prot · G509112 · 1981-12-31 00:00:00 — I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 209röster mot 87 för reservation 3 av Berfil m. fl, 9 ledamöter avstodfrån att rösta, (Se dock mom, 7!) Mom. 5 (höjd behörighetsålder för förande av moped) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 17 fördet av under överläggningen framställda yrkandet, 3 ledamöteravstod från att rösta, (Se dock mom, 7!) Mom. 6 (obligatorisk utbildningsstart i trafikskola) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 88 förreservation 5 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta, (Sedock mom, 7!) Mom. 7 (skärpta krav på privata körkortsutbildare) Vid votering genom rösträkning avgavs 152 röster förutskottets hemställan och 152 röster för reservation 6 av m,fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Kammaren beslöt med 152 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet, 151 röster avgavs för att mom, 7skulle avgöras genom lottning, 2 ledamöter avstod från att rösta, 6 § Föredrogs betänkande 1981/82:20 Anslag till Trafiksäkerhet (prop, 1981/82:100) Utskottets hemställan bifölls, Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /82:53 om skogsvärdsavgiften (prop. 1981/82:100) (förnyadbehandling). Utskottets hemställan om att betänkandet skulle företastill avgörande efter endast en bordläggning bifölls av kammaren. AnL 55 BOLUNDGREN (m): Med hänvisning till den debatt som fördes ikammaren ber jag att fä yrka bifall till reservation 2 iskatteutskottets betänkande. Vuxenstudiestöd m. m. AnL 56 (): Med hänvisning till tidigare debatt yrkar jagbifall till reservation nr 1, AnL 57 (): Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns i skatteutskottetsbetänkande 31, Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (avgiftens höjd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avStig Josefson m, fl, med 90 röster mot 65 för reservation 2 av KnutWachtmeister m, fl, 150 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen bifölls reservation 1 av ,fl, med 153 röster mot 151 för utskottets hemställan. 8 § Vuxenstudiestöd m. m. betänkande 1981/82:14 om studiestöd (prop,1981/82:100) (förnyad behandling). Utskottets hemställan om attbetänkandet skulle företas till avgörande efter endast en bordläggning biföllsav kammaren, AnL 58 (): Jag ber att få yrka bifall tillreservationerna 5, 6 och 7 och i övrigt till utskottets hemställan, AnL 59 (): Med hänvisning tilltidigare debatt ber jag att få yrka bifall till de moderata motionerna 9, 10och 12 vid socialförsäkringsutskottets betänkande nr 8, AnL 60KERSTIN SANDBORG (fp): I ifrågavarande ärende ber jag med hänvisningtill tidigare debatt att få yrka bifall till reservationerna 8 och 11 och iövrigt till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns isocialförsäkringsutskottets betänkande 8 mom, 20-30, Mom. 21 (vuxenutbildningsavgift för egenföretagare) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservation 5 av m. fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 22 och 24 (storleken av timstudiestöd ochinkomstbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 150 förreservation 6 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 25 (ansökan om internatbidrag) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 151 förreservation 7 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 27 (bidrag till uppsökande verksamhet) I kontrapropositionsvoteringen avgavs 90 röster förreservation 8 av m. fl, och 64 för reservation 9 av NilsCarlshamre m, fl, i motsvarande del, 150 ledamöter avstod från att rösta, I huvudvoteringen avgavs 152 röster för utskottetshemställan och 152 för reservation 8 av m, fl, 1 ledamot avstodfrån att rösta. Då ärendet i denna del tidigare varit återförvisat tillutskottet skulle mom, 27 nu avgöras genom lottning. Sedan tredje vice talmannen lagt ned en ja-sedel och ennej-sedel i rösturnan drog () ja-sedeln. Kammaren hadealltså fattat beslut i enlighet med ja-propositionen och bifallit utskottetshemställan. Mom. 28 (bidrag till utbildning av studieorganisatörer m,m,) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 64 förreservation 9 av m, fl, i motsvarande del, 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 29 (ansvar m. m. för uppsökande verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 64 förreservation 10 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 30 (medelsanvisning) Reservation 11 av m. fl. bifölls med 152röster mot 151 för utskottets hemställan. 