prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — Ochjag beklagar att socialdemokraterna i den utredning som vi hade för några årsedan inte ville biträda de förslag som där hade utarbetats. Vad sedan gäller regeringsmaktens stabilitet så har vifaktiskt under de två senaste mandatperioderna - om det nu går som det ser utatt gå - haft samme statsminister i fem av de sex åren. Det var inte bara enhistorisk tillfällighet att socialdemokraterna tidigare var så starka, utan detvar också en funktion av den eftersläpande överrepresentation som förstakammaren innebar. Det var detta som gjorde att socialdemokraterna kunde sittakvar över tillfälliga betydande svackor. Om menar att en starkregeringsmakt skall innebära att vi ständigt har samma parti iregeringsställning, tycker jag att det är ett konstigt utslag av modernparlamentarism. Jag har inte gjort mig skyldig till några vantolkningar avförslaget i motionen om att genom förändringar av valsystemet ge ett stortparti överrepresentation. Jag läste direkt dels ur reservationen, dels ur denmotion som ligger till grund för reservationen. Hela resonemanget där bygger påatt man, som ni kallar det, skall förstärka regeringsmakten genom att ändravalsystemet så, att ett stort parti blir överrepresenterat - dvs. Det är detta som är det grundläggande syftet medmotionen och reservationen. Det är också detta som harargumenterat för i anförande efter anförande. Om nu plötsligtbackar på denna punkt, blir dels reservationen, dels de tidigare anförandenahelt meningslösa. 56 () replik: yttrade, som jag sadetidigare, att demokratins anseende minskar om den inte kan fungera effektivt. tar han som bevis för att parlamentarismen har fungerat effektivt efter regeringsskiftet till de borgerliga regeringarna att hela liden har suttit som statsminister. Del tycker jag är alt ha ganska små anspråk. Är det inte viktigare att påminna om. att trots att del har varit borgerlig majoritet i , har vi fått en växling vid regeringsmaklen 64 - vi har fått fyra regeringar.Ingen regering har alltså kunnat klara en hel mandatperiod.Det innebär, tycker jag, en klar försvagning av regerings- Nr 29 makten i förhållande till tidigare. När jaghar kritiserat valsystemet har min utgångspunkt varit att det ,ri yp ,,1-, inoi riskeraratt permanenta en minoriietsparlamentarism. Jag har här försökt Det är då det här oresonliga kommer in. attdet är så omöjligt att ,/ ,, ' Vissa grundlags- diskutera öppet i - man skall partipolitisera allting. ' Kl er j frågor ni. säger attavsikten är alt skaffa ett valsätt som gör socialdemokratin allt större ochstörre, även om väljarna inte ställer sig bakom den. Så är del ju inte. Avsikten är att få fram ett valsystemsom gör att pendelsvängen inom väljarkåren skall gynna den framgångsrike - påvilken sida det vara må - så att man kan förverkliga vad folkel uttalar sig föri val. Det skall inte kunna bli som det nu har blivit när det gäller det somdet borgerliga regeringsalternativet representerar, att man går ut med treprogram i valet, men regerar på det fjärde efter valdagen, när man har fåttmajoritet, för del är otillfredsställande. 57 (): Jag skall inte fortsätta den här tradigadebatten om huruvida socialdemokratiska minoritetsregeringar har varit bättre än borgerliga . Vi har haft båda sorterna. Jag vill bara inlägga en liten protest mot av folkpartiregeringen. Den var en regering med mycket smal bas.men det var en regering som var vital, effektiv och sammanhållen ochsom lade fram flera initiativ än någon annan regering har gjort ochsom i det stora hela fick sin politik godkänd av . Jag tycker del är litet djärvt av att sommodell för stabil parlamentarism nämna . Det är ju alldeles uppenbartatt man i har haft en lång serie av regeringar som inte har lyckats taitu med del landets ekonomiska problem. Del vittnar om ett visst dödsförakt iOlle argumentering. Det finns ingen garanti som förhindrar att det uppstårjämna valutslag. Även i har man i många fall haft majoriteter som varitytterligt knappa. Man