prot · G50941 · 1981-12-31 00:00:00 — Man nöjer sig med att påpeka alt viss verksamhet i linje medmotionens syfte pågår på olika håll. Man hänvisar till att utredningar pågår inom ramen förSAMDOK, som skall ta ställning till vem som kan hadokumentalionsansvar för gammal teknik. Och visst är del en stor fråga attutreda. Vidare pekas på att uppmärksammat problemkring arbelsplalsmuseer och arbetshisloria, och det är bra att detta skett. Man säger också all det, såsom vi nämnt i motionen, bordeanordnas en utställning med anledning av 500-årsjubileel av boktryckarkonstensvara i och man nämner alt en sådan 500-årsutställning ser det ut attbli i alla fall. Jag antar att del är fackföreningarna och arbetsköparna inomden grafiska industrin som håller på att arbeta med det här. Det ärnaturligtvis bra att detta kommer fill stånd utan inblandning. Men motionen tar ju inte sikte enbart på att bevaratekniken som sådan, utan den är också uttryck för en vilja alt bevaraproduktionen av alster med hjälp av den här tekniken - produktion av sådanaalster som jag har beskrivit. Jag tycker att det är mycket värdefullt omdessa alster kan fortsätta att produceras och alt yrkeskunnandet kan levavidare, så att även kommande generationer kan se hur de här grejorna faktisktanvänds. Mot bakgrund av detta vill jag, med hänvisning till attutskottet inte direkt sagt emot mig men heller inte precis tillstyrkt minaidéer, ändå yrka bifall till den första att-satsen i vår motion. Det står imotionen att med hänvisning till vad som anförts föreslås att beslutar "alt hos regeringen hemställa om tillsättande av enkommitté med uppgift alt utreda och utarbeta förslag om ett svensktbruksgrafiskl museum i enlighet med vad som anförs i motionen". Jag tyckerall skulle kunna bifalla den alt-satsen. 93ING-MARIE (); Det ämne som vi här behandlar, museifrågorinom olika industrigrenar, är myckel angelägel. har sagt: Den sombehärskar det förflutna behärskar , och den som behärskar behärskarframliden. Intresset för historia har ökat mycket starkt under desenaste åren. Del finns ingen anledning all tro all delta bara är entillfällighet. Intresset förefaller vara djupt rotat och svarar mot ett verkligtkulturbehov. Det nya är bredden. "Gräv-där-du-slår-verksamheten" arbetar frammaterial och ökar våra kunskaper. Omställningen av vår industri gör all vi just nu befinneross i en period när många industrier och orter helt förändras. iHallstahammar gav ett exempel från ett område som är ganska typiskt förutvecklingen. Men det finns paralleller inom många områden. I den gedigna yrkeskunskapen finns sammanhanget bakåt, somvi inte får förlora när vi tar i anspråk den nya teknologin. När det gäller museerna finns de största bristerna i frågaom dokumentation just inom det tekniska området. Det är inte minst viktigt altarbetets historia i dess sociala sammanhang kan levandegöras på ett såallsidigt och genomtänkt sätt som möjhgt. Fullföljandet av regionmuseireformen är därför oerhörtviktigt. Kopplingen till regionmuseerna och samarbetet med cenlralmuseerliksom med forskande institutioner är en förutsättning för att inte stora, ja,sammantaget mycket stora resurser skall bindas upp i splittrade delar, som intefillgodoser kraven på vetenskaplig dokumentation och tillgänglighet. När del gäller den motion om varvsmuseel i sombehandlas i utskottsbetänkande är del därför värdefullt att Svenska Varv hartagit initiativet och avsatt resurser för att fillsammans med de fackligaorganisationerna och företrädare för museer utreda frågan om ettvarvsmuseum i . Utskottet har studerat det arbete som gjorts och de planersom finns för ett varvsmuseum i . Och vi instämmer i den bedömning somkulturrådet har gjort. Jag tycker att del är viktigt alt vi behandlar de bådamotionerna parallellt. De visar nämligen på de problem som inom en myckel näraframlid kommer att ligga framför oss, om vi inte tar ett helhetsgrepp närdet gäller industridokumentation.Här rör del sig om mycket stora problem