prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har fått en ökad insikt i hur svårigheterna kan drabbade enskilda kvinnorna, och jag är beredd alt göra en yllerligare förändring.Jag tror att alla som känner mig och har diskuterat de här frågorna med mig,vilket har skett ofta, inle minst i förinvandrarkvinnor, vel att jag har haft stor förståelse för kvinnornas problem. Sedan är det så, , att denna fråga över huvudtaget inte regleras direkt i en lagtext. Det är humanitära skäl som åberopas,och de kan grunda sig på många olika omständigheter. Del är tyngden avhumanitära skäl som får avgöra i de enskilda fallen. Någon lagändring går inleatt göra i och för sig - i så fall måsle man införa en ny lagtext. Men jag troratt del räcker med en klar praxis. Slutligenvill jag understryka det sade, alt en uppmjuk- Om vissa invandrarkvinnors problem vid skilsmässa Om vissa invandrarkvinnors problem vid skilsmässa ning avpraxis i dessa fall har skett som invandrarminister. Jag har nusagt att jag vill göra en ytterligare uppmjukning av praxis. 10 (): Jag ber atl få tacka för de kompletterande upplysningarsom gav till mig. Jag vill erinra kammaren om att vi i den socialtjänstlagsom vi har antagit säger att vi inle skall plottra med människors problem bitför bit, ulan man skall studera hela situationen, när man tar ställning tillsvära frågor. Det är pä samma sätt vi måste göra när det handlar ominvandrarkvinnor. Det är hela situationen som handläggarna pä olika nivåermåste se pä. Jag tror det är högst angeläget att just handläggarna påolika nivåer får detta klart för sig och också lär sig att umgås medinvandrarkvinnorna för att få fram de informationer av dem som är nödvändigaför alt skall kunna handlägga ärendena i derasfulla bredd. Det är därför jag hoppas atl den här debatten skall resultera iatt de fall som är aktuella hos de olika myndigheterna får en genomlysningpå grundval av vad vi har talat om här . 11 (); Det är uppenbart alt tillämpningen av praxisinte har varit tillräckligt generös, eftersom det ändå förekommerfelaktigheter. Jag vill också understryka alt misshandel och alkoholism äroacceptabla grunder som skär vid utvisning, eftersom de inte är skäl förutvisning ens av dem som förövar misshandel, såvida denna inte är upprepad och grov. 12 INGA (vpk); säger att det är tyngden avde humanitära skälen som är vägledande vid bedömningen av om kvinnorna skallförpassas eller inle. Sedan säger hon all hon för sin del tror att del räckermed atl man ändrar praxis sä, alt bedömningen blir generösare. Men jag trorinte all delta skulle lösa hela problemet. Jag skulle vilja säga att det måstevara möjligt alt i lag reglera dessa frågor, sä all de orimliga förhållandenaoch den osäkerhet som kvinnorna känner undanröjs. Därför förslår jag inteoviljan - trots atl jag hos ser en förståelse i denna fråga -mot atl i lag reglera frågorna och tillförsäkra dessa kvinnor etl bältre livhelt enkelt. Bara en liten kommentar lill inlägg. I enskilda fall kommer en rad olika omständigheter fram -olika i varje enskilt fall. Därför är det mycket svårt att i en lagtext säganågonting som tillförsäkrar människorna i alla de olika fallen en viss rättighet.Del är också därför som man i regel väljer att ha lagtexter som är generella.Sedan får man genom rikllinjer för tillämpning och praxis ge innehåll åtlagtexterna. Så gör man ju med lagar på alla områden. De skälsom del nu är fråga om räknas alltså som humanitära skäl. sagl att jag vid min fortsatta behandling av enskildaärenden skall lägga större vikt vid just dessa skäl när jag sammanväger deolika humanitära skäl som åberopas. Jag tror atl det är den väg man kan gå. Jaghar svårt atl länka mig en lagparagraf som skulle ge etl skydd ål samtliga dekvinnor som kan bli aktuella i detta sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Meddelande om svar på interpellationerna 1981/82:119och 141 Jag hade för avsikt att besvara LarsUlanders interpellation om åtgärder för atl förhindra ökad arbelslöshel inombyggnadsindustrin och Per interpellation om regeringens energipolitik.Enligt överenskommelse med interpellanterna kommer interpellationerna allbesvaras . 