talar om influensamajoriteter i den meningen, att omnågra ledamöter får influensa, så kan regeringens underlag äventyras.Majoritetsvalssystemet är inte någon garanti mot sådana parlamentariska lägen. Men, fru talman, jag tänkte tala om någonting annat.Nästan alla de motioner som behandlas i KU:s betänkande är gamla följetonger,som återkommer det ena året efter det andra. Det enda riktigt nya i åretsbetänkande är en motion som jag har lagt fram, och den lär inte återkomma,eftersom ett enigt utskott anser att den bör bifallas. Eftersom detta då ärsista chansen skall jag be att få säga några ord om motion 1123. I riksdagsordningen finns det sedan gammalt en bestämmelseom att en uppskattning av framtida kostnader skall redovisas när regeringen begär ett nytt eller väsentligen höjt anslag. Det framgår inte alldeles tydligt av riksdagsordningen om del bara är statens kostnader som skall redovisas eller om de kostnader som drabbar kommuner, företag och enskilda också skall ''5 5 protokoll 1981/82:29-30 Nr 29 presenteras. Men enligt min meningkan man gärna tolka den här paragrafen OnsdTnen den ' '" " uppskattning av alla slags kostnader skall redovisas.Flur man nu än 18november 19S1 tolkar den - snävt eller vitt - kan man konstatera attregeringen inte har varit särskilt duktig pä att leva upp till riksdagsordningens föreskrifter. Vissaprnndl ips '" i samband meddechargegranskningen uttalat sitt missnöje fråpor m '' saken, och vi får väl anta att regeringen nu sitteroch grubblar intensivtöver hur den skall kunna sona gamla försyndelser genom ett mer grundlagsenligtbeteende . Men det finns också en brist i riksdagsordningens regel omkostnadsredovisning, nämligen att den enbart gäller förslag om nya eller höjdaanslag, dvs, budgetfrågor. Många av de koslnadsuppdrivande besluten i riksdagenär inte budgetfrågor ulan snarare beslut om allmänna riktlinjer för statensverksamhet. Sådana s. k. princip- eller riktlinjepropositioner behandlas iregeringsformens 9 kap. 7 §. där det heter: "kan i samband medbudgetreglering eller annars besluta riktlinjer för viss statsverksamhet förlängre tid än anslag till verksamheten avser." Vad jag nu föreslår - och vad finansutskottet ochkonstitutionsutskottet tillstyrker - är att också kräver avregeringen alt den presenterar ordentliga kalkyler i dessa s. k.rikllinjepropositioner. Och dessa kalkyler bör i möjligaste mån behandla ävensädana kostnader som faller på andra än staten. På den punkten vill jag gärnaunderstryka vad finansutskottet har anfört; har såvitt jaguppfattat saken i del stycket ingen annan uppfattning. Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan under mom, 10. 58 () replik: Bara en anmärkning i marginalen. Jag taladefaktiskt icke om på annat sätt än att jag citerade vad professor om det brittiska tvåpartisystemet och pekade på ett engelskt drag i vårpartistruktur. Men när vi ändå är inne på författningspolitiska idealvill jag också erinra om alt det är känt alt den politiker i somhårdast arbetade för majoritetsval var den förkämpen , 59 () replik; Det är riktigt, men min poäng var den att vihar erfarenheter av det engelska systemet och alt de senasteårens iakttagelser inte tyder på att majoritetsvalssystemet är någon garantiför stabila och effektiva regeringar. 60 () replik: I det sistnämnda kan jag instämma. 61 (): Nr 29 Vissa grundlagsfrågor in. var rädd för att hans motionskulle komma att behandlas bara . Jag hoppas all dennaförmodan inte kommer alt slå in. Yrkandet i motion är attregeringen genom riksdagsordningen skall tvingas alt presentera kalkyler överde kostnadersom blir resultatet av typen "riktlinjer" av förslag.Detta kan sägas vara ett bra förslag. Man kan ställa frågan om inte en rationelltfungerande regering skulle kunna göra upp sådana kalkyler oavsett om del ärföreskrivet i grundlagen eller om det inte är det. känner docktill dessa frågor bättre än jag. och jag utgår därför från att det kan varalämpligt att den nuvarande regeringen får sina anvisningar. När vi behandlade