller sträckanUppsala-Stockholm kan det självfallet föreligga Närkommunikationsministern säger att jag använder mig av lösryckta citat ur en del trycksaker från SJ och att man på det sättet Om SJ.sansvar kan bevisa vadsomhelst, vill jagunderstrykaattdetärallvarligareänså. Görgentemot resenärer '"te det här till ett debattknep, herrkommunikationsminister, och säg inte att det hela beror på att Hans Alsénrycker ut vissa meningar! Det är inte så enkelt. Jag har läst praktiskt tagethela den handling som SJ använder sig av vid marknadsföringen av sina årskort.Det rör sig alltså inte om något lösryckt citat, utan om vad SJ :smarknadsföring vill ge intryck av att årskortet står för. Som en skrämmanderelief till detta står då SJ:s juridiska avdelnings uppfattning om vad ettårskort är värt. Ta och se på det här, herr kommunikationsminister! Om detsedan måste ske efter det att KO har yttrat sig i det här fallet må vara hänt -yttrandet kommer väl snart. Jag tycker alltså att det här ärviktigt. Jag menar vad jag säger. Det här är inget försök att retoriskt föra endebatt. Det är viktigt utifrån både min tro på den s. k. offentliga gemensammasektorn och min tro på att vi behöver den kollektiva trafiken i ett mycket merutbyggt och fungerande skick. Det är viktigt för trovärdigheten att det intefuskas med sådana här saker. Jag är fullt medveten om att vi bör akta oss förministerstyrelse i det här landet, men jag tror att det är angeläget att inteansluta sig till resonemang av typen både-och, en uppfattning som jag ocksåtyckte att kommunikationsministern antydde i sitt andra inlägg. Alltså: När manskall sälja kan det vara väldigt bra, men när någon köper måste han förstå atthan får skylla sig själv. Jag förstod att kommunikationsministern inte tyckteom det synsättet. Jag hoppas att någon från SJ läser detta, man jag är interiktigt säker pä det. Som kommunikationsministern påpekade har jag ju,tillsammans med många andra, här i vänt mig till kommunikationsministrarav olika kulörer med anledning av de problem som jag har ansett föreligga. Jaghar då också varit talesman för andra resenärer och ansett det vara minskyldighet att ta upp frågorna. Då har jag kunnat konstatera att SJ inte enenda gång har funnit anledning att följa uppmaning att sända ettlitet brev. Jag vågar påstå att vilket annat företag som helst i det här landetsom hade varit föremål för så mycket intresse i skulle ha gettåtminstone något svar till dem som intresserat sig för företaget. I mitt fallhar det ju varit ett mycket positivt intresse. Nej, det har inte märkts ettlivstecken. Jag vill få med i kammarens protokoll att jag tycker att det ärallvarligt att man på något sätt rycker på axlarna. Kanske kan detta bero påatt vederbörande alltid känner att de har stöd från kommunikationsministernssida. Det finns alltid svar och förklaringar på allting. Jag tror att det ärbra om förklaringarna inte bhr så många, utan att man i stället handlarkraftfullt för att förbättra situationen. 6Kommunikafionsministern : Herr talman! Det är precis vad som har skett. Hans Alséns lilla fingervisning på sluttampen är bra i och försig. Den kommer bara litet sent. men bättre sent än aldrig. Det är alltså precis vad som har skett - vi har dragit uppriktlinjer, och som jag sade är saker i gång. Jag kan direkt peka på vad det ärfråga om. kan få se det hela i verkligheten, och det är ju intealltid som man i verkligheten kan få se vad som har udovats. Men så kommer attske. Att det är fullt tillräckligt för att undanröja alla bekymmertörs jag inte garantera. Men att det kommer att undanröja en betydande del avdem är jag övertygad om. säger att han är bekymrad för resenärerna. Ja,det förstår jag. Det är jag också. Det är därför vi driver de här frågorna såhårt som vi gör för att klara de åtaganden som SJ gjort genom sin lågprissatsning,som fört med sig en resandefrekvensökning på med en materiel som varalltför nedsliten. Jag kan förstå att är irriterad över att jagbeskriver bakgrunden, men det är orimligt att begära att vi -som resandefrekvensen ökar så kraffigt som den gör - skall vända enutveckling som är en följd av att man ständigt varit på väg nedåt påinvesteringssidan. Vi måste då