4§Svar på interpellationerna 1981/82:125, 138, 127, 130, 137, 132, 135, 126, 129,131, 139, 133, 128, 134 och 136 om arbetslösheten har frågat mig hur regeringenser på den växande arbetslösheten i . vilka dess viktigasteorsaker är samt vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att avskaffaarbetslösheten och säkra en meningsfull sysselsättning för landels invånare. Per har frågat mig vilkaarbetsmarknadspolitiska insatser som kan påräknas inom län under 1982och om några besked kan ges beträffande lokalisering av statlig verksamhet lillÖrebro län. Vidare har han frågat mig om staten har något särskilt ansvar föralternativ sysselsättning om e.\'empeJvis 13 i skulle läggas ned ellerbeställningarna vid försvarsmaterielinduslrin i minskar. har frågat mig vilka åtgärder regeringenavser att vidta med anledning av den kraftigt ökande arbetslösheten iVästerbollens län. har frågat mig om regeringen är beredd attvidta särskilda åtgärder för att möta den allvarliga arbetslöshetssituationen iÖstergötland. har frågat mig om regeringen anser atthittills genomförda statliga åtgärder har haft tillräckligt positiva effekterpå sysselsättningen i och om regeringen avser att ta initiativlill andra typer av slatliga åtgärder än de prövade för att motverkaden nu med acceleration ökande arbetslösheten i . har frågat mig vilka åtgärder jag tänkervidta för atl stävja den växande arbetslösheten i . i har frågat mig vad jagtänker göra för att skapa arbeten i . har frågat mig vilka åtgärder regeringentänker vidta för atl skapa arbeten för de nu 11 000 arbetslösa i Gävleborgslän. har frågat mig vilka åtgärder regeringentänker vidta för atl skaffa arbele ål de avskedade sömmerskorna vid Hettemarksi och om jag är villig att hjälpa de anställda vid atldriva företaget i egen regi. Vidare har han frågat mig vilka konkreta åtgärder,antal arbetstillfällen, nya projekt elc. jag har att erbjuda som ersättning förForsmark och hur jag ställer mig till planerna på etl oljelager i . har frågat mig hur regeringenbedömer sambandet mellan arbetsmarknadsläget i och denstrukturomvandling som svensk industri f. n. genomgår. Vidare har han frågatvilka åtgärder regeringen avser alt vidta för att förbättra arbetsmarknadslägeti . har frågat mig om regeringen som direktansvarig för en stor del av sysselsättning i statsägda företagavser atl sälla in omedelbara insatser för att råda bot på den mycket svåraarbetsmarknadssituationen. Vidare har hon frågat vilka satsningar, specielltinriktade pä den slora ungdomsarbetslösheten i , och vilka speciellasocialt motiverade insatser regeringen har för avsikt att göra. har frågat mig vilka åtgärder regeringentänker vidta för att förhindra de pågående företagsnedläggningarna och skapaförutsättningar för Smålandslänen alt behälla sin industristruktur med småföretag och ge även små orter en överlevnadschans. har frågat mig om regeringen tycker atlsysselsättningsläget i är acceptabelt och - om inte - vadregeringen tänker göra för att åstadkomma nya möjligheter lill jobb förmänniskorna i länet. har frågat mig om regeringen är beredd alt tainitiativ till en utvecklingsplan för för alt skapa nyaarbetstillfällen. har frågat mig om regeringen ämnar vidtakraftåtgärder för att minska arbetslösheten i och om regeringenämnar vidta extraålgärder för att skapa ungdomsjobb och som ett medel införanågon form av ungdomsgaranti. Jagbesvarar interpellationerna i ett sammanhang. Interpellanterna betonar arbetslöshetsproblemen utifrånsina resp. hemregioner. Situationen pä arbetsmarknaden har jämfört medföregående vinter försämrats i hela landei, men insatserna måste ändock iförsta hand sältas in i de mest drabbade länen. Det är rikligt att det närmasteåret inger oro för utvecklingen på arbetsmarknaden. Inom vissa industrigrenarandas man dock en försiktig optimism när det gäller en ökad orderingång, och dåi första hand inom