frågan i finansutskottet fann vi intenågon större anledning att motsätta oss förslaget i denna - låt mig säga så -konstitutionella petilessfråga. Vi anförde dock i vår skrivning att det fannsandra frågor som är väl så viktiga all behandla. Vi nämnde i vårt yttrande tillkonstitutionsutskottet alt effekterna av inkomstförändringar var nog såviktiga alt få ordentligt belysta. Jag vill illustrera med några exempel. När en föregående regering bestämde sig för attinflationsskydda skatteskalorna berördes i nuvarande penningvärde inkomstsidani budgeten med drygt 5 000 miljoner. Begränsningen av reseavdragen med 1 000kr. leder till en ökning av den statsskatlepliktiga inkomsten med 4 100 miljoner,vilket svarar mot 1 700 miljoner i ökade statsinkomster. När fastighetstaxeringenjusterades senast, ledde det till en ökning av statens inkomster med 425 milj.kr. och av kommunernas inkomster med 915 milj. kr. Detta behöver man inte ensefter dagens beslut presentera kalkyler för. När liberalen tar till orda. ärdet endast de långsiktiga kostnaderna som man skall redovisas. I finansutskottet skrev vi faktiskt, att när man föreslåren ändring i riksdagsordningen, är det lika väsentligt att i understryka viktenav att vi får ordentliga beräkningar av inkomsterna. har i sin skrivning bara noteratdetta men är nu inte berett att biträda finansdebattens förslag. Jag vill somledamot av finansutskottet få sagt att sannolikt kommer att förbättra kostnadsberäkningarna att följas av andra initiativ, såatt får ett heltäckande kalkylunderlag till sina beslut. Statensbudget skall ju omfatta både inkomster och utgifter, även om senare årserfarenheter gjort att en del av oss haft anledning att tveka om att så ärfallet! 62 () replik; och jag har nog precis sammauppfattning om det önskvärda i att konsekvenser av förändringar på inkomstsidanredovisas ordentligt, och i den mån det tas ytterligare initiativ på denpunkten skall jag gärna delta i de initiativen. Anledningen till att det inte blev någonting den härgången var väl att begärde ett remissvar av finansutskottetom just min motion, som handlade om utgiftssidan. passade då påatt lägga till en del synpunkter, som dock handlade om en annan fråga. Nr 29 detinte gick att i den paragraf som min motion avsåg införa de stipulationer Onsd'inenden °' finansutskottet tänkte sig. så ansåg vid sin ISnovember 1981 behandling att detta fick anstå till ett annat tillfälle. Men jag tror inte alt man i KU:s betänkande skall inläsanågon fientlig Vissapriindlaas- attityd till det förslagsom kommit från finansutskottet. Det finns all anledning att fortsätta att hålla den härtanken levande och att vidga kraven i grundlagen på fullständigaredovisningar från regeringens sida. Sedan är det självklart att det allra viktigaste är att vi ocksåfår faktiska möjligheter att görade kalkyler som grundlagen kräver. att vi utvecklar de kunskaper och ekvationssystem somfinns för att försörja helasamhällsdebatten med exakta kunskaper omhur offentliga utgifter, transfereringar och skatter slår i olika hänseenden.I del avseendet tror jag det förestår ett praktiskt arbete som kan leda till attbeslutsunderlaget för kommande budgetbeslut blir bättre än vadunderlaget har varit. 63 (): betänkande nr 10 om vissa grundlagsfrågor m, m. ärju uppdelat i olika ämnesområden. Såär det också i debattavseende. Detta gör att fråganom kollektivanslutningen till politiskt parti behandlats i första delen av den här debatten. Eftersom jag inte hade förhandsanmäll mig till talarlistan utan underdebattens första skede begärde ordet, gavs inte möjlighet för mig att komma in på rätt plats idebatten. Därför, fru talman, kommer mitt inläggatt innebära att debatten avslutas med ämnet kollektivanslutning till politiskt parti -precis som den började här i kammaren . Det är tre saker som gjorde att jag begärde ordet närjag hörde debatten omkollektivanslutningen. För det första ansågHilding del vara förvånansvärt omfolkpartiet, som säger sig vara ett liberalt parti,skulle rösta för