prot · G509107 · 1981-12-31 00:00:00 — I reservation nr 11 återkommer vi moderater till ett avoss framfört önskemål. Det gäller - som chefValfrid har formulerat det - naturvård pä avbetalning. När mark avsätts till naturreservat, får markägaren f, n,ersättning för intrånget i form av ett engångsbelopp, om inte området inlösesav staten. Möjligheten finns, som utskottet har påpekat, redan nu atti fall där reservatområdet inte inlöses av staten betala intrångsersättningen ismåpos- har inte begagnat sig därav med den i och för sig fulltriktiga motiveringen att den kapitaliserade ersättningen är avsedd attinvesteras i annan egendom, så att den totala avkastningen av egendomen intenedgår. Tyvärr är disproportionen mellan tillgängliga medel ochdem som behövs för att trygga alla områden som borde bli reservat närmastgrotesk. Innan man hinner beta av köUstan, lär en stor del av skyddsföremålenha förstörts. Det är därför som ett arrendeavtal - eller vad man vill kalla det- kan bevara skyddsföremålen även , innan reservatetlagligen har kommit till stånd, antingen dröjsmålet med reservatbildningen nuberor på brist på medel eller på att turordningen mellan skyddsvärda områdenkanske har ändrats. Om också normalfallet bör vara nuvarande principer, menarvi reservanter att man åtminstone på några håll bör göra ett försök med s, k,avbetalning. Vikten av att komma till en snabbare lösning av dettaproblem framgår, om man studerar vad som står under jordbrukets huvudtitel ibil, 13 till budgetpropositionen, där anspråket på pengar för dagen uppgår till184 milj, kr, när det gäller att klara av reservatbildningar. Det framgår inte- jag har i varje fall inte kunnat läsa mig till det - om ersättningar på hundratalsmiljoner kronor för s, k, urskogsområden ligger inbakade i det beloppet. Mendet spelar ingen roll, för redan de 184 milj. kr, vittnar om den groteskadisproportionen mellan tillgängliga och erforderliga medel. Så kommer det till något nytt, Beskogning av våra med s,k, 5:3-skog bevuxna marker kommer av biologiska och främst botaniska skäl attinnebära en gigantisk förstöring av den vilda . Vi har därför inte tidatt vänta tills vi får pengar nog att skapa de perfekta reservaten. Det väsentliga kan man emellertid göra, nämligen få deskyddsvärda områdena under kontroll. Vi anser att fullt genomförda reservattillsammans med avbetalningsreservat t, o, m, skulle innebära en förbättring avläget. Jag vill rent av påstå att argumentationen för avbetalningsformen påsenare tid fått ökad tyngd, eftersom man på myndighetshåll visat en tydligmotvilja mot att ställa mark till förfogande för reinvestering aversättningsbeloppen. Självfallet går en så hård nedskärning av anslaget som viföreslagit ut över reservatbildning i egentlig mening, men med ökad användningav arrendeformen kan, menar vi, nedskärningen inte innebära någon katastrof. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 11, AnL 75FILIP (); Det var meningen att jag skulle säga någraord om de reservationer som finns i utskottets betänkande när det gällerskogsfrågorna. har de diskuterats i rätt stör utsträckning, och jag kan inteunderlåta att i stället ta upp en annan fråga som i mycket hög grad har präglatdebatten, nämligen frågan om jordbrukets ekonomiska situation och denmålsättning under vilken jordbruket arbetar . Gång efter annan har vi fått höra av omden knapphetens kalla stjärna som svävar över svenskt jordbruk. Låt mig barasäga att har man sysslatmed jordbruk så pass som jag har gjort, har man faktiskt upplevt mångaknapphetens kalla stjärnor och då förtvivlan har varit alldeles enormbland dem som ägnat sig åt jordbruksnäringen. Självfallet skall jag gärna erkänna att situationerna harväxlat, från det svartaste mörker och till någon ljusning, men jag vill sägaatt ingenting har gripit mig så hårt på jordbrukets område som den situation vifick uppleva med den rasering av jordbruket, framför allt imina bygder, som då skedde. Jag tar inte upp denna fråga, , för