exportindustrin. Den väntade uppgången ger dock inte någraeffekter på arbetsmarknaden förrän och . Det är inle bara konjunkturnedgången som är problemet,utan det finns även en rad mer långsiktiga problem. Det gäller strukturprobleminom framför allt de råvarubaserade industrigrenarna, som svarar för en stordel av sysselsättningen i landet, och det gäller även vår utrikeshandel samtstatens stora budgetunderskott. Regeringens ekonomiska polilik utgör grunden för att rättafill de långsiktiga balansproblemen i ekonomin. En ansvarsfull finanspolitik ärnödvändig för att sysselsättningen skall tryggas på längre sikl. Det går intemed dagens statsfinansiella läge att ansvarslöst satsa miljardbelopp för attklara kortsiktiga problem som skulle öka såväl budgetunderskottetsom arbetslösheten ytterligare. Jag kan inte underlåta alt upprepa vad jag sade i enlikartad debatt med de flesta av dagens frågeställare här i kammaren den 6november 1981. För att möta den allmänna försämringen av sysselsättningslägetbeslutade regeringen om förstärkta arbetsmarknadspolitiskainsatser. Då beslutades om ytterligare 1 500 milj. kr. förarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och fidigareläggning av offentligainvesteringar. beslutade regeringen om ytterligare 600 milj. kr. Dessutom beslutade regeringen i slutet avnovember om nya åtgärder för 460 milj. kr. Det innebär attregeringen i är har anvisat drygt 6 000 milj. kr. förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, och delta trots etl mycket ansträngt budgetläge. Ungdomens arbetsmarknad har försämrats ända sedan börjanav , vilket i hög grad sammanhänger med den strukturomvandling somjag tidigare nämnt. Dessa förändringar har bl. a. medfört alt många arbeten somtidigare var inkörsport för ungdomar lill arbetslivet har försvunnit. Samtidigthar självfallet nya arbeten tillkommit, men dessa kräver ofta en bättreutbildning eller särskild erfarenhet. Den utbildningen eller arbetslivserfarenhetensaknar ofta ungdomarna. Den nu aktuella arbetsmarknadssituationen förungdomarna beror också på att ungdomar drabbas hårdare än andra vidkonjunkturnedgångar, bl. a. beroende på ungdomars lösare anknytning tillarbetsmarknaden. Vi befinner oss dessutom f. n. pä toppen av den s. k.ungdomspuckeln med uppemot 125 000 ungdomar i 16-ärskullarna, mol en normalnivå på ca 105 000 ungdomar. Genom beslut med anledning av regeringensproposition om åtgärder för att främja ungdomars utbildning igymnasieskolan gavs skolan ökade möjligheter att la ansvar för den yngstaåldersgruppen, 16- och 17-åringarna. Detta innebär bl. a. att skolan nu kanerbjuda dessa åldersgrupper ett mer varierat utbud av utbildning i form avinbyggd utbildning, lärlingsutbildning och yrkesintroduktion. Dessutom beslötregeringen om ytterligare insatser för dennaåldersgrupp. Beslutet innebar att särskilda medel - 60 milj .kr. - skulleanslås för ungdomar som inte har kunnai placeras i arbete ellerutnyttja skolans utökade möjligheter till utbildning. Elt särskilt bidrag med75 kr. per dag utgår till arbetsgivare som ställer sädana ungdomsplatser lillarbetsför- 2 protokoll 1981/82:80-84 Jag bedömer att ca 6 000 ungdomar skall kunna erhålla en sädanungdomsplats. som regeringen beslutade om ungdomsplatsernaanvisades också 400 milj. kr. ytterligare för beredskapsarbeten för ungdomar.Avsikten är att dessa i första hand skall inrättas inom industrin och handeln.Detta innebär att ytterligare 10 000 ungdomar mellan kan erhållaett beredskapsarbete. Eftersom en stor del av de arbetslösa 18-19-åringarnasaknar yrkesutbildning eller har en utbildning som inte efterfrågas påarbetsmarknaden, har regeringen dessutom fr. o. m. givit dennagrupp möjlighet att delta i arbetsmarknadsutbildning. När det gäller nya typer av statliga åtgärder för attmotverka arbetslösheten, så torde frågeställarna känna till att försök med ettflertal sädana åtgärder f. n. pågår. Jag syftar, förutom på de i novemberbeslutade ungdomsåtgärderna, på försöksverksamheterna med omställningsbidrag,rekryteringsstimulans