lagstiftning. Nej, , det är inte alls förvånansvärt, eftersom är ett liberalt parti, som är för frihet ochrättvisa. Och del finns varken friheteller rättvisa i ett system där man kollektivt ansluter enskilda människor till ett politiskt parti. Äveninom del socialdemokratiska partiet finns del väldigt mänga som är emot kollektivanslutningen. Låt mig citera en av partikamraterfrån . För en dryg månadsedan uttalade , som ärkommunfullmäktigledamot och hälsovårdsnämndens ordförande,i en tidning följande: "Slopakollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet. Det är fel att man ska behöva begära utträde ur en organisation. Mera rätt vore det om man begärde inträde." Det är ett djärvt uttalande som gör i den ställninghan har i det socialdemokratiska partiet. Vi fårse hur han kommer att nomineras i 68 fortsättningen. Därmed är jag inne på mitt andra skäl till alt jag begärdeordet - Nr 29 reservationsrätten. m. fl. har rätt när de tidigare idebatten den har talat om reservationsrätten. Den finns - men den är ack så svår att lonovember I9S1 tillämpa. I förra årets debatt berättade jag hur jag själv upplevdesituationen när jag Vissa arundlacs-och några arbetskamrater ville slippaanslutningen till det socialdemokratis- f,nnQ,-ka partiet. Inte mindreän fyra gånger blev vi uppkallade till fackets expedition för operationövertalning. Vi var inte många som nådde ända fram. Att våraarbetsförhållanden efter delta inte förbättrades kan jag garantera kammarensledamöter. Det går bra, , att vara sagoberättare -men välj inte det här åhörarklientelet. Till sistsäger att det inte handlar om tvångsanslutning. dag gällerdet fackföreningarnas rätt all ansluta sig till det socialdemokratiska partiet- kan det gälla en annan organisation, säger han. Men nya medlemmar aven fackförening blir ju automatiskt anslutna till partiet. är juredan ansluten till det socialdemokratiska partiet. De nytillkomna medlemmarnafår inte chansen alt rösta om anslutning i grupp eller inte. De blirtvångsanslutna och därmed bastå. Enda möjligheten att komma ifrån eländet ärreservationsrätten, och när inte den fungerar finns det ingen frihet kvar. Jag är övertygad om att det finns en majoritet motkollektivanslutningen här i . Vid en fri röstning blandsocialdemokraterna skulle vi fa en klar majoritet mot kollektivanslutningen. Riksdagsmajoriteten har sju gånger inte förlåtit menväl uttalat sig mot kollektiv tvångsanslutning till politiskt parti. och håns meningsfränder tror kanske att vi skall utöka dessauttalanden till sju gånger sjuttio gånger. Jag kommer att i första hand rösta på varmotion 493 och. om det förslaget faller, i andra hand stödja reservation nr 1. 64 (): Jag skall återknyta till diskussionen om ettbättre beslutsunderlag för . tillstyrker motionom att regeringen skall lämna bättre underlag för beslut. Men det underlag som produceras här i huset av utskotten skallnaturligtvis fylla samma höga krav. Jag har behov av att reagera mot en uppgiftsom finns i det utskottsbetänkande som vi nu behandlar. Det gäller yttrandet från finansutskottet, där man somexempel på kostnadskrävande reformer bl, a, nämner socialtjänstlagen, som beslöt om förra året. Utskottet återger en uppgift från Svenska kommun förbundet att den reformen skulle åsamka primärkommunerna årliga ökade kostnader på 560 milj. kr. Det är ett referat av Svenska kommunförbundets beräkningar. Utskottet ställer sig inte bakom siffran. Men jag tycker ändå, eftersom siffran är så kapitalt fel - jag skulle inte ha reagerat om det hade "" Nr 29 gällt en liten felaktighet- att deninte bör stå oemotsagd; i synnerhet inte i en den debatt om bra beslutsunderlag, 18november 1981 uppgifter är inte helt rätt återgivnaeftersom man i det underlag som har lämnat talar om årliga kostnader på Vissa uruiidkiQS- ''' m\\]. kr, -resten skulle vara engångskostnader. Dessutom är siffrorna inte realistiska. Dekan närmast karakteriseras som ett förhandlingsbud som harpresenterat i överläggningar med staten om kommunernas ekonomi. Där