prot · G5092 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:2 Konungens och talmannens anföranden vid riksmötetsöppnande Efter gudstjänst i , där predikan hölls avdirektor , öppnades i kammarens plenisal enligt detprogram som i bilaga fogats till detta protokoll. « § TALMANNEN yttrade: Jag hemställer att måtte förklara /82års öppnat. Med anledning av denna hemställananförde HANS MAJESTÄT KONUNGEN: Herr talman, ärade ledamöter! Det är en viktig händelse ivårt offentliga liv dä samlas till ett nytt arbetsår. Ju svåraretiden ter sig, desto värdefullare framstår vårt folks mångsekelgamla traditionatt i bygga för framtiden genom konstruktiva överläggningar. Ni stårinför talrika och krävande frågor, vilkas lösning kommer att bli av väsentligbetydelse för folk. Utanför vårt land är orosmolnen mänga. Rikets förhållandetill omvärlden är dock gott, och kan nu liksom tidigare,genom aktiva insatser i fredens och den internationella förståelsens tjänst,efter mättet av sina resurser medverka till en positiv utveckling. Vi kommer alla att med intresse följa edert arbete. Jagvill nu önska eder, valda ombud för folk, lycka till och framgång iedert ansvarsfulla värv. Med dessaord förklarar jag 1981/öppnat. 2 S Statsministern avgav härefterföljande regeringsförklaring: , , av Riksdag! Nr 2 1 en konfliktfylld värld måste alla bidra till att främja avspänning, Tisdaeen den nedrustning och fred. Vi måste värna om de mänskliga fri- ochrättigheter- Supermakternas kärnvapenupprustning fortsätter. Statsministerns också att spridas till nya länder och områden.Därtill kommer upprustningen regeringsförklaring " konventionella vapen. Mot detta står en växande folklig opinion för fred, somdet gäller att ta till vara. Den är beredd att spela enfortsatt aktiv roll i arbetet för fred och nedrustning i världen. Ett uttryck för fredssträvandena är tanken på enkärnvapenfri zon i . Den fortsatta diskussionen om en sådan zon måsteföras med respekt för att de nordiska länderna valt olika säkerhetspolitiskalösningar. Syftet måste vara att befästa och ytterligare stärka säkerheten iNorden. Nedrustning förutsätter fortgående samtal mellansupermakterna. Regeringen ser med tillfredsställelse att förhandlingar om des. k. eurostrategiska kärnvapnen i kommer att inledas . I avvaktan på reella framsteg i nedrustningsarbetet kräverden svenska alliansfria utrikespolitiken, som syftar till neutralitet i krig,ett för våra förhållanden starkt totalförsvar. Det är också ett svensktintresse att den säkerhetspolitiska stabiliteten i vår del av världen bevaras. Nästa större försvarsbeslut skall fattas . Detförbereds nu av försvarskommitté. behandlartotalförsvarsgrenarnas uppgifter och resursbehov . På det militära området förbereds bl. a. omfattande ändringar ifredsorganisationen. Kommittén behandlar också frågan om anskaffning av1990-talets stridsflygplan. Situationen i inger oro. Vi följer med sympati detpolska folkets strävanden för ökad demokrati. Det polska folket måste utanyttre inblandning självt fä avgöra sin politiska framtid. Det finns, särskilt hos supermakterna, en tendens attbetrakta alla konflikter som ett utflöde av motsättningar mellan de bådamaktblocken. Men konflikterna i t. ex. södra , ochMellersta Östern har i första hand nationella, religiösa, etniska, sociala ochekonomiska orsaker. Regeringen ser med särskilt allvar på väpnadeattacker mot . måste förmås att upphäva sin olagliga ockupationav och att bryta upp sitt avskyvärda rasätskillnadssystem. Sverigefortsätter sitt stöd för frihetskampen och strävandena till majoritetsstyre ihela södra . Den ekonomiska krisen i världen har inneburit attutvecklingsländerna, särskilt de allra fattigaste, har fått