prot · G50916 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:16 1 § Upplästes och lades till handlingarnaföljande från valprövningsnämn- den inkomna Berättelse om granskning av bevisför riksdagsledamot och ersättare valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om atl GörelBohlin, , utsetts till ledamot av samt all ,, , , , . TommyLundin, Handen, , , , ,, , och , , utsetts tillersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen ochdärvid funnit, alt de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § Det skulle antecknas att GörelBohlin (m) utsetts att inträda som ledamot av kammaren i stället för GeorgDanell (m) som avsagt sig uppdraget som riksdagsledamot. 2 §Upplästes och lades till handlingarna följande från valprövningsnämn den inkomna Berättelse om granskning av bevisför ersättare för riksdagsledamöter valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att ErlingBager, , , , och ,, utsetts till ersättare för riksdagsledamöter. Valprövningsnämndenhar vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit, atl de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § 3 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som ny suppleanti socialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten efter anmältGörel . Om handläggning- Talmannen förklarade vald till en av flykting ärenden suppleant isocialförsäkringsutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 4§ Svar på interpellation 1981/82:27 om handläggningen av flyktingärenden har i eninterpellation ställt två frågor lill mig som berör regeringens syn påsituationen i och den svenska flyktingpolitiken. Den första frågan gäller om det inom den svenskaregeringen skett en omvärdering av militärjuntan i som motiverar enannorlunda och mer restriktiv behandling av asylsökande från . har vidare frågat vilka särskildainstruktioner som gäller och vilka skillnader som i praxis utvecklats försvenska myndigheters handläggning av flyklingärenden rörande personer fränolika länder. Svaret påden första frågan är nej. kritiserade utrikesministerOla Ullslen i ett tal den då liyss genomförda folkomröstningen i . a. att folkomröstningen - under de omständigheter den genomfördes-utgjorde ett grovt försök att ge sken av legalitet åt ochbefästa diktaturens grepp om landet . Den nya konstitutionen trädde som bekant i kraft den 11mars . Den innebär att de auktoritära styrelseformer som tillämpats i Chilesedan militärkuppen gavs en författningsenlig ram. Presidenten gavs ökademaktbefogenheter, och rättsskyddet för/den enskilde har ytterligare minskats.En hård social kontroll upprätthålls genom att starka begränsningar införts ifackliga och andra medborgerliga rättigheter. Partipolitisk verksamhet är f.n. förbjuden och har gjorts beroende av framtida lagstiftning. har repressionen åter tilltagit efter dentillfälliga förbättring som kunde iakttas 1977-1978. Alt förtrycket nu återökar kan delvis ses mot bakgrund av atl oppositionen intensifierat sinaaktiviteter för att bekämpa regimenoch den laglighet den nu vill ikläda sig. Del bör dock i sammanhangetunderstrykas att regimens förtryck är selektivt, dvs. det drabbar inteallmänt och godtyckligt på samma sätt som åren efter militärkuppen1973. Även framförde utrikesministern iett uttalande hård kritik mot . Vad gäller den andra frågan, om vilka instruktioner somgäller vid handläggningen av flyktingärenden, är svaret att det inte finnsnågra särskilda instruktioner för svenska myndigheters handläggning eller bedömningav flyktingärenden från skilda länder. Avgörande för om en utländsk medborgareskall få stanna i av politiska skäl är risken för förföljelse ihemlandet, vilket framkommer vid en individuell bedömning av varje enskiltärende. Vid denna bedömning las givetvis hänsyn till rådande politiskaförhållanden i hemlandet. T. ex. beaktas den ökade repressionen i . Varjeärende prövas således individuellt i enlighet med gällande lag och praxis.Enbart det förhållandet att utlänningen kommer från ett