och en utveckling som går enormtsnabbi. Del är därför bra att har tagit inifiativ till en utredningsom skall lägga fram förslag om dokumentations-ansvaret för industrihistoria.Den utredningen beräknas bli presenterad , och den bör ligga tillgrund för de insatser som vi skall göra när del gäller industridokumenlation. Motion 440 angående ett grafiskt museum tar upp en viktigdel av vår tekniska utveckling och belyser vilken betydelse boktryckarkonstenhar haft för utvecklingen mot ökad yttrandefrihet. iHallstahammar berörde i sill inlägg också yrkeskunnandel och skönhetsvärdena. Del är riktigt all det tryckeri i som äromnämnt i motionen innebär en unik resurs genom all hela utrustningen ocharbetsplatsen är komplett och utan vidare skulle kunna fungera på ursprungligtsätt. Och del finns många spännande former för att verkligen göra ett levandemuseum av detta tryckeri. Från kommunens håll har del visats stort intresse föreft museum, liksom från det museiråd som håller på alt bildas med deltagandeav de fackliga organisationerna i länet. Jag vill också peka på att inte minst sambandet med den iBorlänge planerade yrkeslekniska högskoleutbildningen med grafisk inriktningoch med utnyttjande av modern datateknik skulle kunna ge perspektiv både bakåtoch framåt. Del skulle kunna kopplas till en ganska levande debatt och en levandemiljö, där man kan se vad detta har betytt ur yttrandefrihetssyn-punkt. När del gäller museet i , är inte kopplingentill klarlagd. Vi menar i utskottet, när vi instämmer i kulturrådelsbedömning, att en sådan koppling är viktig och nödvändig och alt man ocksåmåste klarlägga sambandet med cenlralmuseerna, som jag berörde tidigare. Jagtror all det är vikfigl att vi inte får för splittrade och på det sättet dåligtsamordnade resurser. Del är av största betydelse all fiden inte springer ifrånoss när del gäller industrisamhällets och teknikutvecklingens belysning.Regionmuseireformen måste därför fullföljas, och principer och riktlinjer förbevarande och levandegörande av dessa områden måste utarbetas. 94HANS i (vpk): Herr talman! Jag kan bara konstalera altjag har fått mycket vänliga ord från beträffande motionen.Det är klart att del hade glatt motionsskrivaren, om det stått några sådana ibelänkandet också. Men bättre sent än aldrig. Jag instämmer i del som sade om alt detär mycket bråttom, därför att dessa utrustningar försvinner. finns del, somockså nämns i motionen, i och på några andra håll kvar litet grandav komplett utrustning som kan användas. Men ofta går det till så som jagbeskrev, alt utrustningen kastas ut på kyrkogården. Man hittar den rätt vad detär utanför någon fabriksvägg, och där slår den och rostar och går aldrig merall använda. Man måste göra någonting nu för all få fart på utvecklingen. somtydligen är likadan inom många andra branscher. Jag log upp denna bransch,därför att jag känner till just den och är angelägen om den. Gör man ingentingnu kommer också själva kunnandet i att hantera denna utrustning alt försvinna.Del är inte så roligt att bara ha den stående. Jag tror, all om man skapade ett bruksgrafiskl museum ochproducerade böcker och affischer av äldre typ, skulle det visa sig vara mycketvärdefullt rent konstnärligt sett, därför att sådant går nästan inte att fåfram på annat sätt. Inom t. ex. bokbinderikonsten sker det en väldig uttunningi antalet bokbindare som kan göra en riklig inbindning med guldsnitt, präglingi ryggar, försättsblad m. m. Det var som sagt många vänliga ord, men jag vidhåller ändåmitt yrkande, därför all jag tycker att man skulle kunna tillsätta en kommittésom tar lag i detta, samordnar och ser till alt det verkligen blir någonting,så att det inte faller mellan fingrarna, trots all alla vill ha någontinggjort. 