sin situationytterligare förvärrad. kommer att fortsätta att lämna ett omfattandeutvecklingsbistånd, i första hand inriktat på de fattigaste länderna. Det gällerockså att stärka dessa länders ställning i den internationella handeln,förbättra deras livsmedels- och energiförsörjning samt att möjlig- 14 göra en snabbare utveckling av detegna näringslivet. toppmötet i , där deltar, utgör ett led idessa ansträngning- Nr 2 Regeringen har sedanlagt fram ett omfattande program för att få fart på den svenska ekonomin.Bättre balans mellan import och export, stabilare valutaförhållanden ochutsikter till lägre inflationstakt gör det nu möjligt att satsa offensivare påinvesteringar för framtiden och därmed skapa ökad sysselsättning. ärdet nödvändigt att visa fortsatt stor återhållsamhet i fråga om både privat ochoffentlig konsumtion. Kampen mot inflationen måste fortsätta med oförminskadstyrka. Regeringens septemberprogram är bl. a. inriktat pä attförbättra industrins kostnadsläge. Den internationella valutakursutvecklingenhar förvärrat situationen för många av de konkurrensutsatta företagen. Detbehövs dessutom långsiktigt en förstärkning av den utlandskonkurrerandeindustrin för att skall återvinna ekonomisk styrka. Devalveringen och prisstoppet måste åtföljas av åtgärder,som tryggar en lugnare prisutveckling och förbättrar näringslivetsproduktionsförmåga. För att tillförsäkra industrin tillräckliga resurser ifråga om kapital och arbetskraft måste takten i de offentliga utgiftsökningarnaytterligare sänkas. Det innebär att fortsatta förbättringar genomförs ilångsammare takt. Som förutskickats lägger regeringen nu vid riksmötetsbörjan fram förslag om bl. a. sänkt mervärdeskatt. Denna åtgärd är ett viktigtinslag i kampen mot inflationen men också nödvändig för att hålla den privatakonsumtionen på en acceptabel nivå. Effekterna på statsbudgeten motverkas genomatt tidigare planerade besparingar i viss utsträckning tidigareläggs. läggs en rad förslag fram som syftar till ettbättre utnyttjande av produktionsförmågan inom industri och övrigt näringsliv.De omfattar bl. a. en förlängning och omläggning av det extrainvesteringsavdraget, åtgärder för att öka virkesutbudet och insatser förteknisk utveckling och forskning. Regeringen kommer senare att lägga framförslag om vidgad rätt till provanställningar inom ramen för en ny lag omanställningsskydd. Dessa och andra inslag i regeringens ekonomiska politikutgår från att en socialt anpassad marknadsekonomi bättre än planhushållningfrämjar välfärd och ekonomisk tillväxt. Sysselsättningen i är i internationellt perspektivmycket hög. har så många varit i arbete. Trots detta ingerarbetslöshetssituationen oro. Den arbetsmarknadspolitiskaberedskapen förstärks därför ytterligare. Vårens åtgärder kompletteras med bl.a. ökade anslag till beredskapsarbeten ochökat offentligt byggande i avvaktanpå att de ekonomisk-politiska åtgärderna skall få full effekt. Det är angeläget att de av regeringen aviserade åtgärdernagenomförs så fort som möjligt. Förseningar riskerar att leda till onödigarbetslöshet och till att kampen mot inflationen försvåras. En förstärkning av den svenska ekonomin och en rättvisfördelning av produktionsresultatet ställer också krav på skattereformer. Ettnytt skattesystem måste stimulera till arbete och sparande samt motverkaspekulation i avdrag. Nr 2 kommer attföreläggas förslag till en samlad Tisdapen len skattereform,grundad pä uppgörelsen mellan , och 6 oktnher1981 socialdemokraterna. Reformeninnebär kraftigt sänkta marginalskatter i kombination med en minskad skatteeffekt från s. k.underskottsavdrag i c, , ,.... höga inkomstlägen. rppprin 7sf")rklnriiip Även påandra områden måste arbetet