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Vuxenstudiestöd m. m. 9§Föredrogs finansutskottets betänkande 1981/82:17 om vissa anslag för budgetåret1982/83 inom ekonomidepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:100). 5 protokoll 1981/82:112-113 AnL61 (); I finansutskottets betänkande 1981/82:17 behandlas bl. a. anslagen tillstatistiska centralbyrån, SCB. Utskottsmajoriteten har biträtt regeringensförslag, som innebär att till ; Statistik, register ochprognoser för /83 anvisas ett förslagsanslag om . Tillbetänkandet är fogad en reservation från socialdemokraterna i utskottet. Skälettill reservationen är att regeringen , strax före ett val, vill definitivtfullfölja linje att tysta en seriös produktion avpartisympatiundersökningar. Detta är vi socialdemokrater inte med på. Vi anseratt regeringens förslag är en kapitulafion för skumma och kommersiella kraftermed ambitionen att manipulera politiska opinioner, Ioch för sig är vi inte ensamma om den åsikten. Tre motioner har väckts ifrågan, två socialdemokrafiska och en av folkpartisten ,Samtliga yrkar på att undersökningarna skall få bestå. Vadär då bakgrunden till att något så skenbart tekniskt som ett anslag tillstatistiska centralbyråns partisympatiundersökningar har politisk betydelse?YtUgt betraktat kan det tyckas att så inte skulle vara fallet. Bakgrundenär känd i de flesta länder. Genom att kommersiella opinions-ochmarknadsundersökare har börjat inse PR-värdet av att göra undersökningar avpoUtiska opinioner har ett medel skapats för att manipulera poUtiken, insåg att verkligheten egentligen inte betydersärskilt mycket för det politiska agerandet och det politiska skeendet. Det somär av betydelse är hur människor uppfattar verkligheten, Ihänderna på kommersiellt uppbyggda marknadsföringsföretag kan utan minstatvekan opinioner manipuleras - ja t, o, m, skapas. Detta inses allmänt, ochstatsmakterna i bl. a, har i lag förbjudit publicerandet avopinionsundersökningar före allmänna val. Detvar 1969 som frågan om offentligt finansierade undersökningar togs upp iriksdagen i en motion av mig och den socialdemokrafiske partisekreteraren . Våraskäl var att vi ville få tiU stånd opinionsundersökningar som skulle ha högkvalitet, som skulle publiceras hederligt, vilket innebär regelbundet, somskulle vara tillgängliga för alla - och därmed utgöra en garanti för att andraän mycket penningstarka korporafioner hade tillgång till material av det härslaget. Vimotionerade därför att vi önskade få god kvalitet på undersökningarna och föratt den demokratiska åsiktsbildningen i landet skulle kunna ske utan inflytandeoch påverkan av vinklade opinionsundersökningar. Vifick de s. k. PSU-undersökningarna, dvs. partisympatiundersökningar-na, vidSCB. De har varit av god kvalitet. De har producerats så att alla insett attdet gällt seriösa undersökningar. De har varit tillgängliga för alla. Dettatillåts inte längre. Åtminstone på kort sikt skulle -om utskottet får majoritethär i - de kommersiella krafterna ha segrat. Det gäller här enbransch med mycket stor omsättning. Man räknar med att 100 miljoner per åromsätts i vårt land. Visserligen gäller detta inte bara politiskaopinionsundersökningar utan hela sektorn av marknadsundersökningar. Depolitiska undersökningarna tjänar de syftena att de i radio, TV och pressgaranterar publicitet för dem som gör undersökningarna. Det institut som kommerut "i de rätta ögonblicken" har marknadsfört sina produkter på ettsätt som