95 ING-MARIEHANSSON (s); Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i kulturutskottets betänkande. Sedan vill jag säga till i Hallstahammarall jag tycker att man i utskottets betänkande skönjer ett myckel stortintresse och en positiv skrivning när del gäller dessa frågor. Jag kanskeutvecklade det litet mera än man har gjort i själva texten i belänkandet. Meninnehållet är klart positivt. Jag vill också säga att det inte går all rycka ut en frågasom den om ett bruksgrafiskl museum, innan den är färdigutredd och innan vi kanse den i det sammanhang som vi måste ha som underlag, nämligen principerna fördokumentation när det gäller induslrihistoria och anknytningen till länsmuseerna. 96 HANS i (vpk): Herr talman!Ja, del är riktigt att man kan invänta principer, och jag kan ha förståelse förden inställningen. Jag tyckte att det nu var lämpligt med en aktivitet i dennafråga, eftersom del snart är 500-årsjubileum för boktryckarkonsten i detta land.Inom denna bransch har det nu pågått en väldig tekniskförändring, och jag är rädd för att om man väntar bara såhar man ingenfing kvar att bevara. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 19 föryrkande 1 i motion 1980/81:440 av i m. fl. 19 § Utbildning för undervisningsyrken Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /82:3 om utbildning för undervisningsyrken. 97 BO (); Vi häri dagen alltför stor kostym när detgäller utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger. utbildas t.ex. 4 400 förskollärare perår. Men universitets- och högskoleämbetet angerbehovet av utbildningsplatser till enbart 1 700 . Motsvarandeförhållande råder vad beträffar utbildningen av fritidspedagoger. Mot denna bakgrund är det svårt alt argumentera mot enminskning av antalet utbildningsplatser inom dessa båda områden. För högskolani /, som just är specialiserad på utbildning av dessa kategorier,föreslås också alt antalet utbildningsplatser på förskollärarlinjen minskasfrån 150 till 120 och att utbildningen av fritidspedagoger på ett likartat sättminskas från 60 fill 30 årsplatser. är utbildningen av låg- och mellanstadielärareunderdimensio-nerad i vårt land. utbildas 330 lågsladielärare om året.Enligt prognoser borde den siffran i ettfemårsperspekiiv ökas till 440. Vad mellanstadielärare beträffar är i dagantalet utbildningsplatser 576. Också här borde antalet i det närmastefördubblas enligt SCB:s prognoser och ökas till 1 090 från1982/83 till 1986/87, Prognoser bör man alltid la med en nypa salt. Men det gårknappast alt förneka att dessa linjer verkligen är underdimensionerade. Alt dåi ett kortsiktigt besparingsnil vägra att expandera utbildningen av låg- ochmellanstadielärare är ganska oklokt. Så långt som till att slå igen grundskolanlär inte ens borgerliga regeringar kunna gå i sin besparingsiver. När detgäller utbildning bör vi tvärtom ha siktet inställt ganska långt in iframliden. Att det råder brist på dessa lärarkategorier i ettlän som kan man inte heller förneka. Det gäller, naturligt nog,för glesbygdskommuner som och ; i kommun är varfemte lärare i obehörig. Men även i en kommun som ligger bra tillsåsom har vi 15 obehöriga låg- och mellanstadielärare. Det är denna bakgrund som gjort att vi socialdemokrater påDalabänken motionerat om att klasslärarutbildningen bör återupptas vidhögskolan i /. Vi har också fått ett visst gensvar, så till vidasom all UHÄ är inne på samma tankegångar. 1 sina för nästa budgetårföreslår ämbetet att utbildningen av lågsladielärare skall återupptas vidhögskolan och 30 utbildningsplatser inrättas. Kostnaden härför är noll.Visserligen har UHÄ i sina tagit upp en kostnad om ,men det är en kostnad som försvinner i takt med att antaletplatser i förskollärarutbildningen skärs ned. Vad del rör sig om är alltså enren utväxling av förskollärarutbildning mot lågstadielärarutbildning, där sammaresurser vid högskolan används i båda fallen. UHÄ föreslår också i ett av sinaalternativ alt man inrättar 30 utbildningsplatser för mellanstadielärare fr. o.m. 1982/83 i . Också det förslaget är, som jag visat, väl underbyggt.Kostnaden för denna intagning anges till . Här bör man dock läggamärke till all vi har en viss övertalig personal i , som ger upphovtill en