med att skapa större skatterättvisa föras vidare.Det gäller också åtgärder mot skattefusk och skatteflykt. kommerunder arbetsåret att bl. a. föreläggas förslag rörande s. k. grå arbetskraftsamt förbättrad kontroll av inkomst- och utgiftsräntor. Kampen mot den ekonomiska och organiserade brottslighetenförs vidare. Den särskilda organisationen för detta ändamål inom polisen byggsytterligare ut. Insatser för utbildning och forskningar en viktiginvestering för framtiden. Den nya läroplanen för innebär bättremöjligheter att förbereda eleverna för de krav som väntar ute i arbetslivet. Fler ungdomar behöver söka sig till industrisektorn. Enomfördelning av resurserna inom gymnasieskolan kommer att eftersträvas tillförmån för de yrkesinriktade utbildningarna. Antalet ungdomar ökar just nu kraftigt. Detbehövs därför en successiv ökning av antalet platser inom den högreutbildningen. De senaste årens decentraliseringspolitik på skolansområde kommer att fortsätta. Förslag läggs fram om effektivare skolplanering.som bättre tillgodoser skilda förutsättningar i tätorter och glesbygd, stärkerdet lokala inflytandet och ökar möjligheterna att upprätthålla mindreskolenheter. En övergripande forskningspolitisk proposition läggs framtill våren i syfte att förbättra forskningens villkor. Kontakterna mellanforskningen och samhället kommer att stärkas. På kultur- och medieområdet strävar regeringen bl. a.efter att främja bredden i opinionsbildningen och att ge människor möjlighetertill berikande kulturupplevelser oberoende av var de bor. Förslag tillriksdagen förbereds bl. a. beträffande närradion. 1970-talets industripolitik var i hög grad inriktad på attklara omstruktureringen av tunga svenska industrisektorer. Sammanlagt närmare100 000 anställda berördes direkt av de statliga insatserna. I takt med att industrins konkurrenskraft stärks skapasökat utrymme för insatser i syfte att påskynda den industriella förnyelsen. Demindre och medelstora företagen spelar härvid en central roll. En särskild småföretagsproposition läggs fram till våren.Den kommer framför allt att inriktas på åtgärder som stimulerar nyföretagande,utveckling av ny teknik och marknadsföring av nya produkter. Regeringen avser vidare att för redovisa ensamlad syn på kooperationens ställning i näringslivet. En delegation harnyligen inrättats för att främja tillkomsten av arbetskooperativa ochlöntagarägda företag. Marknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrens. skadliga konkurrensbegränsningar kommer regeringen attföreslå en ny konkurrensbegränsningslag. Förslag läggs under detta också fram om en nyregionalpolitik. Åtgärder presenteras som främjar sysselsättning och utvecklingi . Den nya energipolitiken innebär bl. a. stora satsningarför att införa nya och förnybara energikällor. Det närmaste året förestår bl.a. en reformering och effektivisering av myndighetsorganisationen påenergiområdet. För att säkerställa beslut om avveckling avkärnkraften tillkallas en parlamentarisk kommitté med uppgift attföreslå en plan för kärnkraftens avveckling samt åtgärder för att minska vårtstora oljeberoende. På trafikområdet måste bl. a. SJ:s möjligheter attkonkurrera aktivt om resenärer och gods värnas. Riktlinjer läggs fram för detframtida trafiksäkerhetsarbetet och för luftfartspolitiken. Den snabba utvecklingen pä dataområdet och desskonsekvenser för samhällsstruktur, sysselsättning och integritet samtdatateknikens sårbarhet ställer krav pä en samlad datapolitik. Förslag på dettaområde läggs fram . Inom bostadspolitiken fortsätter arbetet på att åstadkommarättvisa i boendet. I en situation när de totala bostadssubventionerna inte kanfortsätta att öka måste särskild vikt läggas vid