attanklaga någon. Låt mig bara konstatera att det värden svåraste situation jagpersonligen upplevt som jordbrukare. När jag ser på den jordbrukspolitiska målsättning som vinu har måste jag säga, att en av de väsentligaste faktorerna är denstarka skrivning i den jordbrukspolitiska målsättningen som anger attjordbruket har en väsentlig uppgift att fylla ur regionalpolitisk synpunkt. Detgäller framför allt i de bygder jag kommer ifrån, där vi alltid har haftutomordentliga svårigheter att skapa sysselsättning. När man skulle flytta över folk frånjordbruket till mera lönsamma näringar, ledde det till en mer eller mindrepanisk flykt från jordbruket - men inte till mera lönsamma näringar utan i deflesta fall till tillfälliga beredskapsarbeten. Det var den situation som vi dåfick uppleva. Låt mig bara notera att när det nu ställs krav från olikahäll om en ny jordbrukspolitisk målsättning, skulle jag känna en aning avrespekt för detta, om man kunde anvisa något enda litet medel med vars hjälpman skulle kunna lösa de problem som jordbrukare befinner sig i. Jagerkänner gärna att det finns jordbrukare som har problem. Men nog hade det,, varit klädsamt om det i någon liten mening hade erkänts attjordbrukets situation i allra högsta grad är en produkt av den ekonomiskautvecklingen; inte bara i vårt land utan i praktiskt taget hela västvärlden. Påvisa något land där jordbruket inte har problem !Jag kan visa på ett land där problemen är betydligt mindre, nämligen Norge.Vill ställa sig bakom en jordbrukspolitik och ett stöd tilldet svenska jordbruket av den typ som det norska samhället ger jordbrukarna?Vill han säga att man skall tillsätta en utredning om jordbruket med syfte attskaffa fram en sådan jordbrukspolitisk målsättning, dä skulle jag gärna tackaja till en utredning. Men jag tror knappast att vill göradetta. Det är inte första gången anklagats föratt han sätter inkomstmålet som första målsättning. När vi i utskottetdiskuterade vad som skulle vara första, andra och tredje målsättning hävdadejag gång efter annan att det spelade en tämligen ringa roll. Att inkomstmåletskulle vara med ansåg jag som alldeles självklart. Jag skulle vilja fråga : Anser han attjordbrukarna har fått det sämre därför att inkomstmålet angavs som den förstamålsättningen? Eller anser att jordbrukarna skulle ha fått detbättre om Anslag inom jordbruks dep ar te men-tets verksamhetsområde man hadetagit upp rationaliseringsmålsättningen som den första? Jag anser att det ärrätt egalt i vilken turordning de kommer. Jag antar att det också varit SvanteLundkvists målsättning att konsumenterna skall få billiga och bra livsmedel ochatt jordbrukarna skall få med andra grupper likvärdiga villkor. Det senare kan knappast åstadkommas i en hast om man intevill göra betydande ekonomiska insatser. Är villig att göra debetydande insatser som skulle behövas? Sedan, herr talman, bara några ord om skogsfrågorna, trotsatt de varit åtskilligt diskuterade. sade i sitt anförande att man frånsocialdemokratisk sida var villig att ta på sig ansvaret för att få en bättreskogspolitik. Han nämnde att man var villig att genom ett stöd- ochavgiftssystem få fram en stimulans till ökad avverkning. Jag måste säga att ettsådant system i hög grad kan ifrågasättas. Jag har varit med om att rösta framsådana system, men tyvärr måste jag erkänna att det inte varit med någonsärskilt stor lust jag gjort detta. Som regel har situationen varit den attdetta stöd möjligen har kommit dem till del som inte har ägnatsärskilt stor uppmärksamhet åt skogsbruket. Avgifterna har givetvis fåttbetalas av alla, men då i minst lika hög grad av dem som tidigare fullgjortkraven pä insatser för en god och tillfredsställande skogsvård. Mot den bakgrunden kan jag inte godta det system somsocialdemokraterna nu vill införa, varigenom man vill öka de här stöden påolika sätt men samfidigt också öka avgifterna så till den grad att man vill taut skogsvårdsavgifter av skogsägarna i en storleksordning som gör