ökar chanserna att få kunder att strömma till andra opinionsundersökningar- marknadsundersökningar. För de kommersiella instituten gäller det att synas.Det gäller att ta till vara de tillfällen som säkrast ger publicitet. Denegentliga politiska informationen, som kräver omsorg, insikt och regelbundenheti publicerandet, kommer i andra hand. Medförvåning noterar vi socialdemokrater att inte är intresserat avfull öppenhet i den här frågan, 2 miljoner skulle det ha kostat att bibehållaSCB:s PSU-undersökningar, Medprecis lika stor förvåning noteras att motionerar men inte ensser till att han är närvarande vid utskottsbehandlingen i frågan. Så litet varhans intresse värt. Förreller senare måste de här undersökningarna återuppstå. Just nu arbetar enoffentlig utredning med frågan om besparingar av statistikproduktionen. - Uksom så många andra - har att utarbeta förslag om 20 %besparingar på SCB:s anslag. Rimligen skulle en rationellt arbetande regeringha inväntat denna "statistikutrednings" förslag. De väntas kommaredan inom ett år. Härstod alltför stora kommersiella intressen på spel. Då gäller inga vettiga ochförnuftiga överväganden längre. Då tar man bort 2 miljoner av ett totalt anslagpå nästan 300 miljoner. Vihar än en gång fått ett exempel på att när en borgerlig regering säger sigvilja spara är det helt andra saker det egentiigen gäller. Då offras såvälfrågor om öppenhet och kvalitet som möjligheterna till en någorlunda fastförankrad kunskap om förskjutningar i åsiktsbildningen i väljarkåren. Då offrasockså insynen i undersökningarna från grupper som saknar ekonomiskamöjligheter att själva låta utföra dem. Enborgerlig regering är ju också till för att försvara kommersiella intressen.För detta får allt annat ge vika. T. o. m. har hamnat i det läget.Folkpartiet har egentligen alltid varit där. Eftersomsituationen är så låst som den är finns ingen anledning till närmareargumentation. Jag yrkar, herr talman, bifall till den reservation som visocialdemokrater fogat till finansutskottets betänkande nr 17. AnL 62 i (fp): Man kan väl utgå ifrån att det i den härförsamlingen finns åtskilliga som är starkt politiskt intresserade. Därför ärdet naturligtvis lätt att just här vinna gehör för tanken att vi medskattemedel skall betala ytterligare en politisk opinionsundersökning. Det är självfallet intressant att få statistiskacentralbyråns opinionsundersökningar. Dessutom är det av värde att det finnsytterligare ett organ som gör undersökningar, särskilt som centralbyråns undersökningarär ovanligt omfattande. Detta kan man tycka utan att, som , anse attde andra instituten manipulerar, är kommersiella, osv. Tidningen är en av dem som betalar en av de mestkända opinionsundersökningarna. kanske tillhör "dekommersiella krafterna"? Dessutom har undersökningar ettvisst vetenskapligt värde. Men vi kan inte anslå statliga miljoner till alltsom är intressant här i samhället och till allt som har ett visst värde! Det ärskälet till att vi i finansutskottet sagt nej till förslaget att statistiskacentralbyråns partisympatiundersökningar skall återupptas. Att inte var med och fattade det beslutetberor helt enkelt på att han är ordinarie ledamot i ett annat utskott. Man antyder i den socialdemokratiska reservationen att detfinns möjligheter att inom omprioritera för att fäpengar till partisympafiundersökningarna. Om de möjligheterna finns, innebärdet att det finns möjligheter att dra ned på annan verksamhet. Då är det bättreatt ta till vara de möjligheterna att spara än att lägga pengarna på annanverksamhet. AnL 63ARNE GADD (s): Jag förnekar inte att ärledamot av - jag konstaterar bara att ordinarie ledamoti finansutskottet är i , och det hade inte varitsärskilt svårt för er att byta. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2-4 (; Statistik, registeroch prognoser) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 152 förreservationen av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 10 § Föredrogs finansutskottets betänkande 1981/82:18 omvissa anslag för Nr 112 /83 inom budgetdepartementets verksamhetsområde (prop, Onsdaeen den /82:100), Utskottets hemställan bifölls. AnL 64 (): I motion 493 har jag begärt attbyggnadstyrelsens regionala verksamhet skall ses över. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är att förvalta de fastigheter som staten äger och dessutom försecivila myndigheter med lokaler. Verket anskaffar lokaler både genom köp ochinhyrning men också genom nybyggnad eller ombyggnad av äldre fastigheter. Av denårliga byggproduktionen utförs f, n, i egen regi. Motsvarande andel närdet gäller underhåll är , Det är alltså en inte föraktlig byggnadsverksamhetsom genom de regionala förvaltningarna bedrivs av . Man kan fråga sig varför för sinbyggnadsverksamhet inte i större utsträckning utnyttjar de byggföretag somarbetar inom regionerna. Enligt min mening skulle det innebära betydanderationaliseringsvinster, om man i konkurrens upphandlade de aktuella tjänsternai stället för att hålla en egen administration för byggandet. Tydligen är det möjligt inom vissa regioner men inte inomandra, I Göteborgs- och Umeåregionerna förekommer t, ex, ingen byggnadsverksamheti egen regi, medan det särskilt i men också i Uppsala- ochMalmöregionerna förekommer en betydande sådan verksamhet. Det vore av intresseom utskottet kunde förklara varför denna skillnad råder mellan de olikaregionerna. Det som är möjligt i bör vara möjligt också i Stockholmoch , I alldeles speciella fall kan det måhända vara till fördelmed en byggnadsverksamhet i egen regi, men det bör vara ettundantag. menar utskottet att egenregiverksamhetfortlöpande har varit föremål för statsmakternas intresse. Det är bra om detintresset vidmakthålls så att en ytterligare rationalisering kan ske, Iavvaktan på resultatet av en sådan uppföljning får jag väl nöja mig med detsärskilda yttrande som de moderata representanterna i utskottet har avgivittill betänkandet. AnL 65ROLF RÄMGÅRD (c): Som motionären framhåller finns ingenreservation fill finansutskottets betänkande utan bara ett särskilt yttrande.Utskottet framhåller också att det gäller en fråga, som harunder uppsikt. Därför slår man väl in öppna dörrar, när man diskuterar dennafråga Statens totala byggnadsverksamhet har ökat ganskakraftigt, Egenregiverksamheten utgör därför en mycket liten del. kan man konstatera att inom nybyggandet finnsdet knappast någon egenregiverksamhet utom i , Ombyggnader bedrivstill viss del i egen regi, framför allt när det gäller kulturbyggnader, där detju fordras en sakkunskap som man kanske inte alltid kan skaffa på entreprenad.Det är ju angeläget att rusta upp de kulturhistoriskt värdefulla byggnader somfinns ute i landet, s, k, K-märkta fastigheter. Jag kan väl också säga att för att kunna göra en rikfigupphandling är det väsentiigt att har erfarenhet från arbeteni egen regi. Det är alltså viktigt av det skälet att ha en vissegenregiverksamhet kvar. Men frågan är som sagt föremål för byggnadsstyrelsensfortlöpande intresse, och man kommer säkerligen att lägga utbetydande arbeten runt om i landet. Jagtillstyrker utskottets hemställan. AnL 66OLLE (): Skillnaden mellan och mig är attjag tycker att i egenregiverksamhet inte är så föraktligt. Det är enganska omfattande verksamhet. Sedan fick jag inget svar när jag frågade efter utskottetsuppfattning om varför man klarar sig utan egenregiverksamhet i Göteborgs- ochUmeåregionerna, Det är inte sant att all ombyggnadsverksamhet hänför sig fillK-märkta hus, I , där jag har tagit reda på förhållandena,är det inte så, utan det är annan verksamhet man ägnar sig åt. Jag vill gärna veta: Varför kan man klara sig i Göteborgutan den här byggadministrationen men måste ha den i t, ex,? AnL 67 (): Som jag nämnde tidigare och som utskottet harframhållit; är frågan föremål för fortlöpande uppmärksamhet frånbyggnadsstyrelsen, bl. a. just av det skälet att förfarandet är Utet olika iolika regioner. Det kommer säkert att bli en utjämning av egenregiverksamhetentotalt sett. Förutsättningarna att göra upphandlingar liksom ävenförutsättningarna att bedriva egenregiverksamhet har väl varit litet olika, menjag tror att motionären kommer att bli tillgodosedd framöver med de insatsersom gör. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemstäUan biföUs. 1981/82:19 Mottagande av visst testamentarisktförordnande fill förmån för staten (prop. 1981/82:104) 1981/82:43Beskattningen av vissa stiftelser m. m. Skattpå bilförmån m. m. Vadutskotten hemställt bifölls. 12§ Skatt på bilförmån m. m. betänkande 1981/82:44 om skatt på bilförmån m. m. AnL 68 (): Vi socialdemokrater har till skatteutskottets betänkande 44 avgivit enreservation, som grundar sig på tre motioner. Imotion 1699 begär vi socialdemokrater i skatteutskottet en utredning omavdragsrätten för arbetsresor. Motion908 av mig själv och handlar om lättfattligare anvisningar frånriksskatteverket när det gäller avdrag för bilresor. Vidare ifrågasätter vi omriksskatteverkets schablonvärden är för låga. Dentredje motionen, nr 219, är väckt av centerpartisterna ochKarl-Eric , som begär att reglerna för resor med bil mellan bostad ocharbetsplats skall göras mer ägnade att stimulera samåkning. Deregler som gäller för avdrag för arbetsresor är dåligt anpassade tillsträvandena att få fler människor att åka kollektivt i tätorterna, där godakommunikationer finns. Bilavdragensstorlek och villkor har diskuterats mycket . En utredningi har visat att bilavdragen utnyttjas på ett ojämUktsätt. Avdragen är högre hos män än hos kvinnor. Utredningen visar också att detsannolikt förekommer ett mycket omfattande fusk med bilavdragen. Idiskussionen om bilavdragens storlek har ibland en motsättning uppkommit mellanglesbygd och storstäder; Jag är, herr talman, helt medveten om att det finnsglesbygd, fast jag kommer från , och jag inser också att då avståndetmellan storstad och arbete är stort är arbetsresor med bil ibland enförutsättning för människors möjligheter att bo kvar på sin hemort. Detsammagäller för personer med obekväma arbetstider. Närdet gäller värderingen av fri eller delvis fri bil är riksskatteverketsanvisningar mycket krångUga. Detta innebär att anvisningarna främst avseendebilförmånen tillämpas mycket olika av,taxeringsnämnderna. Jag har varit ikontakt med ganska många taxeringsnämndsledamöter om detta. Nr 112 Vid värdering av förmånen av fri eller delvis fri bil måste i enskildafall Onsdaeenden olika omständigheter beaktas. Det är ofrånkomligt att regelsystemet pådetta områdehar blivit både komplicerat och svåröverskådligt, vilket riksskatte- verketsföreskrifter i ämnet ger belägg för. Skatt på bilförmån Bedömningen av förmånen med tjänstebil kan variera mycket. Räknas bilen som tjänstebil, medför detta en förmånligare ställning för den Nästan hälften av alla registrerade bilar 1981 var registrerade påjuridiska personer. Därför har vi också ifrågasatt, om de schabloner somtillämpas för privat körning är riktiga. Med bilförmån riskerar mansom sämst att taxeras efter 1 oberoende av om man kör 1 eller privat. Kör man mindre än 1 , kan man bevisa det med enkörjournal. Systemet leder också till att den skattskyldige i praktiken mycketofta och oberättigat får avdrag för sina resor till och från arbetet.Utskottsmajoriteten skriver: "Utskottetär medvetet om att bestämmelserna om bilförmån och de föreskrifter förtillämpning av dessa bestämmelser som fastställts av RSV är detaljerade och iviss mån komplicerade. Detta är delvis en ofrånkomlig följd av bestämmelsernasutformning." Mot den redovisadebakgrunden anser vi socialdemokrater att regeringen bör tillsätta en särskildutredning med uppgift att se över reglerna om värdering av bilförmån och omavdrag för resor till och från arbetet. Syftet med utredningen bör vara attsöka åstadkomma förenklingar och andra förbättringar. Jag yrkarbifall till den socialdemokratiska reservationen. AnL69 (); betänkande nr 44 behandlar motioner som har väcktsunder den allmänna motionstiden