också tala om historien, och den historienligger ändå inte så förfärligt långt tillbaka i tiden. Historien på investeringssidan är lätt att redovisa, ochden är också vikfig att redovisa, och det är det jag har gjort. Men jag kanförsäkra att min omtanke om resenärerna är lika stor som Hans Alséns, och dengäller inte bara resenärerna mellan och utan alla deresenärer som vill använda sig av SJ:s tjänster, varhelst det vara månde. Om SJ.s ansvar gentemot resenärer 7HANS (): Vi börjar nu närma oss varandra, och det ärväl också regel i den här typen av debatter. Det börjar med en avgrund mellansvararen och den som har ställt frågan, och så närmar vi oss varandra. Jag hälsar med tillfredsställelse kommunikafionsministernsklara deklaration nu att han i detta sammanhang står på konsumentens sida.Kommunikationsministern sade i ett tidigare anförande att den borgerligamittenregeringen nu beslutat att anvisa ytterligare ett antal miljoner kronor- jag är inte säker på att jag uppfattade siffran rätt, men jag tror det var140 miljoner -till investeringar. När socialdemokraterna /81motionerade om 100 miljoner ytterligare i investeringsanslag till SJ och jagpåpekade det i den debatt med som jag fidigare refererade till,sade : Överbud! Jag har i mina dagar diskuterat mycket med socialdemokrater,och varje gång möts jag av samma sak. Socialdemokrater i opposition kommer baramed överbud. Jag konstaterar nu att den borgerliga mittenregeringen inådens har anvisat över 100 miljoner till investeringar. , ett ochett halvt år efter det att socialdemokraternas anspråk på ytterligare 100miljoner betecknades som överbud, kallar man det inte så. är det enframsynt investering, nödvändig på grund av försummelser som ligger många årtillbaka i tiden. -Så kan saker och ting förändras och värderas om! Nr 136 Jag tror inte att det är klokt och pedagogiskt - jag upprepar mig nu -att Måndagenden ''' tala om bakgrunden långt tillbaka i tiden. 3 mai 1982 omständigheteratt referera till. Jag har tagit upp några fall där vi socialdemokrater var medvetna om att här behövs ytterligare resurser. Om torvutvinnine -S gärna erkänna att det visst har förekommit försummelser tidigare. I synnerhet i efterhand,när man har facit, kan det konstateras att man borde ha kunnat satsa mera häreller där. Visst kan väl det konstaterandet gälla socialdemokraternas hanteringav SJ i gången tid! Men att allt som inte är som det skall - det är juganska mycket det - skulle hänföras till den socialdemokratiska perioden tyckerjag är ett felaktigt påstående, med hänsyn till att vi i mycket sen fid äskatbetydligt större anslag till SJ än de borgeriiga har gjort. Lika bra som det ärmed de ytterligare 100 miljoner som nu talat om, lika beklagligtär det att man inte insåg det behovet och viddet fillfället gick med på det socialdemokratiska förslaget. Jagförmodar att detta är sista gången jag har tillfälle att diskutera SJ:s problemi . Jag hoppas att det inte skall finnas så stor anledning att göradet . Jag hoppas - jag tror att det vore bra både för SJoch för mycket annat här i landet - att en kommunikationsminister med annanpartibeteckning skall kunna göra det konstaterandet . För att man pådetta område verkligen skall kunna föra en kraftfull politik, som gagnarkollektivtrafiken, tror jag att det krävs människor vilka företrädergrundläggande värderingar som ligger i linje med medborgarnas behov av välfungerande statliga verksamheter. Jag inkluderar i det sammanhanget i hög gradSJ. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1981/82:167 om torvutvinning I en interpellation om torvutvinning för energiproduktion har JohnAndersson frågat mig om jag anser att den inventering och undersökning avtorvmossarna som skett är till fyllest eller om jag avser att vidta ytterligareåtgärder. Han frågar också om jag avser att vidta några åtgärder med anledningav de intressekonflikter som uppstått vid planerade torvutvinningsprojekt. Någradagar innan väckte sin interpellation lade geologiskaundersökning fram resultatet av översiktligt inventeringsarbeteangående torvtillgångarna i . Arbetet har utförts på uppdrag av nämndenför energiproduktionsforskning. Enligt SGU kan den lättillgängliga och