att dessa imånga fall inte har möjlighet att avverka i sådan utsträckning att pengarna föravverkningen räcker till för att betala skogsvärdsavgiften. Lat mig bara som ett enda exempel ta en jordbrukare nere iSmåland, som 1981 hade en skogsvårdsavgift på . Med det förslag somsocialdemokraterna lägger fram och efter den taxeringshöjning som harskett efter 1981 skulle denna jordbrukares skogsvårdsavgift komma upp i ettbelopp på ! Vi kan inte godta ett sådant system. är i det socialdemokratiska förslaget ettavgiftsuttag inbakat som är nästan dubbelt så stort som de utgifter som mantycker skall läggas ner på skogsbruket. Det skulle vara intressant att höra -jag tror inte att fick något svar på den frågan - vad mantänker använda de ca 170 milj. kr. till som skulle bli över enligt det förslagsom socialdemokraterna har framlagt. Det vore angenämt att få ett svar på denfrågan. Låt mig sedan säga bara en enda sak tiU, herr talman! Frånolika håll -bl. a. av - har domänverkets stora problem tagitsupp samt frågan om hur domänverket attackeras. Ingen annan skogsägarkategori i detta land har ju fått såstora förmåner och fått möjlighet att inköpa så mycket skog på så enormt finavillkor som just domänverket. Nog borde man då kunna avstå från att anklagaandra för att otillbörligt ha misshandlat domänverket. Jag ber att få yrka bifall till reservafion 1och i övrigt till utskottets hemställan. AnL 76 () replik: När det gäller det som senastsade om domänverket vill jag svara att vad vi har begärt är att domänverketskall behandlas på samma sätt som andra skogsägare med hänsyn till de krav somvi reser på hur domänverket skall fungera som företag. Det är då rimligt att viföljer upp dessa krav med en likabehandling av verket i dessa avseenden. Vidarehar vi sagt att vi också ser till jordbrukets regionalpolitiska betydelse. Närvi diskuterade jordbrukspolitik fanns det inga delade meningar på denpunkten - det vet mycket väl. Jag skall inte ge mig in på vantolkningav den utveckling av svensk jordbrukspolitik som har skett pågrundval av de beslut som fattades . Jag skall heller inte upprepaden långa historien om hur de besluten egentligen såg ut. Det har jag inteliågon möjlighet till, eftersom det skulle ta , men bättre än vad han nu försöker ge sken av. När det gäller läget konstaterar jag ändå - tillFilip hederatt han erkänner sig icke vara nöjd med den utvecklingsom skett. Sedan ställer han frågor till mig, om jag tror att utvecklingenskulle ha varit bättre eller sämre, ifall vi hade skrivit in en annanövergripande målsättning för jordbrukspolitiken 1977. På det skulle jag dåvilja svara att det inte är de övergripande målsättningar som vi skriver in somhar avgörande betydelse för vilken situation inom jordbruket som råder i dag.Jag har markerat att den ekonomiska politik som har förts haravgörande betydelse och att det är den ekonomiska politik som harfört tillsammans med moderata samlingspartiet och - där moderatasamlingspartiet har fått styra utvecklingen - som har blivit ödesdiger förutvecklingen inom jordbruksnäringen. Det är den som har skapat och de bekymmer som han har omkring sig uppe i . Han skulle dä förstå att vi känner oro för detelände som den här ekonomiska politiken har ställt till med. Därför begär viatt få en översyn. Det är av omsorg om jordbruksnäringens framtid som vi intevill låta den förnöjsamhet som här kommit till uttryck i anföranden av tidigarecenterpartistiska talare få resultera i att ingenting görs eller låta detmissnöje som kom till uttryck i resonemang få resultera i denpassivitet som han utvecklar när han säger nej till en utredning. AnL 77FILIP () replik: Låt mig först säga att jag skulle ha varitutomordentligt tacksam om alla skogsägarkategorier hade haft samma förmåner somdomänverket. Om de hade fått köpa skog enligt den räntesats, till vilkendomänverket har haft möjlighet att köpa skog till flera hundra miljoners värdeunder senare år och alltså haft samma förmån som nu anser attde borde ha