och som tar upp frågan om skatt på bilförmånoch olika frågor om avdragsrätt för resor med bil till och från arbetet. I bådafallen, beträffande både bilförmånen och reseavdraget, har vi att rätta ossefter författningar av rätt sent datum. När det gäller bilförmånen började denu gällande reglerna att tillämpas vid taxeringen 1979. När det gällerreseavdraget är de senaste ändringarna av så färskt datum att man inte kommeratt tillämpa bestämmelserna förrän vid taxeringen 1983. Det är alltså intenågra gamla och förlegade lagar som vi nu diskuterar. Värdetav bilförmån, dvs. förmånen att få använda tjänstebil för privat bruk,fastställs enligt schablonmässig beräkning. Grundvalen för den här beräkningenbygger på genomsnittiiga faktiska kostnader för bilar i skilda pris- ochårsklasser och med skilda årliga körsträckor. Den privata körsträckan skaU tasupp till minst 1 , om inte den skattskyldige kan bevisa att denhar varit mindre. Om bilen inte regelmässigt används i tjänst är denschablonmässiga körsträckan 1 . Påde grundvalar som gäller har utfärdat utförliga och 72 detaljerade föreskrifter och anvisningar. Jag kanerkänna - lika väl som utskottet har gjort enligt det citat - att eftersom det är många omständigheter som man skall ta hänsyn tillför att få fram ett underlag för schablonberäkningar, är det oundvikligt attanvisningarna i viss mån blir komplicerade. Utskottsmajoriteten delar dock inte reservanternas meningatt det behövs en särskild utredning för att åstadkomma förenklingar. Viförutsätter ifrån utskottsmajoritetens sida att i enlighet medsin instruktion följer frågan, utan att vidtar någon särskild åtgärd,och därvid försöker att göra föreskrifterna så enkla och lättfattliga sommöjligt. Beträffande avdrag för resa med egen bil till arbetet har denfrågan, som nämnts, varit föremål för behandling i . Dåinfördes vissa skärpningar i avdragsrätten. Det infördes ett grundbelopp på . som inte var avdragsgillt. Dessutom krävs enligt de nya reglerna enregelmässig tidsvinst vid användningen av egen bil ijämförelse med andra kommunikationsmedel för att avdrag för resa till och frånarbetet över huvud taget skall få förekomma. Om man till detta lägger att dekommande skattereglerna gör avdragen mindre värda, kommer man fram till att detfinns god grund för utskottets mening att det inte behövs ändringar på dettaområde heller. Med detsagda yrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Skatt på bilförmån m. m. AnL 70 (); Vad jag sade var just, , attanvisningarna var krångliga, detaljerade och utförliga - det ordet använde TageSundkvist. Jag skulle vilja fråga; Tror att en personmed s. k. bilförmån, som är säker på att han i princip som sämst taxeras efteren schablon på 1 , tar upp ytterligare 1 till beskattning, omhan kör 2 privat ? Tror att en person som vet atthan har en schablonmässig taxering och ej taxeras efter verkligt antal mil, t.ex. vid en semesterresa åker tåg, när han har det sä förmånligt med den egnabilen? Det enda vi har begärt, TageSundkvist, är att vi skall få en utredning som rättar till de här reglerna. Jagyrkar bifall till reservationen. AnL 71TAGE (): Får jag påminna om att - det är rättöverflödigt kanske - det ändå rör sig om en schablonmässig beräkning. När detgäller bilförmånen kan det naturligtvis innebära att någon kör mer än de han har att skatta för. Men det kan också innebära att någon får skatta förmil som han inte har kört. Han har då möjligheter att slippa ifrån den skatten,om han för noggranna journaler och kan bevisa att han inte kört de 1 000 eller1 som han enligt schablonen skall skatta för. Jag har naturligtvismånga gånger träffat människor som sagt att de fått betala för mycket skatt pågrund av att de inte orkar med att föra de journaler som de måste ha som bevis.Det är alltså inte tvärsäkert att man bara skattar för litet; det förekommerockså att man skattar för mycket. Skattpå bilförmån m. m. Att det förekommer olikheter i taxeringsarbetet kanjag i och för sig förstå.