primatorvtillgången uppskattas till 340 000-350 000 ha produktiv torvmark, dvs. tio gånger mer än vad som behövs 1990 enligt 1981 årsriksdagsbeslut. I dessa tal har inte medräknats en skattad andel särskilt naturskyddadetorvmarker eller sådana med stort skyddsvärde enligt den Noggrannare från naturvårdssynpunkt är naturvårdsverketsvåtmarksinventeringar. En översiktlig inventering redovisades . År 1980uppdrog regeringen åt verket att genomföra en fortsatt våtmarksinventering.Syftet med den är att kartlägga och precisera naturvårdens intressen, i förstahand inom de områden där anspråken på att utnyttja våtmarkerna för skogs-ellerenergiproduktion är störst. har bedömt behovet avbeslutsunderlag vara särskilt stort i sydvästra . Myrinventeringar har-också påbörjats av vissalänsstyrelser, bl. a. i , , och , ,, och . vegetationskartor har använts förtorvinventering, särskilt i . I propositionen om fortsatt fysisk riksplanering(1980/81:183) underströks betydelsen av att kommunerna som ett komplement tillden behandling som energifrågorna skall ha enligt lagen om kommunalenergiplanering behandlar de lokala förutsättningarna för att använda olikainhemska energislag. I kommuner som har större torvtillgångar är det enligtproposifionen angeläget att överväga lämpliga täktområden rned beaktande avmotstående mark- och vattenanvändningsintressen. Regeringen har den 22 april1982 uppdragit åt länsstyrelserna att redovisabehandlingen av inhemska energislag bl. a. i den kommunala planeringen. Slutligen har de olika torvexploatörerna ett ansvar föratt inventering vidtagits innan ställning tas till frågor om torvutvinning. Förmig står det klart att detta ansvar måste öka ju mer man övergår frånöversiktliga inventeringar till sådana undersökningar i fält som behövs för ennärmare planering och prövning av takten. De inventeringar som pågått och pågår är inte tillräckligaför att motsvara varje krav på ett gott underlag för beslut om torvutvinning.De mest akuta behoven kan emellertid nu beräknas bli tillgodosedda. Enligt minmening är den problematik tar upp tillräckligt uppmärksammad avde ansvariga myndigheterna. Jag är övertygad om att deras framtida ställningstagandenskall kunna ske på så god grundval att bevarandeintressena kan beaktas i allrimlig omfattning. 9JOHN (vpk): Jag får först tacka jordbruksministern försvaret på mina två frågor. Jag tycker att jordbruksministerns svar präglas avett lugn inför den problematik som jag aktualiserat, ett lugn som enligt minmening inte stämmer så väl med verkligheten. Men innan jag går in på detaljernaoch det svar jag erhållit, vill jag för att undvika missförstånd säga följande. Jag tillhör dem som menar att vi skall utnyttja torventill energiändamål. Vi har stora torvtillgångar i vårt land. Några län harstora arealer, bl. a. mitt eget län. Det finns givetvis både för- och nackdelarmed användandet av torven till bränsle. Jag tänker inte gå närmare in på dettautom i ett avseende, nämligen frågan omnödvändig hänsyn fill miljön och bevarandeintressena. Detta är ju ocksåanledningen till min interpellation. Vi torde väl vara överens om det önskvärda i attexploateringen av torven sker utan större intressekonflikter - helst med ingakonflikter alls, men det senare torde väl vara ett önsketänkande. Men strävar man efter en så konfliktfri exploatering somdet över huvud taget är möjligt att åstadkomma, då ställs det självfallet storakrav på en god planering. Enligt min mening har planeringen, ellerframförhållningen, när det gäller exploateringen av torven inte varit tillfyllest. Detta bekräftar väl också jordbruksministern i sitt svar. Mina två frågor till jordbruksministern var allmänna, meni interpellatio-nen omnämns ändå ett torvprojekt i som blivitmycket omstritt. Handläggningen av detta projekt är minst sagt mycket märklig.Jag kan självfallet inte avgöra vad som är rätt och riktigt eller olämpligt närdet gäller detta projekt, men jag har försökt införskaffa så mycket uppgiftersom möjligt. Ufifrån dessa informationer vill jag påstå atthandläggningen av detta projekt inte kan stå i överensstämmelse medriktlinjerna för energipolifiken, där det sägs att brytningen av bränntorvskall styras i syfte