att uppnå rättvisa i fråga omkostnaderna mellan olika upplåtelseformer. De sociala målen för bostadspolitikenligger fast. Förslag läggs fram i syfte att underlätta övergång frånhyresrätt till bostadsrätt. Ett förslag till ny plan- och bygglag kommer attremitteras till lagrådet för granskning . Arbetet fortsätter med att åstadkomma geografisk ochadministrativ decentralisering inom den offentliga förvaltningen. a. decentralisering av beslutsbefogenheter och åtgärder för attbekämpa krångel och onödig byråkrati. Kommunerna får successivt bättre möjligheter att anpassaverksamheten till de lokala förhållandena. Statliga regler minskar iomfattning. Nya framställningar om ändrad kommunindelning kommer att prövas ipositiv anda. Ett allmänt kyrkomöte är inkallat till våren 1982.Riksdagen föreläggs ett flertal förslag i kyrkliga frågor, bl. a.rörande kyrkomötet och de kvinnliga prästernas ställning. På det socialpolitiska området slår regeringen vakt omgrundtryggheten också i ekonomiskt kärva tider. Förslag till fortsatt utbyggnadav pensionstillskotten till pensionärer med låg eller ingen ATP kommer attläggas fram. Ett högriskskydd planeras inom sjukförsäkringen förgrupper som av medicinska skäl har hög korttidsfrånvaro. Detta sker samtidigtsom regeringen lägger fram förslag till besparingar och införande av visssjälvrisk i sjukförsäkringssystemet. 2 protokoll 1981/82:1-6 Nr 2 Arbetet med att förbättra villkorenför de handikappade fortsätter. Tisdaeenden tar ställningtill regeringens förslag till ny lag för vård 6 oktober1981 av vuxna drogmissbrukare.Ytterligare åtgärder sätts in mot narkotikabrotts- Ett samlat program på alkohol- och narkotikaområdet avses reserinssförklarins Förslag kommerockså att läggas fram om en samordning av socialförsäkringssystemets olikadelar för att uppnå ökad rättvisa, förenkling och överskådlighet. Arbetet för jämställdhet drivs vidare. Att kvinnor och mänskall ha lika möjligheter och samma ansvar är en självklar utgångspunkt förregeringens politik på olika områden. En allt större del av befolkning är invandrare.Inte minst måste situationen för invandrarungdomar och andra generationensinvandrare uppmärksammas. Regeringen kommer under aret att lägga fram förslag tilländringar i utlänningslagen, effektivare svenskundervisning för invandrare ochen ny ansvarsfördelning när det gäller omhändertagandet av flyktingar. Försurningen av mark och vatten utgör ett av deallvarligaste hoten mot vår miljö. Regeringen har inbjudit till eninternationell konferens om försurning 1982. Ett långtidsprogram med åtgärdermot försurningen kommer också att presenteras. Det kommer bl. a. att behandlamiljökraven vid koleldning. Användningen av bekämpningsmedel mot lövsly iskogsmark föreslås i princip bli förbjuden. Vår tid präglas av snabba förändringar. De griper djupt ini människans tillvaro. har genom oljechockerna och andraförändringar utsatts för starka störningar, som ger utslag i arbetslöshet,inflation och svag ekonomisk tillväxt. Detta kan skapa oro, sociala spänningaroch misstro mot demokratiska institutioner. Vi bär alla ansvar för att en sådan utveckling förhindrasoch att människorna återvinner en stark tro . är bättre rustat än de flesta andra nationer attta på sig de uppoffringar i som erfordras för att bygga ett gottframtidssamhälle. Villkoret är att vi beslutsamt griper oss an med problemen,de ekonomiska såväl som de som rör miljö och livskvalitet. Bördorna måste bärassolidariskt och framtidsfrågorna lösas i samverkan. På dessa grundvalar byggerregeringen en politik i hela folkets intresse. 3S Ceremonin avslutades . Bilaga till Nr 2 den protokoll g 1,, jgj Programvid öppnandet av / Mellanspelur Resa till ............