haft, så skulle jag ha varit nöjd. Jag hoppas att varit nöjd, om enskilda skogsägare hade fått förvärva skog enligt enräntesats på 4 eller om det var , säger att jag har vantolkat utvecklingenav jordbruket , Sade jag , så var det en felsägning, menjag är ganska övertygad om att jag sade , Jag talade om denutveckling som vi hade haft och som för mig och massor avandra jordbrukare i detta land var den mest fruktansvärda utveckling som vi harvarit med om. Jag sade också att jag inte tog upp någon diskussion för attframföra kritik mot någon - jag bara noterade den situation som vi då upplevde.Men det gällde , Jag hoppas att jag nu har sagt rätt årtal. Vidare säger att det inte är deövergripande målsättningarna som är avgörande för jordbrukarnas ekonomi. Nej,det är helt klart - det är det inte. Övergripande målsättningar har inte kunnateliminera den våldsamma räntehöjning som vi haft och som enligtmitt sätt att se inte är en produkt av ekonomiska poUtik utan enprodukt av en ekonomisk utveckling ute i världen där de flesta andra länder harhaft diskonton, räntelägen, som varit betydligt högre än vårt. Och nog vore det en fräckhet som jag ändå inte tror attSvante vill visa, om han inför kammaren sökte göra gällande att viskulle ha kunnat bibehålla den räntenivå som vi hade och attden räntenivå som vi kommit upp till bara beror på regeringens ovilja mot bl,a, jordbrukarna. Jag är tacksam för att känner oro för denekonomiska utvecklingen, och jag hoppas att vi skall kunna finna vägar ur denhär situationen för svenska jordbrukare och framför allt för de nyetablerade.Men låt mig bara konstatera att inte med en enda mening, intemed en enda rad, har angivit hur detta skall ske. AnL 78 () replik: Jag har redovisat de frågeställningar som jagmenar att en ny jordbruksutredning mäste försöka genomlysa. Det är ett uttryckför den vilja som vi inom socialdemokratin har att försöka komma till rätta meddet som har gått snett - och jag tror att det är väsentligt. Man står inte häroch redovisar recept i förväg, om man begär en utredning. Men vi skall visarespekt för de bekymmer som många - både konsumenter och jordbrukare -i dettasammanhang känner och säga: Detta är så viktiga frågor att vi måste titta pådem, är missnöjd med läget, men vill inte göra någonting åtdet. Det är det som skiljer oss åt. Det är inte en socialdemokratisk regering som har gettdomänverket de räntevillkor som åberopar. Sä det får FilipJohansson resonera med sina borgerliga bröder om, Vi ärtydligen helt överens om att vad vi skriver i våra texter inte kan lösaproblemen för människorna utan att det avgörande är den politik som vi för. Ochcentern har - jag tvingas här upprepa mig - fallit offer för den tro som man påmoderat och borgerligt håll hade att vi skulle lösa många av våra problem,bara vi släppte loss de s. k. marknadskrafterna och försökte ge svängrum åt enekonomi av en annan karaktär än den som det socialdemokratiska partiet stodför. Men det gick inte så. Det kan vi inte föra ett långt resonemang om här,utan jag nöjer mig med att säga att vi i stället hamnade i enspekulationsekonomi. Och jag upprepar att det är resultaten av dennaspekulationsekonomi som har "spillt över" sina problem på jordbruket. Jag har en stark känsla av att jordbrukare ochderas politiska företrädare har förstått - det gällde i varje fall förr - inte alltid skall söka stöd hos de krafter som tror att allt blir bra, barakapitalet får styra utvecklingen. Jag tror att man tidigare begrep att det varpå andra kanter som man fick lov att söka sitt stöd, om man skulle få enutveckling som skapade Utet större trygghet för de människor ute i bygderna somskall försörja sig på jordbruket som näring. AnL 79 () replik: Jag hoppas att inte menarvad han faktiskt säger, när han gör gällande att jag, och även andra i denkrets där jag befinner mig, inte har velat göra någonting för att komma tillrätta med de ekonomiska problem som har drabbat bl. a. svenskt jordbruk. Det är inte vidare klädsamt