visst land innebäremellertid inte atl han eller hon automatiskt får stanna i . Detavgörande vid denna prövning är, som jag sagt, den risk förförföljelse som kan bedömas föreligga i det enskilda fallet. Någon skärpning avpraxis har alltså inte ägt rum vad gäller den bedömning avasylansökningar från chilenska medborgare. I delta sammanhang vill jag också framhålla, att i Sverigeäven den som inte bedöms vara flykting ändå får stanna om han eller hon på grund av de politiska förhållandena i sitt hemland inte vill återvända dit och kan åberopa tungt vägande omständigheter till stöd för detta. Om handläggningen av flyktingärenden 3ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); Jag tackar invandrarministern. Som svar på min fråga om det har skett en eventuellomvärdering av militärjuntans roll och politiska förtryck i som motiveraren annorlunda och mer restriktiv behandling av asylsökande från ,framhåller invandrarministern att så inte är fallet. Enligt den svenskaregeringens bedömning har repressionen åter tilltagit efter den tillfälligaförbättring som kunde iakttas 1977-1978. Alt förtrycket nu åter ökar kan delvisses mot bakgrund av att oppositionen har intensifierat sina aktiviteter för attbekämpa regimen och den laglighet den nu vill ikläda sig. Den nyakonstitutionen, som trädde i kraft , innebär att de auktoritärastyrelseformer som tillämpats i sedan militärkuppen gavs enförfattningsenlig ram och att rättsskyddet för den enskilde har ytterligareminskats. Jag delar regeringens bedömning av militärjuntan i Chileoch situationen i del landet. Därför finner jag del anmärkningsvärt ochförvånande att denna bedömning, som skall ligga till grund för behandlingen avasylsökande från detta land, inte följs av en motsvarande praxis, utan att detdär tvärtom kan märkas en lill synes omotiverad restriktivitet. Det finnsflertaliga exempel på att man avslår välmotiverade ansökningar från personersom har mycket Om handläggningen av flyktingärenden starkamotiv för att stanna i landet. Detta gäller exempelvis personen . 1 arbetade Xpolitiskt i organisationen sju - en utlöpare till - under åren1973-1977. deltog X i en studentorganisation. X arbetade politiskt iskola och universitet, inom den samhällsvetenskapliga fakulteten. X bror ärdömd för politiskt arbete och lever f. n. under jorden. har fattat beslut om avvisning av Xoch hans familj. Den svenska ambassaden i beviljar däremot den 1 april1981 uppehålls- och arbetstillstånd för X mor och yngre bror på samma grundersom leder till att X får avslag i . I den avvisningshotade familjeningår ett barn fött . Personen har varit politiskt aktiv inom det radikalapartiet, dvs. det socialdemokratiska partiet, . Aktiviteten består iunderjordisk verksamhet i olika former. A har arresterats av polisen flertaligagånger. Under långa perioder tvingas A till anmälningsplikt hos polisen. A hardeltagit i och organiserat demonstrationer och andra aktiviteter mot regimen iChile. arresteras hon, tillsammansmed de övriga iden grupp som hon tillhör, av polisen i samband med att hon och gruppenförbereder en demonstration. Hon hålls fången i en månad. Polisen hotar henneoch uppmanar henne att lämna landet - annars kommer hon att försvinna. Hennesansökan om politisk asyl i avslås. Personen har varit medlem i sedan1962-1963. blir B sekreterare inom de privatanställdas fackförening förhela . är B fackföreningsrepresentant i partiet. År 1971blir B organisationssekreterare inom landet ochinnehar denna post fram till statskuppen . kommermilitären till det ministerium där han arbetade. De anställda gör motstånd,strid förekommer. B flyr till södra och går under jorden. Han lever enperiod illegalt och flyr därefter till , där han blir en av ledarnaför de chilenska flyktingarna. Han trakasseras av polisen i , ochmordförsök förekommer. B flyr till . Pengarna lill biljetten skickas avB;s partikamrater. i intygar i en skrivelse tillinvandrarverket riktigheten av B;s redogörelse i samband med ansökan ompolitisk asyl. undersöker