har mannaturligtvis haft ett intresse av alt framställa beslut som såkostsamma som möjligt. Jag skall be att få citera ur det utskottsbetänkande somlåg till grund för beslut , och som alltså fanns tillgängligtför när man gjorde de här beräkningarna. Där sägersocialutskottet att "utgångspunkten för socialljänstreformen måste varaatt inom nuvarande resursramar göra behövliga omdispositioner". Dennamening var hämtad ur propositionen, men utskottet instämmer i den och säger:"Utskottet delar också bedömningen att utvecklingen inom socialtjänstenmåste anpassas till de samhällsekonomiska förutsättningarna. Detta innebär att nya funktioner ocharbetssätt måste utvecklas successivt med hänsyn bl. a. till vad som ärpraktiskt möjligt och rimligt. De nya krav som ställer påkommunerna kan inte lösas bara genom att utvidga verksamheten. Det blirnödvändigt all se över den hittillsvarande organisationen och överväga hurdenna kan utnyttjas för att skapa bästa möjliga betingelser för ett socialtarbete i enlighet med socialtjänstlagens intentioner. Även kommunernas utbud avvarierade hjälpåtgärder m. m. i enskilda ärenden måste utvecklas successivt.Den nya lagstiftningens ikraftträdande innebär självfallet inte att kommunernaredan från början har ett fullt utbyggt system av olika serviceåtgärder m, m,till sitt förfogande," Det är alltså fråga om saker och ting som kommer attinträda stegvis. Av Kommunförbundets eget underlag framgår att det här är frågaom myckel osäkra uppskattningar. Ordet beräkningar är över huvud taget heltmissvisande. I promemoria säger man själv; Det här måste sesmer som räkneexempel än som egentliga kalkyler. Jag skulle vilja ta ett par exempel, I Kommunförbundetsunderlag talas det om att utbyggnadstakten för barnomsorgen skall öka med 10 %.Det vore mycket värdefullt om så skedde. Det skulle kosta 100 milj. kr. mer perår, enligt . Men detta är ingen följd av socialtjänstlagen,eftersom man tog över bestämmelserna oförändrade från den tidigarebarnomsorgslagen. Man talar om att social jour och familjerådgivning skallbyggas ut för tillsammans 175 milj, kr. Det är också önskvärda ting, mendet är ingenting som är en automatisk följd av socialtjänstlagen. Det får skestegvis. Det finns också i lagens förarbeten uttalanden om att man t, ex, närdet gäller bistånd till den enskilde skall ta hänsyn till kommunens ekonomi närman bedömer vad som är skäligt. När det gäller engångskostnaderna för personalutbildningsäger socialutskottet att en sådan "nödvändig utbildning rörandesocialtjänsten måste ges mycket högprioritet bland de olika önskemål om fortbildning in. m. som kan Nr 29 finnas ikommunerna". Men det är alltså fråga om ett inslag inom den ram den man harför personalutbildning i varje kommun. Ja, frutalman, det här kan synas ligga litet vid sidan av debatten. manställer krav på bättre beslutsunderlag, är det rimligt att inte sådana här vissa ertiiidlass- fullständigt missvisande uppgifter får stå oemotsagda. Slutligen, med anledning av den debatt som tidigare fördesom : De senaste erfarenheterna tyder på att det engelska valsystemetinte heller, vilket ibland hävdas, är en garanti för bibehållet tvåpartisystem- kanske något för att begrunda. 65 (); att vara alldeles säker tror jag att dethar hänt att hållit sig mer till ämnet än vad han gör den härgången. Vi diskuterar ju hur regeringen i grundlag skall ges normer för hurbeslutsunderlagen skall se ut. vill tydligen att det i grundlagenskall stå att beslutsunderlaget skall vara korrekt. Vi kan gott skriva in det iriksdagsordningen också. Då blir den här frågan riktigt löjlig. I självaverket är det väsentligt att vi har en regering som ger delbeslutsunderlag som behövs, och det oavsett vad som står i en grundlag. Men till frågan; är det, , fråga omformella ting i en grundlag - inte om en socialpolitisk debatt. 66 (): Det är möjligt att jag inte har hållit migtill ämnet, men den kritiken drabbar i så fall finansutskottet, som har tagitin dessa felaktiga uppgifter i sitt yttrande till det betänkande som vi nudiskuterar. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (statsformen) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 18 förmotion 1980/81:342 av m. fl. Mom. 2 (kollektivanslutning till politiskt parti m. I en förberedande votering biträddes reservation 2 avAnders m. fl. med 74 röster mot 16 för det av underöverläggningen framställda yrkandet. 232 ledamöter avstod från att rösta, I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation I avBertil Fiskesjö m, fl, med 93 röster mot 72 för reservation 2 av . 158 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen biföllsreservation 1 av m. fl. med 162 röster mot 146 för utskottetshemställan, 16 ledamöter avstod från att rösta. (fp) anmälde att han avsett att rösta nej menav misstag nedtryckt ja-knappen. Nr 29 Mom. 3 (folkomröstningsinstitutet) Utskottets hemställan bifölls med260 röster mot 62 för reservation 3 av ,n " 1-,, 1001 m. fl, 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 4 Vissa grundlags- Utskottets hemställan bifölls. Mom. 5 (översyn av valkretsindelningen) Utskottets hemställan bifölls med 178 röster mot 144 förreservation 4 av m. fl. Mom. 6 (personval) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 38 förreservation 5 av och , 3 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 7 (spärreglerna i valsystemet) Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 16 förmotion 1980/81:221 av m. fl. Mom. S (vidgad rösträtt för invandrare) 1 kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 6 avHilding m. fl. med 143 röster mot 16 för motion 1980/81:867 av LarsWerner rn. 164 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 163röster mot 143 för reservation 6 av m. fl. 16 ledamöteravstod från att rösta. Mom. 9 (arbetsformer m, m.) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 93 förreservation 7 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 10 (kostnadsberäkningar i rikllinjepropositioner)FÖRSTE VICE TALMANNEN: I delta moment föreslås ändring i huvudbestämmelser iriksdagsordningen. Av ändringsförslaget framgår att ändringen önskas bligenomförd med ett enda beslut. Här har endast yrkats bifall till utskottets hemställan.För bifall härtill krävs emellertid att minst tre fjärdedelar av de röstandeoch mer än hälften av ledamöter förenar sig om beslutet. Jag fårvidare erinra om att beslut som fordrar anslutning av särskilt flertal enligtsärskild föreskrift alltid skall fattas genom omröstning. Följande voteringsproposition upplästes och godkändes: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkande 10 mom. 10 röstar ja. den det ej vill röstar nej. Om inteminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av kammarens ledamöterröstar ja, har kammaren avslagit utskottets hemställan. Vid votering genom uppresning förklarades minst trefjärdedelar av de Nr 29 röstande och mer än hälften av kammarens ledamöter ha röstat för bifall till Onsdat'en den ja-propositionen. Kammaren hade således bifallit utskottets hemställan, |s; 7§ Föredrogs Fridiysning av 1981/82:7 om godkännande avkonvention om fiskesamarbete i Nordostatlanten, m. m, (prop. 1981/82:18) Utskottets hemställan bifölls. 8 § Fridlysning av duvhöken Föredrogs jordbruksutskottets betänkande1981/82:5 om fridlysning av duvhöken. 67 (): 1 jordbruksutskottets betänkande nr 5behandlas motion 1980/81:581. vari yrkas att hemställer hosregeringen om totalfridlysning av duvhök. Den som läser utskottets belänkande liksom det remissvarnaturvårdsverket har avgivit kan få uppfattningen att man här går enbalansgång: Skall man välja att gå motionärerna till mötes eller behållanuvarande ordning? valde både och utskottet att detskall vara som . Denna uppfattning delar av naturliga orsaker inte vimotionärer, ulan vi tycker att det är principiellt felaktigt att förfölja enintressant och i många trakter sällsynt inhemsk djurart under förevändning skall skydda en inplanterad djurart, fasanen, som inte har förutsättningaratt överleva utan ständiga stödåtgärder.