att så mångagånger har varit uppe i denna talarstol och deltagit i denna debatt utan att inågot enda sammanhang erkänna att vi har en ekonomisk utveckling i hela våromvärld som vi aldrig har kunnat frigöra oss ifrån. T. o. m. brukarnågon gång då och då, i sina bättre ögonblick, erkänna detta. Men SvanteLundkvist har aldrig, i alla fall inte under , kunnat komma sålångt att han har erkänt någonting av detta. Jag hade tillfälle att vara med på den stämma somhölls av de danska böndernas riksförbund. Den socialdemokratiskejordbruksministern var närvarande till påkvällen. Jag har aldrig varit på någon stämma där deltagarna har varit sädeprimerade av jordbrukets situation som man var där. Jag är inte så fräck,, att jag gör gällande att det var de insatser som den danskejordbruksministern inte hade gjort och inte ville göra som var orsaken till dedanska jordbrukarnas ekonomiska situation. Men är sä fräck atthan här vill göra gällande att vi inte har velat göra något för attjordbrukarna skall få en bättre situation. Det är ynkligt att vi skall behövaha en sådan debatt. Talmannen anmälde att anhållit att fillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. AnL 80 (); Jag kommer osökt in på tanken, att närargumenten är dåliga höjer man rösten. Under denna punkt skall också ta ställning tillmiljövårdsfrågorna, dvs. de miljövårdsfrågor som berör budgeten.Socialdemokraternas Anslag inom jord bruksdepartementets verksamhetsområde storamiljömotion 1921 behandlas endast till en del . Vi får anledning attåterkomma till många av de stora miljöfrågorna: bilavgaser,de kemiska ämnena, miljöskyddslagen m. m. Miljön är vår gemensamma egendom. Därför angår det ocksåoss alla hur miljön påverkas och förändras. Enskilt vinstintresse kan intesäkerställa miljövärden. Det är i viljan att ge samhället möjlighet till ettaktivt handlande för att förhindra miljöförstörelse som kraften och ambitioneni miljöpolitiken visar sig. Miljöfrågor är inte bara frågor om den yttre miljön.Människornas arbetsmiljö är för socialdemokratin lika väsentlig. Den oro mångamänniskor känner över risker för sjukdom och skada i det dagliga arbetet äroacceptabel. Ohälsa och vantrivsel i arbetet och hänsynslös förstörelse av denyttre miljön är ett alltför högt pris för ekonomisk tillväxt. Miljöförstörelsenmåste hejdas och förstörd miljö så långt som möjligt återställas. De problemsom skapas av tekniken måste också lösas med hjälp av vetenskap och teknikunder samhällets ledning. Till utskottets betänkande är fogade socialdemokratiskareservationer om miljöfrågorna. Jag yrkar bifall till reservationerna 8, 12,14, 15, 16 och 17. I reservation 8 kräver vi att ett särskilt tillfälligtanslag om 90 milj. kr. för kommunala miljövårdsinvesteringar införs. Motivethärför är dubbelt, dels miljöskäl, dels sysselsättningsskäl. Kommunernaberäknar att göra årliga investeringar i miljövårdsåtgärder påomkring , för avloppsrening, behandling av hushållsavfall ochmiljöfarligt avfall samt trafikbulleråtgärder. En del av dessa investeringar på250-300 milj. kr. är det möjligt att tidigarelägga. Vi föreslår att det utgårett statligt bidrag på av kostnaderna för de investeringar som kantidigareläggas. Byggande och investeringar är väsentliga för att föra Sverigeur krisen. Nya jobb kan skapas den vägen. Detta är ett väsentligt motiv förförslaget i reservation 8. I reservation 12 tas miljöforskningens betydelse upp. Vifinner att krav är väl underbyggda och omfattar viktigaprojekt, som luftföroreningar i tätortsmiljön, kolets miljöpåverkan ochförsurningseffekterna, och vi biträder således kraven i motionerna 1044 och1921 om ytterligare uppräkning av anslaget med 6 milj. kr. till det av naturvårdsverketyrkade beloppet. Reservation 14 behandlar undersökningar av hälso- ochmiljöfarliga varor. måste få tillräckliga resurser förarbetet med att klarlägga de olika kemiska ämnenas skadeverkningar, bl. a. bly,kadmium och bekämpningsmedel. Även här anser vi att krav ärväl underbyggda, och