möjligheter att skicka B tillbakatill . Det här är bara några exempel som visar atl det finns motsättning mellan den bedömning som regeringen gör av militärjuntan iChile å ena sidan, och å andra sidan den praxis som utvecklas när det gällerbeviljandet av ansökningar om politisk asyl från personer som kommer från dettaland. Jag anser att det finns stor anledning för invandrarministern att se överdenna situation. Den praxis som bör utvecklas när det gäller behandlingenav asylsökande från olika länder bör vara konsekvent och inte ge upphov tillmisstankar att vår politik när det gäller politiska flyktingar beror påekonomiska och politiska konjunkturer. Trots att invandrarministern som svar på min andra frågasäger att det inte finnS'några särskildainstruktioner och skillnader i handläggningen av flyklingärenden rörandepersoner från olika kinder, förhåller det sig annorlunda i praktiken. När detgäller personer som söker politisk asyl och som kommit från de socialistiskaländerna har den praxisen utvecklats att de personerna i princip inte behöveråberopa några som helst politiska förföljelser i sina hemländer. Det räcker medatt de frivilligt förlänger sin :vistelsehär i landet utöver vad som anges iutfärdat visum, för att de skall få politisk asyl. Denna praxis anser jag varaen kvarleva från det dagar, vilkeninte härmed dagens verklighetatt göra och vilken vittnar omatt den svenska flyktingpolitiken ärinkonsekvent. Det är en ordning som jag starkt ifrågasätter. Om handläggning en av flykting ärenden , säger att vårakunskaperom förhållandena i inte har följts upp av en motsvarande praxisvid behandlingen av asylansökningar. Jag vill hävda motsatsen, och jag sadeockså i mitt första anförande att man tar hänsyn till de kunskaper som man harom den ökade repressionen när man bedömer asylansökningar från chilenäre. Varje enskilt fall bedöms dock med utgångspunkt i denförföljelse som man kan tro att vederbörande kan komma att bli utsatt för. Jagkan inte gå in på de enskilda fall som log upp och somhade X, A och andra beteckningar, eftersom jag är förhindrad att göra det. Jag konstaterade dock att det i samtliga fall varinvandrarverkets avgöranden som låg till grund för den kritik som AlexanderChrisopoulos fört fram..är det ju så att man har besvårsräll hos regeringen.Jag vet inte hur regeringen har behandlat dessa fall. Jag kan alltså inte gå inpå dem. Bedömningen av enskilda fall ärabsolut densamma, oavsett från vilken regim man är flykting. Det enda som äravgörande är vilken form av förföljelse som vederbörande kan vänta sig när hankommer hem. Olika saker kan naturligtvis vara skäl till förföljelse. Men det ärenbart konsekvenserna i det enskilda fallet som bedöms och inte i någotavseende vilken regim som flykten avser. 5ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Invandrarministern hävdar fortfarande alt debedömningar som görs när det gäller olika asylsökandes möjligheter att fåpolitisk asyl utgår från den förföljelse som personen i fråga kan tänkas bliutsålt för i sitt hemland och att den bedömningen sker lika, oberoende av frånvilket land vederbörande kommer. vet jag emellertid alt man när det gäller asylsökandefrän de socialistiska länderna som skäl för atl dessa skall få politisk asylbrukar åberopa att de löper risken att bli utsatta för repressalier när dekommer tillbaka till sina hemländer, om de förlänger sitt lovliga visum iSverige. Det motiverar så att säga villigheten att ge dem politisk asyl. 7 protokoll 1981/82:14-16 'den 2 noveniber 1981 Om åtgärder för att förhindra icke seriösa fastighetsförvärv Men hur förhåller det sig i praktiken? När det - för attla ett exempel -gäller ungerska medborgare har det ju beträffandeinvandrarverkets behandling visat sig att om en ungersk medborgare låterförlänga sitt visum med ända upp , så löper han risken att fåen stark varning av den ungerska regeringen. I praktiken är situationen den attexempelvis systrarna , som bevisligen tillhör det chilenskakommunistpartiet -representanten för Unidad Populära som flnns i Sverigeintygar detta - och som bevisligen bedrivit en omfattande politisk aktivitet iSverige löper risken att bli utvisade till . Risken är uppenbar att dekommer att drabbas av repressalier från den chilenska regeringen på grund avsina aktiviteter i . De utvisas alltså. Däremot får en ungerskmedborgare politisk asyl, därför att han löper risken atl få en skarp varning isitt hemland. Det är dessa uppenbara skillnader som jag vill påtala. Interpellationen gällde ju ochchilenska förhållanden. Jag finner inte stor anledning att gå in på andraländer. Man jag kan ändå säga att det är många peisoner från socialistländersom söker asyl i det här landet men som inte beviljas asyl. F. n. gäller det t.ex. . När det gäller bedömningen av enskilda fall i hävdarjag fortfarande att vi har bedömt dessa generöst och att vi fortfarande gördet. Det finns också anledning atl tro att våra bedömningar har varit rimliga.Enligt vår ambassad i finns det nämligen inga uppgifter om att någonfrån återvändande chilenäre skulle ha råkat illa ut vid återkomstentill hemlandet. Detta har även bekräftats vid mina kontinuerliga kontakter medchilenska exilorganisationer i . Inte heller de känner till något fallav det slaget. Det tycker jag är någonting som vi bägge två kan ta fasta på. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1981/82:8 om åtgärder för att förhindra icke seriösafastighetsförvärv med anledning av den s. k.Göta Finans-affären, frågat mig vilka åtgärder regeringen överväger för att iframtiden söka eliminera möjligheterna till icke-seriösa fastighetsförvärv. Enligt aktualiseras i detta sammanhang bl. a.frågor om informationsutbyte kommuner emellan när det gäller icke-seriösafastighetsförvärv, möjligheterna att komma åt den handel med andelar ikommanditbolag som gör det möjligt att förhindra myndighetsinsyn samtmöjligheterna att förbättra systemet med opartisk värdering av fastigheter föratt undvika uppenbara övervärderingar. gäller lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m., den s. k. lillslåndslagen. Tillståndslagen har till syfteatt förhindra sådana förvärv avhyreshus som inte är önskvärda från samhällets och de boendes synpunkt. Isamband med att lagen 1979 utvidgades till alt gälla i hela landet ändradesförfarandet så att förvärv av hyresfastigheter kräver tillstånd av hyresnämndenendast om kommunen begär det. Förvärvstillstånd skall vägras om förvärvareninte förmår göra sannolikt att han är i stånd att förvalta fastigheten och attsyftet med förvärvet är att idka fastighetsförvaltning. Lagen är ocksåtillämplig på förvärv av aktier och andelar i bolag som har till huvudsakligtsyfte atl äga och förvalta fastigheter. I delta fall är tillståndspliktengenerell och alltså oberoende av begäran från kommunen. När ett nyetablerat eller okänt bolag ger sig in påhyreshusmarknaden i en kornmun fordrar enligt min mening omsorgen om de berördahyresgästerna att kommunen gör en ordentlig efterforskning för att utrönabolagets soliditet och avsikten med förvärvet. Uppgifter från andra kommunerangående mindre seriösa fastighetsförvärv kan härvid, såsom harpåpekat, vara en viktig informationskälla. Jag vet att , Göteborgsoch kommun med anledning av det som har inträffat har inlett ettsamarbete för utbyte av sådan information, och det är min förhoppning att ocksåandra kommuner, där man kan förvänta spekulativa hyreshusförvärv av störreomfattning, ansluter sig till detta samarbete. Självfallet har ocksåhyresgästföreningarna med sin rikstäckande organisation här en viktig uppgiftatt fylla. Jag anser inte att det nu finns anledning för regeringen att vidtanågra åtgärder för att främja det behövliga samarbetet, men jag kommersjälvfallet att följa utvecklingen här. Som jagtidigare har berört kan fastighetsförvärv också ske genom förvärv av aktiereller andelar i bolag som äger fastigheter. Jag är medveten om alttillståndslagens bestämmelser på denna punkt har vissa brister och att sådanaförvärv inte