samt rekryteringsbidrag för långtidsarbetslösa ungdomar.Det inger föga trovärdighet att pröva ytterligare nya stödformer innan manlåfit de redan pågående försöksverksamheterna få möjlighet att verka fullt utoch en utvärdering gjorts. Jag vill också peka på de insatser som görs påarbetsförmedlingssidan. tillfördes under en fioårsperiodt. o. m. ca 2 200 tjänster. De inriktades i huvudsak på den egentligaplatsförmedlingen. har ett omfattande arbete lagts ned pä attförbättra förmedlingens arbetsmetoder. Allmän platsanmälan har införts i helalandet. Ett ADB-system har införts för framställning av platslistor och försökning och matchning av sökande och lediga platser. Det finns goda skäl för att ytterligare förstärkaarbetsförmedlingen. Det är emellertid nödvändigt att se detta behov i ettstörre sammanhang. Vi kan inte utforma arbetsmarknadspolitiken pä elt sätt somäventyrar den samhällsekonomiska balansen, t. ex. genom att ohämmat ökabudgetunderskottet. har en kraftig upprustning skett avarbetförmedlingen vad avser både personal och modern datateknik. Detta harocksä gällt under fid då andra myndigheter fått vidkännas nedskärningar. Regeringen har vidare tagit ställning för ett förslag avAMS om platsförmedlingens framtida organisation, där just tyngdpunkten liggerpå en effektivisering av platsförmedlingsarbetet mot fördjupadeplatsförmedlingsinsatser för de arbetssökande. Förslaget häller f. n. pä attgenomföras. För att ytterligare koncentrera arbetsmarknadsverketsarbetsuppgifter mot platsförmedlingen har regeringen beslutat omdirektiv till en kommitté, vars huvuduppgift är att föreslå avgränsningar ochomprioriteringar i verkets totala arbetsuppgifter för att frigöra resurser förplatsförmedlingen. I årets budgetproposition föreslär regeringen atl det s.k. huvudförslaget för statsmyndigheterna även skall gälla förarbetsmarknadsverket. Emellerfid föreslås verket få ytterligare 60 tjänstertill platsförmedlingen genom omprioritering.Vidare föresläs att det terminalbaserade söknings- och Nr 80 matchningssystemetfår byggas ut ytterligare. När det gäller C.-H. frågor vill jag påpekaatt regeringen ser med stort allvar på all arbetslöshet. Man måste dock kommaihåg att sysselsättningsläget i är bättre än pä de flesta andra hålli landet och att hör till de länder som har den lägsta arbetslösheten ivästvärlden. Arbetslösheten orsakas i första hand, som jag lidigarenämnt, av den långdragna internationella konjukturnedgången ochstrukturproblemen. , med sitt stora beroende av handel med andra länder,är särskilt känsligt för situationen utomlands. Dessutom har det högainternafionella ränteläget tvingat även oss att hålla relativt hög ränta,vilket är olyckligt med tanke på dess hämmande effekt på investeringar ochsysselsättning. En annan orsak fill arbetslösheten är den svenskaindustrins kostnadsläge jämfört med våra konkurrentländers. Här har emellertidregeringens politik möjliggjort en förbättring . Utan denpolifiken hade vi haft en ännu högre arbetslöshet. Vi har dock fortfarande enbit kvar innan industrin har återtagit de marknadsandelar som gick förloradetill följd av kostnadsökningen . Den vikfigasteåtgärden för att skapa sysselsättning är att föra en politik som underlättarför den konkurrensutsatta industrin att expandera. Regeringens politik harskapat förutsättningarna för en sådan expansion. Enligt de flesta bedömningarfår vi en konjunkturuppgång under nästa budgetär, vilket bör leda till ökadefterfrågan på svenska produkter och därmed till ökade investeringar och ökadsysselsättning. Slutligen vill jag med anledning av C.