prot · G50962 · 1981-12-31 00:00:00 — Summan av de utfallen blirnaturligtvis mindre ju lyckosammare ekonomisk politik regeringen lyckas föra.Jag har redovisat att inflationstakten nedbringades . Därmed blireffekterna av regelutlösningarna också mindre. Jag vill hävda att med dennaekonomiska politik minskar konsumenternas utgifter för livsmedel. De blir inteHka höga som de skulle ha blivit vid en högre inflation exempelvis. 18 (vpk): Jag vill fråga om jordbruksministern anser attde siffror som jag redovisade beträffande löner och matkostnader är oriktiga. Sedan tycker jag självfallet att jordbrukarna skall habetalt för sina produkter, som är nödvändiga för svenska folket. Det borde dåligga i en jordbruksministers intresse att lyssna på jordbrukarnas krav somproducenter, som i stort sett sammanfaller med de konsumentkrav somställs och de krav som också kommunisterna har fört fram. Istället har prisökningen för de jordbruksprodukter som subventioneratsstigit med sammanlagt på en enda gång, vilket i merutgifter för entvåbarnsfamilj betyder ca . Livsmedelssubventionerna är ett viktigt styrinstrument ilivsmedelspolitiken. Därför är det viktigt att behålla och öka subventionernaoch låta näringssynpunkter vara vägledande vid fördelningen. Billig ochnäringsriktig mat skulle vara det bästa stödet till barnfamiljer, pensionäreroch övriga med små inkomster. Varför går inte regeringen en sådan väg, när densäger sig vilja stödja de ekonomiskt svaga i samhället? Förutorn attdet här kravet sammanfaller med vad jordbrukarnas organisationer! säger anförLRF:s ordförande att en stärkning av livsmedelssubventionerna skulle betydaökad sysselsättning inom livsmedelsindustrin och branscher som svarar förjordbrukets förnödenheter. Detär också en riktig slutsats. Vi kan exempelviskonstatera att , på styckningssidan, har beslutat om korttidsvecka, ocharbetslösheten ökar också inom detta verksamhetsområde. Jag har i och för sig ingen anledning attifrågasätta de siffror som redovisar, men jag föredrar atthålla mig till den officiella statistiken, och det är de siffrorna jag harredovisat. säger att jag såsom jordbruksministerborde lyssna på jordbrukarna. Det försöker jag göra. Jag har aldrig stuckitunder stol med att jag tycker att det är bra att vi har livsmedelssubventioner.Jag har hela fiden tyckt att det har varit besvärligt att vi har varit tvungnaatt göra nedprutningar. Men man skall inte glömma bort att regeringen 1980höjde livsmedelssubventionerna med nära 800 milj. kr. och att det i princip ärde höjningarna vi nu har tagit bort. Vi gjorde de höjningarna under denbesvärliga avtalsrörelsen och sade redan när höjningarna skedde att de skulletas bort inom ungefär . Och det är vad som har skett. borde värdesättaatt vi har ett effektivt familjelantbruk i det här landet, som är anpassat tillvårt marknadsekonomiska system. Vi ser alltför väl hur illa det kan gå iplanekonomier med jättelika statsjordbruk. borde vara gladöver att inte befinna sig i samma situation som den man kan befinna sig i iländer med planekonomier, där bekymren kanske inte bara är livsmedelsprisernautan över huvud taget bristen på livsmedel. 20KARIN (vpk); Det här sista får jordbruksministern behållaför sig själv. Det ingår inte i den diskussion som vi nu för. Det är riktigt att vi inte kommer överens när det gällerstatistiken, och jag har också anfört i min fråga att man naturligtvis kanbevisa det mesta med statistik. Men det måste vara helt oriktigt att utgå frånhela summan av de sammanlagda inköpen. Vi vet ju att det också finnsstora skillnader inom svenska folket när det gäller inkomsterna. Jag vill bara citera en liten bit ur tidningen ,där , som man där kallar bondehövding, har uttalat sig. "Vi hade också länge ungefärlig balans mellan momsoch subventioner. växer gapet och är momsen ett parmiljarder högre. Observera att varje prishöjning i något av livsmedelskedjansolika led beskattas." "Ett faktum är ju att köpkraften är högstojämnt fördelad. Jag förstår att de stigande matpriserna slår hårt mot deköpsvaga grupperna. Att i 3 protokoll 1981/82:61-67 dag svara för hushållskassan i en flerbarnsfamilj med baraen inkomsttagare kan inte vara roligt. Och jag tror inte att det är denkategorin som bidrar till att videomarknaden i beräknas omsättaungefär 1 miljard. Däremot menar jag att de som köper videobandspelare ochliknande prylar borde få bidra mer till att reparera rikets finanser än de somhar svårt att få hushållspengarna att räcka till." Jag instämmer helt och hållet med ordföranden förböndernas organisation . Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:296och 297 till /82:298 till finansutskottet1981/82:299 och 300 fill justitieutskottet /82:301 till utrikesutskottet1981/82:302 till försvarsutskottet /82:303-305 till socialutskottet1981/82:306 och 307 till kulturutskottet /82:308-312 tillutbildningsutskottet /82:313 och 314 till trafikutskottet /82:315-317till jordbruksutskottet /82:318 och 319 till näringsutskottet1981/82:320-324 till arbetsmarknadsutskottet /82:325 till näringsutskottet1981/82:326 till civilutskottet 5 § Förste vicetalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle propositionerna 100 och 101 sättas sist. 6 § Anmäldes ochbordlades Motionerna 1981/82:327av Guimar i Skyldighet för myndighet att uppgerättslig grund för vissa myndighetsåtgärder 1981/82:328 av kostnadskrävandeallmänna val 1981/82:329 av in- ochutlåningsräntor 1981/82:330 av Olika bosättningsbegrepp och deras tillämpning för utlandsanställda svenskar 1981/82:331av och i Nr 62 Skattefriheten för donationsfonder Tisdaeen den 1981/82:332 av m. fl. Beskattningen av ideella föreningars insamling av returpapper 1981/82:333 av m. fl. Avdragsrätten vid inkomsttaxeringen för ökade levnadskostnader vid sjukdom 1981/82:334 av Avdragsrätt vid inkomsttaxeringenför handikappades resekostnader i vissa fall 1981/82:335 av Balansavgift på produkter från skyddad verksamhet 1981/82:336 av Skattefrihet för inkomst av hobbymässiga uppfinningar 1981/82:337 av m.fl. Ändrad inkomstbeskattning vid avyttring av skog i vissafall 1981/82:338 av m.fl. Uppförande av ett nyttpolishus i 1981/82:339 av och satsning på vattenprojekt i det svenska biståndet 1981/82:340 av och 1981/82:341 av och av kvinnor till civilförsvaret 1981/82:342 av och till av underhåll av fartyg 1981/82:343 av och av sjökrigshögskolan till 1981/82:344 av Stiita för sjukresor 1981/82:345 av i Åtgärder för att förbättraförsäkringsdomstolarnas arbetsläge m. m. 1981/82:88) 1981/82:346 av och ålderdomshem 1981/82:347 av m. fl. Översyn av avtalet mellan staten och 1981/82:348av bland värnpliktiga 1981/82:349 av och för kontroll av konsumtionsvatten 1981/82:350 av vid tandskador 1981/82:351 av Förslag till lag om utförsel avvissa äldre kulturföremål (prop. 1981/ 82:82) 1981/82:352 av förste vice talmannen . Förslag till lag om utförsel av vissa äldre kulturföremål (prop. 1981/82:82) 1981/82:353 av Förslag till lag om utförsel avvissa äldre kulturföremål (prop. 1981/ 82:82) 1981/82:354 av Ökade kunskaper om handikappadebarn i utbildningen av lärare och barnomsorgspersonal 1981/82:355 av i högskoleutbildning m. m. 1981/82:89) 1981/82:356 av m. fl. Lokalisering till ochKristianstad av yrkesteknisk högskoleutbildning 1981/82:357 av Förläggning till avhögskoleutbildning med inriktning på träindustri 1981/82:358 av m.fl. 1981/82:359 av En för att granska SJ;s verksamhet 1981/82:360 av på Brommaflygplats 1981/82:361 av m.fl. 1981/82:362 av Trafiken på den smalspåriga bandelen 1981/82:363 av m.fl. 1981/82:364av 62 Strukturförändringen inom jordbruket den 1981/82:365 av och Åtgärder för att öka exporten av livsmedel 1981/82:366av tn. 1981/82:367 av och vid 1981/82:368 av regler förglesbygdsstödet 1981/82:369 av och av kartor 1981/82:370 av och vårdnadsersättning 1981/82:371 av ekonomiska politiken 1981/82:372 av Ökade möjligheter till lärlingsutbildning ochprovanställning 1981/82:373av av vattenkraften m. m. 7 §Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:219 av () till bostadsministern omförbud mot användning av vissa byggmaterial; Det har kommitalarmerande rapporter om svåra allergifall och andra sjukdomssymtom orsakade avvissa byggmaterial. Ett sådant fall som utreds gäller en nyuppfördförvaltningsbyggnad i . Det anses tämligen klart att det är densjälvnivellerande undergolvsmattan (planoroc) och den däri förekommandebakterieutvecklingen som är boven i dramat. GEBO (golventreprenörernasbranschorganisation) anordnade med anledning av detta en konferens i Stockhommed deltagare från många statliga verk och myndigheter och forskare fråntekniska högskolan i , KTH. Forskarna påstår att svåra miljöproblemuppstår som en följd av bakterieutveckling i dessa golvspackelmattor. Sådanafall har kartlagts på ett flertal platser i landet. Med anledning härav vill jag ställaföljande fråga till statsrådet : Vill statsrådet medverka till att användningen av dessamaterial stoppas till dess att full klarhet vunnits om deras eventuelltskadliga verkningar? 1981/82:220 av GtinhUd () till utrikesministernom gränsdragningen mellan och i : Den gångna veckans förhandlingarangående gränsdragningen mellan och i harföranlett spekulationer kring denna fråga. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågortill utrikesministern; Har frånSveriges sida lagts någon form av förslag för att bringa frågan till lösning? Är regeringenberedd att alltfort hävda att gränsen skall gå mitt emellan och denbaltiska kusten? 8§ Kammaren åtskildes .