s. k. överlalighetskostnad. Räknar man bort den, blir nettokostnadenför att återuppta mellanstadielärarutbildningen i ungefär 300 000 kr.För en mycket ringa kostnad kan vi alltså få 60 utbildningsplatser förklasslärare, något som vi verkligen har behov av. Det finns ytterligare ett skäl att satsa på dennautbildning vid högskolan i /. Man har där ett myckel intressantprojekt för en integrerad utbildning av förskollärare och klasslärare, som mankallar med en av de litet konstiga förkortningar som är på modet i våradagar. Anledningen till att delta projekt har stort intresse för framtiden är följande.Jag tillhör dem som tror att den nuvarande uppläggningen av barnomsorgen förbarn inte är hållbar i längden. Vårt nuvarande system ärför ineffektivt och för dyrt. Vi måste i framliden på ett helt annat sätt ännusatsa på förskolan och dra ned den egentliga förskoleverksamheten i myckellägre åldrar än vad vi nu gör i vårt land. Här har vi åtskilligt att lära avutlandet. Tiden och tillfället här tillåter inte att jag går in närmarepå denna viktiga aspekt. Men om jag skulle ha rätt, fordras en förnyelse av densvenska förskolans pedagogik. Här kommer del s. k. i insom en myckel intressant sak. Där tillåter man förskola och lågstadium attflyta in i varandra på ett myckel naturligare sätt än vad som är fallet i dag.Ett startande eller ett återupptagande av klasslärarutb'ldningen i skullemedföra att experimentverksamheten får komma i gång på rikligt. Och den kan -det är jag övertygad om - ge viktiga erfarenheter till praktiskt tagel ingenkostnad. Låt mig så tillägga en personlig reflexion. Jag har i 20års tid varit akademisk lärare. har jag sett mycket missmodsprida sig vid universitet och högskolor. Därför är det mycket glädjande att fåträffa lärare som dem i , som är entusiastiska och fyllda av energi i sittarbete på att just förnya innehållet i högskolan. De är värda allt stöd i sittreformarbete. Jag har inget yrkande här . Mittanförande riktar sig egentligen till . Jag hoppas där inte skall överväldigas av sin besparingsiver, utan all man inser altett återupprättande av klasslärarulbildningen vid högskolan i /ären på samma gång billig och förnuftig åtgärd och all man därför tillstyrker deni nästa års budget. Det är, herr talman, med andra ord just den typ av åtgärdsom vi bör satsa på i krisens . I dettaanförande instämde och (båda s). 98 (): I motion 1980/81:556 har ochjag motionerat om utbildning av förskollärare till lågstadielärare vidhögskolan i Kari-slad. Vi motionärer har förståelse för all utbildningsutskottetinte ansett sig kunna tillstyrka motionen, eftersom ärendet f. n. bereds inomregeringskansliet. Enligt vad jag inhämtat har UHÄ i sin anslagsframställninghemställt om ett tjugofemlal sådana platser. Såvitt jag förstår är platsernaockså högt prioriterade. Jag vill med mitt inlägg, herr talman, framhålla detangelägna i att denna utbildning verkligen kommer till stånd vid högskolan iKarlstad. Man har vid vår högskola lång erfarenhet av lärarutbildning. Karlstadhar ju utbildnings-traditioner , bl. a. genom det förutvarandeseminariet. Och vi har utmärkta lärarkrafter. Enligt vad jag inhämtat liggerhögskolan också myckel väl framme med förberedelserna för den planeradeutbildningen. En utbildning av förskollärare till lågsladielärare liggerhelt i linje med intentionerna på utbildningsområdet och kan ses som ettviktigt led i samverkan mellan förskola och skola. Jag kan också understryka del behov av låg- ochmellanstadielärare som log upp i sill anförande. , herr talman, vill jag betona den betydelse somden föreslagna utbildningen skulle ha för högskolan i och för våralärarkrafter, både de nuvarande och de tillkommande. är enmyckel viktig läroanstalt i , med stor betydelse för våraungdomars utbildning och kommande arbetsmöjligheter. Måhända har våra anföranden här något av"hembygdens dag" över sig, men, herr talman, det är mycket viktigtalt på riksplanet föra fram de frågor som är angelägna för våra skolor hemma ilänen. Med tanke på att del rör sig om ett helt enigt utskottskall jag inte drista mig till att framföra något eget yrkande, utan jag nöjermig med att med det sagda understryka vikten av all den av oss föreslagnautbildningen verkligen kommer till stånd. 