prövas i avsedd utsträckning. har nyligenslutfört en omfattande undersökning av tillämpningen av tillståndslagen inomkommunen, och ett förslag till åtgärder, som bl. a. innefattar förändringar ireglerna om tillståndsprövning av aktie- och andelsförvärv, är att förvänta.Regeringen kommer att mot bakgrund av undersökningsresultaten ta ställningtill vilka förändringar i tillståndslagen som är nödvändiga-När det slutligengäller frågan om fastighetsvärdering vill jag erinra om att affärsbankernaenligt 59 § banklagen normalt får bevilja kredit endast mot betryggandesäkerhet. Motsvarande regler gäller för sparbanker och föreningsbanker. Det äruppenbart att om lån i fastigheter skulle beviljas på grundval av enorealistiskt hög värdering av fastigheterna, skulle kravet på tillräckligsäkerhet inte uppfyllas. Enligt vad jag inhämtat motsvarar fastighetsvärderingarnamed få undantag högt ställda krav. Bankinspektionen, som utövar tillsyn överbankerna, förbereder emellertid nya anvisningar. Samråd i denna fråga harinletts med lantmäteriverket. Någon åtgärd från regeringens sida finner jag motbakgrund härav inte påkallad. Om åtgärder för att förhindra icke seriösa fastighetsförvärv Om åtgärder för att förhindra icke seriösa fastighetsförvärv 8RUNE (): Jag ber först att få tacka bostadsministernför svaret. blev det genom massmedia uppenbart atl ettföretag med namnet lyckats förvärva ett antal hyresfastigheter iGöteborg under med förlov sagt anmärkningsvärda former. När bubblan brasttvingades företaget gå i konkurs. Konkursförvaltaren och massmedia har klarlagtbl. a. att synes vara ett dotterföretag till S.K.A.B. Byggnadsaktiebolagsamt att företaget haft ett stort antal egna dotterföretag, exempelvisFinans-Invest AB, Bohus-projekt och Bo i . Ännu harhärvan inte helt kunnat klarläggas varför än så länge varken de ekonomiskakonsekvenserna eller frågan om eventuella brott kan redovisas. Så mycket ärdock klart som att inblandade bolag lyckats förvärva ett stort antalhyresfastigheter liksom jordbruks- och fritidsfastigheter. En förutsättning förde här förvärven synes ha varit att vid värderingen av fastigheterna förerforderlig belåning en uppenbar övervärdering av dessa fastigheter har skett. Jag noterar med tillfredsställelse att bostadsministern nuredovisar att bankinspektionen i samråd med lantmäteriverket förbereder nyaanvisningar. Jag vill uttrycka den förhoppningen att statsrådet noga följerdetta arbete och tillser att effektiva regler utarbetas med största möjligaskyndsamhet. De här aktuella inköpen har finansierats genom alt köparnahar övertagit den förre ägarens skulder. Sedan har köparna gått till ett visstorgan och fått fastigheten uppvärderad. Därefter har man utnyttjat detta nyavärde till en ökad belåning, som man har använt som handpenning i ett nyttfastighetsförvärv, där man i sin lur har höjt belåningsvärdena. Så har det helakunnat rulla vidare utan att köparna själva har behövt satsa några pengar. Det finns anledning att klart och entydigt deklarera attkommunens ansvar för bostadsförsörjningen utgör en viktig och självklar grundför atl motarbeta spekulationshandel med fastigheter och en osundfastighetsförvaltning. Bosladsfastigheter får inte vara en handelsvara påvilken mindre nogräknade personer genom olika affärstransaktioner- på det sättjag redovisade-kan göra vinster på hyresgästernas och samhällets bekostnad.I väcktes därför en motion från center- ochfolkpartiledamöter i fullmäktige om att tillståndslagens utnyttjanden vidfastighetsförvärv skulle bli föremål för en skärpning. Den motionen kommer nuatt bli behandlad vid kommunfullmäktiges novembersammanträde. I samband med.atl den här motionen behandlades ifastighetsnämnden beslöt en enig fastighetsämnd att avsevärtskärpa tillämpningen av lagen vid förvärvsärenden. Jag vill gärna notera attdet skedde innan var känd. Fastighetsägare som är okända på marknaden eller som genomtidigare förvaltning inte har iakttagit god sed i hyresförhållanden skall nuprövas regelmässigt av