att reducera skadeverkningarna från naturvårds- ochmiljösynpunkt. Handläggningen av det här ärendet har medfört att positionernamellan olika intressen har blivit mycket fastlåsta, och detta har resulterat iöverklaganden av beslut. Torvbrytningen i länet kommer därigenom att försenas,och även andra negativa konsekvenser kan uppstå, I fråga om det här aktuella projektet gav regeringenbearbetningskoncession, och det företogs alltså undersökningar av områdetinnan man inhämtat åsikterna från naturvårdsenhet ochnaturvårdsverket. Den vanliga gången bör väl vara att de som söker tillståndförst tar reda på av myndigheterna vad som krävs. har gett täkttillstånd i det aktuellaområdet, och detta har som jag nämnde resulterat i överklaganden. Man förstår de upprörda känslorna när man tar del av detyttrande som avgett. För hela landet redovisas inaturvårdsverkets översiktliga våtmarksinventering 295 myrkomplex somskyddsvärda. Av dessa är 61 särskilt värdefulla från naturvårdssynpunkt. I dennaturgeografiska regionen 33 h, inre inom förfjällsregionen, harredovisats 25 myrkomplex, varav 4 särskilt värdefulla. Det nu omstriddatorvprojektet ingår som ett av dessa 4 särskilt värdefulla myrkomplex.Naturvårdsverket avstyrker därför en exploatering av området. Det har också gjorts en del märkliga uttalanden kringdetta torvprojekt, bl. a. från länets naturvårdsenhet. Där har uttalats:"Har regeringen gett sitt fillstånd till bearbetningskoncession så börheller inte naturvårdsmyndigheterna visa sig som dåliga förlorare." Jagtycker att detta är ett märkligt uttalande. Det kan väl inte handla om braeller dåliga förlorare i sådana här frågor - det hoppas jag attjordbruksministern och jag är överens om. Som jagnämner i min interpellation utgör torvtillgångarna en femtedel av Det framgår ju också av jordbruksministerns svar att vi har storatorvfillgångar här i landet. Då borde det väl vara möjligt att bryta ochutnyttja våra torvtillgångar utan att komma i motsatsställning -fillnaturvårdsmyndigheter och andra intressen. I mina frågor till jordbruksministern har jag inte avkrävtnågot besked vad gäller detta omstridda torvprojekt, och jag skall inte hellergöra dpti debatten. Men jag har med detta exempel velat visa det olyckliga i enotillfredsställande planering. Såvitt jag vet finns det flera exempel därmotstridiga intressen står mot varandra, och där positionerna är eller kommeratt bli låsta. säger jordbruksministern i sitt svar att de inventeringarsom pågått eller pågår inte är tillräckliga för att motsvara varje krav påett.gott underlag för beslut om torvutvinning. Den bedömningen kan vi varaöverens om. Men en följdfråga från mig blir därför: Varför har regeringenunderlåfit att på ett riktigt sätt ta tag i dessa frågor, att varaute och planera en användning av torvenergin? Det har ju talats omen exploatering av torven, och det måste ju ha funnits dd för en sådanplanering. Jordbruksministern säger vidare: "De mest akutabehoven kan emellerfid nu beräknas bli tillgodosedda," Jag har litet svårtatt förstå detta riär strid blossar upp om ett projekt som betraktas som ett avde fyra mest skyddsvärda Områdena, Detsamma gäller också påståendet att denproblematik som jag har tagit upp skulle vara fillräckligt uppmärksammad av deansvariga myndigheterna. Att framfida ställningstaganden skall kunna ske på sågod grundval att bevarandeintressena kan beaktas i all rimlig omfattning fårman väl innerligt hoppas på, men då måste nog vissa åtgärder vidtas, I svaret från jordbruksministern framgår också attregeringen uppdragit till länsstyrelserna att i årredovisa behandlingen av inhemska energislag. Detta ser jag som svar på minförsta fråga. På min andra fråga, om jordbruksministern avser att vidtanågra åtgärder i anledning av de intressekonflikter som redan uppstått, kan jaginte finna något besked, utöver att jordbruksministern anser de mest akutabehoven dllgodosedda. Jordbruksministern säger vidare att de olikatorvexploatörerna har ett ansvar för att inventering vidtagits innan ställningtas till frågor om torvutvinning. Men om detta ansvar nu inte tas, avserjordbruksministern eller regeringen att då vidta åtgärder, eller är detta baraen uttalad önskan?