99STIG ALEMYR (s): Det blir i vår en debatt om lärarutbildningen,eftersom har meddelat att del kommer en proposition omde frågorna. Det belänkande som har legal skall då behandlas av regeringoch riksdag. Jag skall därför inte la upp de frågor som berörts här i två, som jagtycker, ganska intressanta inlägg, utan bara säga till Bo Söderslen alt delfinns ett riksdagsullalande som säger, att om lärarutbildningen skall utökasigen, skall den i första hand lokaliseras till orter där den funnits tidigaremen dragits ner, minskat eller försvunnit. Det innebär att om prognoserna lyderpå att vi behöver fler lärare är det självklart att /skall kommai fråga, eftersom man har haft lärarutbildning som försvunnit. 10 protokoll 1981/82:39-41 Till vill jag sägaalt man, då man talar om behovet i , naturligtvis måste vara medveten omalt de attacker mot skolan som riksdagsmajoriteten f, n. gör, med kraftiganedskärningar, innebär en dramatisk minskning av lärarbehovet på alla nivåer.Det behövs flera lusen färre lärare än vi fidigare räknade med, och del kannaturligtvis vara något som sätter käppar i hjulet för den utbildning vi nutalar om. Den utbildning, som talar om har varit aktuell underganska , men har lärarnas fackliga organisafioner varitutomordentligt tveksamma till om detta är en rimlig utbildning. har tydligenden tveksamheten vikit och UHÄ har ett förslag. kommerdärför att mycket seriöst pröva denna fråga, när vi får budgetpropositionen pånyåret. Jag ber,herr talman, endast alt få yrka bifall till utskottets förslag. 100 BO () replik; Jag vill tacka Slig Alemyr för hans inläggoch hoppas att vi fillsammans skall kunna verka för att få till stånd enklasslärarutbildning vid /Borlänge-högskolan fr. o. m. 1982/83. 101 () replik: Jag skall inte ytterligare förlänga debatten.Jag vill också tacka för de förtydliganden vi fått av utbildningsutskollelsordförande. Jag vill bara som ett motargumentsäga alt under lider med knappa resurser är det alldeles särskilt viktigt prioriterar. Jag håller med om utbildningsutskottets synpunkter på alt mani första hand skall prioritera utbildningsinsatserna till de högskolor somfidigare haft utbildning av lärare. 102ELISABETH (): I motion 1980/81:1289 av ochmig själv efterlyser vi en förstärkt ställning för invandrarkunskap vid våralärarhögskolor. Vi har således begärt att UHÄ i sin centralautbildningsplan för läraryrken skall ta hänsyn till och beakta det vi begärt ivår mofion. Närmare tänker jag inte nu relatera motionen; jag hoppas allkammarledamöterna är väl bekanta med innehållet. Utskottet har inhämtat alt "de nämnda utbildningsmomentenvisas särskild uppmärksamhet vid den kontinuerliga översyn av utbildningsplanernasom sker inom UHÄ. Vad beträffar utbildning i invandrarkunskap har ulskolleterfarit all UHÄ i samverkan med statens invandrarverk och regionstyrelsernas kanslierhar genomfört regionala konferenser i avsikt alt fördjupa och förstärkakunskapen i invandrarfrågor hos de lokalt utbildningsansvariga." Redan från årsskiftet 1979-1980 arbetar enarbetsgrupp under regionslyrelse med invandrarkunskap i vårahögskolor. Det var i den gruppen planerna för den regionala konferensenutarbetades fillsammans med invandrarverket, som är representerat iarbetsgruppen. Arbetet gäller framför allt utbildning av lärare på iärar-och vårdutbildningarnas områden, med starkt betonande även av de väsentligakraven på fortbildning för aktiva lärare. Situationen är nämligen inteden man skulle önska. Arbetsgruppen avser att lägga fram förslag för regionslyrelseninför anslagsframställningen . Vi hoppas därmed alt vi skall ha tagitett steg till i rätt riktning. Vi motionärer vill därför understryka vikten avatt de synpunkter som vi framfört ägnas skärpt