vi tillstyrker därför kraven i motionerna 1044 och 1921 omen uppräkning av anslaget med . Reservation 15 behandlar särskilda undersökningar inommiljövårdsområdet. Vi menar, att om inte krav tillgodoses,löper man risken att angelägna projekt inte kan genomföras, då betydande delarav anslaget är lästa för större, långsiktiga utredningar. Vi vill alltså räknaupp anslaget med . Detär kanske på sin plats att jag klargör att vi har full täckning för våra krav ivår budget, och vi har, som sig bör, naturligtvis också prioriteratmiljövårdens område. Inteheller programmet för övervakning av miljökvalitet, som behandlas i reservation16, anser vi tillgodosett med regeringens förslag. Vi anser att tekniskaförutsättningar måste finnas för att följa upp omgränsöverskridande luftföroreningar, och vi menar att bör räkna uppanslaget med . Reservation17 handlar om toxikologisk informationsservice. Som jag tidigare sade är det iviljan att ge samhället möjlighet att aktivt handla som ambitionen imiljöpolitiken visar sig. I vår miljömotion 1921 har vi tagit upp den fortsattautvecklingen av den toxikologiska informationsservicen. Vi förordar enförsöksverksamhet, som bör vara kostnadsfri. Ett viktigt prioriterat områdemenar vi bör vara de kemiska hälsoriskerna i arbetsmiljön, där särskiltbehovet av information till skyddsombud och fackliga företrädare beaktas. Mångasjukdomar som kan misstänkas ha samband med kemiska ämnen och andraarbetsmiljöfaktorer kan upptäckas via företagshälsovården. Däremot är det riskatt många sjukdomar med lång fördröjningstid blir oupptäckta. Det kan gällagenetiska skador eller cancer. För att upptäcka dessa krävs epidemiologiskaundersökningar. Vi pekar i motionen och reservationen på hur ett program förepidemiologisk och toxikologisk informationsservice bör byggas upp och vill geregeringen till känna dessa synpunkter. Jag yrkar än en gång bifall till de socialdemokratiska reservationernapå miljövårdsområdet. AnL81 (): Jag vill ta till orda dels med anledning av en av mig väckt motion,dels med anledning av att jag viU göra vissa påpekanden beträffande reservation7, som behandlar verksamheten vid statens maskinprovningar. Statensmaskinprovningar är en mycket gammal institution. Den grundlades redan islutet av och har alltsedan dess varit en institution som haråtnjutit lantbrukarnas grundmurade förtroende och som de har dragit ovärderlignytta av . Inte minst i dagens läge, då maskinkostnadernaför jordbrukets del är en allt större del av kostnaderna för produktionsmedlen,är den här verksamheten viktig. Maskininvesteringarna är nu mer kompliceradeän de har varit på grund av att man inte alltid investerar i enenskild maskin, utan ofta i en integrerad maskinkedja, avsedd för en visshanteringsuppgift, Imotion 1927 har jag pekat på det betänkliga i att överföra maskinrådgivare hoslantbruksnämnderna till energisparrådgivning, vilket betalas med de medel manfick genom energipropositionen . Jag anser att de insatser som görsav dessa rådgivare liksom maskinprovningsverksamheten väl behövs i dagens läge,när lantbrukaren noga måste prioritera vad han kan avsätta i fråga ommaskintekniska hjälpmedel i jordbruket. 5 protokoll 1981/82:107-111 dessa rådgivareoch statens maskinprovningar ömsesidigt beroende av varandra. Vidmaskinprovningarna får man fram ett objektivt underlag, och rådgivarna för uterfarenheterna till jordbrukarna. Utan rådgivarna skulle statensmaskinprovningar vara mycket handikappade när det gäller att föra vidareprovningsresultaten. Utskottet har också skrivit mycket positivt om den härverksamheten, och det kan jag till alla delar instämma i. Så tillreservation 7 av och . Först och främst vill jag säga att reservanterna har haftdet goda omdömet att inte följa upp yrkandet i motion 431, som ligger tillgrund för deras reservation. I den motionen yrkas ju en minskning avmaskinprovningarnas driftsanslag med . Reservanterna har i ställetställt sig bakom det positiva uttalande som utskottet har avgivit.