-H. Hermanssonsfråga upplysa om att beredskapsmedlen för har ökat med innevarande budgetår i förhållande till det föregående. Jag har inhämtat attdet fortfarande finns utrymme för att öka beredskapsarbetena med ca 1 000personer. Detta innebär att 2 000 ungdomar kommer att kunna sysselsättas iberedskapsarbete i länet. Till vill jag säga att frågan om huruvidade anställda skall ta över Hettemarks i bereds inom regeringskänsHetoch att jag nu inte kan uttala mig i denna fråga. När det gäller Forsmark behandlas frågan omersättningsarbeten av én särskilt filisatt grupp med representanter för deregionala myndigheterna. Frågan om ett eventuellt oljelager i faller inomÖEF:s ansvarsområde. Jag har emellerfid inhämtat att frågan äraktuell för ÖEF;s del. När det gäller fråga om vpk:sutvecklingsplan för har regeringen inte för avsikt alt följa. Om en sådan plan förverkligas kommer med största sannolikhet resurser att förspillas i ineffektiva verksamheter, som snart kommer att bli utslagna i den internationella konkurrensen. har i sin interpellafion pekat på;attarbetsmarknaden i har försämrats under vintern.Arbetslösheten ligger f. n. pä en nivåsom är högre än . Jag vill dock påpeka för attäven antalet åtgärder har ökats och i än högre takt. Regeringens satsning påarbetsmarknadspolitiska åtgärder har inneburit alt länet i är fått en ökning avmedlen för beredskapsarbeten med , vilket i sin tur har medfört attantalet beredskapsarbeten i stort sett har kunnat tredubblas i förhållande tillföregående är. gav regeringen vidare byggnadstillstånd för Vrinnevisjukhus i . Beslutet innebar att sjukhusbygget nu har kunnat sättas igäng. Det ger sysselsättning ät som mest ett hundratal byggnadsarbetare.Byggtiden beräknas till . Dessutom har regeringen beslutat omprojektering av ett nytt kontorshus för i . Beslutet innebärall bygget kan sättas i gång under hösien 1982. kommer ocksåbyggandet av nytt landsarkiv i att sättas i gång. Utöver detta harregeringen tidigarelagt byggen för ca 4 milj. kr. Deindustribeställningar som regeringen beslutade om innehåller ocksåen beställning till Verkstad för atl på sä sätt kunna tryggasysselsättningen där för framöver. När det gäller de åtgärder somregeringen särskill gör för att förbättra ungdomarnas situation pä arbetsmarknadenvill jag hänvisa till min redogörelse för deUa. har redovisat delar avsysselsättningsläget i de tre Smålandslänen. Utan att förringa de problem som finns på arbetsmarknadeni dessa län vill jag påpeka att arbetslösheten i tvä av Smålandslänen ligger påen klart lägre nivå än riksgenomsnittet. län har däremot en sämrearbetsmarknad. varv har försatts i konkurs. Enkonkursförvaltare har därmed utsetts för att undersöka vilka möjligheter somfinns atl genom försäljning eller på annat sätt driva verksamheten vidare.Dessutom har industriministern utsett landshövding att biträdadepartementet för att bevaka sysselsättningsfrågor i regionen. Uppdragetinnebär också att landshövdingen skall bistå konkursförvaltaren. Arbetet sker isamråd med berörda myndigheter och fackliga organisationer. Det är ännu förtidigt att dra några slutsatser av det påbörjade arbetet eller sia omvilka förslag som kan aktualiseras och som regeringen eventuellt kan stödja. När del gäller skogsföretaget redovisar KarinNordlander en ökad optimism. Vi får t. v. avvakta resultatet av de pågåendediskussionerna om företagets framtid. Det är självklart atlarbetsmarknadsmyndigheterna kommer att sätta in arbeismarknadspoliliskaåtgärder i den omfattning som krävs, om resultatet av de nu pågåendeförändringarna blir att anställda mister sina arbeten. Jag vill då påpeka attSmälandslänen tillsammans har fått mer lill beredskapsarbeten änförra året. län har relativt sett fått en något större ökning av sinamedel än de båda övriga länen. Dessutom har både och fåttdel av tidigareläggningen av statliga byggen , med 8,5 milj. kr.resp. 7,1 milj. kr. Till detta skall läggas regeringens beslut att gebyggnadstillstånd för en första etapp av sjukhuset i , vilket ger elt bra tillskott av arbetstillfällen för Nr80 byggnadsarbetare. har dessutom ställt frågan vad regeringenavser atl göra för att skapa förutsättningar för Smålandslänen att behålla sinindustristruktur med små företag. Jag vill i det sammanhanget bara nämna att regeringenhar för avsikt att inom en månad till lägga fram en särskildproposition om de mindre och medelstora företagen. Där kommer regeringen attredogöra för sin