uppmärksamhet. Vi räknar ocksåmed all så kommer att ske. Vi har därför inte något eget yrkande, herr talman,utan jag hemställer att bifaller utskottets förslag. Hälso- och miljöfarliga varor 103 (); Får jag bara i största korthet säga alt vi iutbildningsutskottet fäster en utomordentligt stor vikt vid invandrarfrågorinom utbildningsväsendet. Det är kanske de svåraste problem vi har att brottasmed i vårt land när det gäller utbildningsfrågorna. Vi har inte löst de här problemen i , men vi harändå kommit längre än man har gjort i något annat land i världen. Vi har enlagsfiflning som går längre än i alla andra industriländer dit invandrarekommer. Jag vill gärna understryka att jag är på det klara med att vi icketillnärmelsevis har nått de mål som vi har ställt upp för oss. Det kommer altkrävas framför allt ekonomiska insatser av oss på utbildningsväsendets skildanivåer för att vi skall kunna möta de ökande problemen bland invandrare. 104 (); Jag är glad att få höra delta av hoppas att de arbetsresultat som regionslyrelse tillsammans meddem som arbetar i gruppen kommer fram till samt del arbetsresultat som vi kommerfram till skall hjälpa oss en bit på väg för att lösa de här mycket svåraproblemen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:6om investeringar på (skr. 1981/82:36) Utskottets hemställan bifölls. 21§ Hälso- och miljöfarliga varor Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:10 omhälso- och miljöfarliga varor. Hälso- och miljöfarliga varor 105JAN (); De kemiska föroreningarna är ett av våraallra största miljöproblem. Användningen av kemikalier har ökat lavinartatunder . tillkommer tusentals nya kemikalier.Människorna i dagens samhälle kommer överallt i kontakt med kemiska medel - ihemmen, på arbetsplatser, i naturen och varhelst vi vistas. Nya industriutsläppoch utsläpp från motorfordon filiför naturen kemiska föroreningar. Upplagringenav miljögifter i näringskedjan är ett allvarligt problem, det miljöfarligakemiska avfallet ett annat. Del är lätt all ha förståelse för den oro många människorkänner för den ökande användningen av kemikalier. Rapporter om sambandet mellankemiska ämnen och vissa allvarliga sjukdomar, cancer och allergier, duggartätt. Osäkerheten är stor inför många av de kemiska ämnenas verkan på långsikt. Framför allt vet man inte hur olika ämnen samverkar med varandra och medandra föroreningar, t. ex. bilavgaser och tobaksrök. Svårnedbrytbara substanserförsvinner i det ekologiska kretsloppet och når slutligen människan. Jag vill inte tro alt del finns någon politiker ellerbeslutsfattare som inte lar kemisamhähets faror på allvar. Men det gäller juockså för oss polifiker att omsätta våra idéer när del är fråga om människornasoro i praktiskt handlande. Del måste vara politikernas uppgift att ta reda påom den oro människor känner är befogad och vidta de åtgärder som är nödvändigaför att undanröja de risker som är orsaken till denna oro. Det är mot denbakgrunden jag har så svårt att förstå varför de borgerliga partierna nu förtredje eller avvisar vårt krav om lillsätlande av en gift-och kemikommission som framförts i vår reservation till jordbruksutskottetsbetänkande /82:10. Vi har i vår miljömolion nr 1379 gjort en omfattandegenomgång av kemisamhällets risker, såväl akuta som på lång sikt. För den somgör sig mödan att läsa den genomgången borde det stå fullt klart alt det här ärett område som måste angripas på mycket bred front. Med den omfattning ochspridning som de kemiska ämnena har i hela samhället är det helt nödvändigt,menar vi från socialdemokraternas sida, all man gör en övergripande översyn avde olika lagar som reglerar användningen av kemiska medel. Att samordna ochinitiera det forsknings- och undersökningsarbete som krävs är en annan viktiguppgift som vi föreslår att gift- och kemikommissionen skall ha. En ytterligareuppgift för den här kommissionen måste vara all föreslå de förändringar i dennuvarande administrationen vilka med nödvändighet kommer att krävas.