hyresnämnden i . I syfte att förhindraicke-seriösa fastighetsägare att överföra sin verksamhet till andra kommunerhar också fastighetsnämnden beslutat att uppdra åt att somett särskilt led i prövningen utbyta information med och . Statsrådethar i sitt svar också poängterat vikten av att delta samarbete kommer tillstånd. Jag tror att det är det allra viktigaste. Den här typen av icke-seriösaförelag kommer sannolikt att försöka ta sig ut även i kommuner där man harmindre erfarenhet av den här sorlens skumraskaffärer. Risken är då attkommunen, just därför att köparna inte är kända, inte finner någon anledningatt motsätta sig förvärv. Det är nämligen så, att man enligt gällande lag måsteha konkreta skäl till att man vill vägra ett köp av det här slaget. Ett annat problem som har blivit uppenbarat, men somkanske inte uppmärksammats så mycket i massmedia, är atl man genom att förvärva aktierna i ett bolag som äger fastigheter också blirfastighetsägare. Det kan ske utan alt andra fordringsägare hos det här bolagetens blir underrättade. Jag känner till att bl. a. ett av de tidigare nämndabolagen. och Bo, som äger ett antal fastigheter förvärvades av GötaFinans . De - bl. a. tre familjer - som hade fordringar hos det gamlabolaget underrättades inte på något sätt om denna transaktion av den som köptebolaget. Däremot var dess bättre den person som sålde bolaget just nog att ibörjan av juli underrätta vederbörande om att han inte längre ägde bolaget ochalt räntor m. m. på bolagets skulder skulle utbetalas av den nye ägaren. Dennehar emellertid inte låtit höra av sig, utan också dessafordringar har för bevakning fått lämnas in till konkursförvaltaren för helaGöta Finanshärvan. Bostadsministern har ju också uppmärksammat det härproblemet och noterat att det nog finns en del brister i nuvarandebestämmelser. Jag räknar därför med att gör vad det kanför alt skyndsamt täppa till de hål i bestämmelserna som utnyttjas avicke-seriösa faslighetsför-värvare. Sammanfattningsvis vill jag notera att vadbostadsministern här anför är positivt. Jag vill bara uttrycka denförhoppningen att man vidtar åtgärder för att skärpakontrollen vid försök till den här sortens icke-seriösa fastighetsförvärv. Om åtgärder för att förhindra icke seriösa fastighetsförvärv Jag vill bara redovisa att vi pådepartementet - även jag själv - kontinuerligt följer de här frågorna; delsverksamheten i hyresnämnderna, dels vad som händer i bostadsdomstolen. Dessutomhar ett mycket fint jobb genomförts av när det gäller tillämpningenöver huvud taget av lillslåndslagen. Det är klart att historien med Finans ytterligareunderstryker det vi sade redan när vi gjorde förändringar i tillståndslagen,nämligen att det är uppenbart alt den generella prövningen av andelar och av aktieförvärvnär det gäller fastigheter inte är tillfredsställande. Det är alltså min avsiktatt plocka fram de erfarenheter som vi har fått sedanförändringarna i tillståndslagen trädde i kraft. Det bör ske i form av endepartementspromemoria. Det är uppenbart att syftet med Finans förvärv avfastigheter inte har 8 protokoll 1981/82:14-16 Om åtgärder mot hyreshöjningar, m. m. varitseriöst, och parasiter av den sorten har ju inte i fastighetsbranschen överhuvud taget att göra. Därför bör vi göra förändringar i lagstiftningen. 10 (): Jag noterar dessa kompletteringar medtillfredsställelse och skulle bara än en gång vilja understryka vikten av inte glömmer bort de mindre kommunerna, när man nu försöker skärpatillämpningen av gällande bestämmelser och hjälpa kommunerna med nyaanvisningar m. ni. Jag tror att man måste skapa någon form av faklabank omvilka företag som missköter sig. Det är möjligt att man borde inrätta en sådanbank hos , så att en kommun i samband med ett sådant här ärendelätt kan få reda på om ett aktuellt företag figurerat någon annanstans. Del ärknappast rimligt att skall skriva till 240 kommuner och talaom att man--kommit på ett företag eller en person som missbrukar möjligheternatill faslighetsförvärv.