samlade småföretagspolitik. har mot bakgrund av den aktuellaarbetsmark nadssituationen i bl. a. frågat vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förbättra läget i länet. De ågärder som regeringen har vidtagit efter vår debatt har jag redovisat i det föregående. För innebär det atl medlen för beredskapsarbeten har ökal med i förhållande till . har givit utrymme för arbetsmarknadsmyndigheterna att kraftigt öka de arbeismarknadspoliliska insatserna i länet. Till vill jag också säga alt denroll som arbetsmarknadspolitiken tilldelades , nämligenatt lindra konflikterna mellan de centrala ekonomisk-politiska målen fullsysselsättning, tillväxt, prisstabilitet och välfärdsfördelning, kvarstår. Ominle arbetsmarknadspolitiken medverkar till att underlätta anpassningen påarbetsmarknaden blir det betydligt svårare att föra en expansiv tillväxtfrämjandeekonomisk politik och uppnå samhällsekonomisk balans. Det blir ocksåsvårare all inom näringspolitiken realisera en utbyggnad av expansivaindustribranscher och att uppnå den balanserade regionala struktur somAlexander Chrisopoulos avser. Jag vill dock understryka, att en förbättradanpassning på arbetsmarknaden inte uppnås på något annat sätt än genomförstärkta arbetsmarknadspolifiska åtgärder inom ramen för den begränsning avtillväxten inom den offentliga sektorn som är en förutsättning för atlresursförbrukningen inte skall överstiga resufstillgängen. Beträffande fråga om jag anser att hittillsgenomförda statliga åtgärder har haft tillräckligt positiva effekter påsysselsättningen i , vill jag säga atl vad gjorts inle ärUllräckligl. Utan de av regeringen vidtagna åtgärderna hade emellertid lägetvarit betydligt sämre. har för innevarande budgetår fält 61 milj. kr.mer lill beredskapsarbeten än föregående år. har också sedan 1977fått ca i lokaliseringsstöd, vilkel beräknas ha givit ca800 direkia arbetsfillfällen förutom den indirekta sysselsättningseffekt somnya arbetstillfällen alltid skapar. När det gäller initiativ till nya typer avslatliga åtgärder vill jag hänvisa lill de särskilda ungdomsinsatser som jagnämnt tidigare i mitt svar. Till Per kan meddelas atl dearbetsmarknadspolitiska insatserna kommer all ökas i kommer alt starta nya kurser inom arbetsmarknadsutbildningen.Vidare kommer även i län möjligheterna att anordna beredskapsarbeteninom näringslivet atl utökas. Detta ger särskill de unga erfarenhet ochberedskap inför den väntade konjunkturuppgångenunder nästa budgetär. Dessutom kommer statliga industribeställningar atl läggasi länel till förmän för sysselsättningen. Frågan om utlokalisering av statligverksamhet kommer att behandlas i den regionalpolitiska proposition somregeringen avser att förelägga . Med anledning av fråga om I 3 och Boforsvill jag säga alt regeringen och staten självfallet alltid har ansvar vid,förändringar som kan leda till neddragningar av sysselsättningen. För attunderlätta försvarsindustrins omställning till mer civilt inriktad verksamheihar regeringen tillsatt en särskild utredningsman, som har till uppgift att tafram hur delta lämpligast bör ske. Ett betänkande i denna fråga kommer altöverlämnas till regeringen . Frågan om I 3:s framtid kommeratt behandlas i regeringens proposition om inriktningen av säkerhetspolitikenoch totalförsvarets fortsatta utveckling, som kommer att föreläggas riksdageninom kort. Som svar på fråga får jag först hänvisatill vad jag tidigare anfört om regeringens satsningar påarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Dessa satsningar har bl. a. inneburit att iVästmanlands län har tilldelningen av beredskapsmedlen ökat kraftigt, vilkethar skapat ytterligare utrymme för arbetsmarknadsmyndigheterna att ökaåtgärderna pä alla områden. Vad gäller frågor kan jag tala om altytterligare medel har tilldelats för utvidgade insalser motarbetslösheten. Både antalet beredskapsarbeten och antalet platser inomarbetsmarknadsutbildningen kommer att utökas och våren.Huvuddelen av de nyinsalta resurserna kommer att riktas mot ungdomsgrupperna.