prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Man hänvisar till det socialutskottet sagt tidigare omprioriteringen av yrkesinspektionens resurser. Anledningen till attsocialutskottet tidigare tryckte på detta var att yrkesinspektionen fortfarandeär underbemannad. Då sade utskottet som sin mening att del är rimligt altyrkesinspektionen i ett sådant läge använder sina resurser i första hand tillde sämsta miljöerna. De bättre miljöerna får komma i andra hand. Det är de risker iarbetslivet som bedöms som farligast som det ur de anställdas synpunkt är mestangeläget att yrkesinspekfionen tittar på. tar detta uttalandetill inläkt för alt man skulle avlöva yrkesinspektionen, genom att minskaantalet anställda inom denna. Det är snarare tvärtom så, att den behöver byggasut för att den skall kunna komma åt de sämsta arbetsmiljöerna. Skillnadenmellan reservationen och utskottets betänkande är naturligtvis inte så särskiltstor. Men som grund för reservationen har en mofion av ErikHovhammar m.fl., där man säger att det bör vara rimligt att i den framtidabudgeten minska anslaget till yrkesinspektionen, dvs. minska dess möjlighet attutföra sitt arbete. Manvill också ta bort dispensförfarandet för minderåriga. Man menar att det ärrimligt att minderåriga får komma i åtnjutande av arbele med att betjänamaskiner och i hknande uppgifter utan att söka dispens. Utskottetsäger nej till detta. Vi har ingen anledning att nu binda oss för det someventuellt kan komma i den budgetproposition som skall läggas fram. Här finnsfrån sida en vilja atl försämra yrkesinspektionens verksamhet påde arbetsplatser som är farligast, och det kan inte utskottet ställa sig bakom. Jagber, herr talman, att får yrka bifall till utskottels hemställan i mom, 2, somgäller yrkesinspektionens verksamhet, och avslag på reservationen av KarlLeuchovius m.fl. 58 () repUk; Till vill jag bara säga att vi moderater inte föreslagitnågra direkta ändringar i yrkesirispekfionens verksamhet, utan del gällerbesparingar inom den statliga sektorns verksamhet för att åstadkomma vissabesparingar. Det tror jag att man bl. a. kan göra på arbetsplatser där detfinns en dam och en herre anställda genom att låta dem enas om en toalett.Samma sak gäller också duschrum som står oanvända litet varstans. Det är sådantvi vill spara på, inle på själva yrkesinspektionens verksamhet. Det har vi inteföreslagit. Anf.59 () replik; Om man tycker att de förelägganden yrkesinspektionen ger arbetsgivarnainte är rimliga, finns det en möjlighel alt överklaga förslagen, dels genom attvända sig till yrkesinspektionsnämnden, som kan se på ärendet, dels genom attgå vidare till arbetarskydsstyrelsen. Och är man inte nöjd med behandlingen därkan man gå till regeringen. behöver inte fatta beslut om att vi skallluckra upp bestämmelserna här och . Det finns alltså möjligheter attöverklaga i de fall man tycker all yrkesinspektionen gått för långt i renakomfortfrågor. Men det finns ingen anledning att ta det till intäkt för att numinska resurserna för yrkesinspektionen. De behövs sannerligen på de allraflesta arbetsplatser. 60GABRIEL (): Del är bekant för oss alla atl vi har problemmed svensk ekonomi och även med statens affärer. Det går inle ulan attoppositionen här i angriper regeringen för de stora underskotten, ochdel är självfallel all vi rent allmänt är ense om att det här är ett problem.Men om man skall göra någonting åt underskotten måste man också vara beredd attspara och spara, miljarder. Detta måste betyda att varje utgift -stor ellerliten - granskas ingående. Det måste givetvis gälla också socialhuvudtiteln. De flesta statliga utgifter går numera till välmotiveradeändamål. Vi slänger inte i väg pengar på sådant som är onödigt, och särskilt, trorjag man vågar säga, gäller detta utgifterna på socialhuvudtiteln. De går tillbra ändamål och ofta till människor som är i behov av samhällets stöd. Men man.kan inte undanta socialhuvudfileln från besparingsarbetel. Den omfattar mellanen fjärdedel och en tredjedel av.statens utgifter, beroende på hur man räknar.Den kan inte undantas från granskningen, om man menar allvar med att man skallförsöka minska budgetunderskottet. Om man går igenom socialhuvudfileln tror jag man skallfinna att bosätlningslånen hör till de inslag i denna huvudtitel som kanavvaras. Det betyder inle alt det skulle vara något fel med bosättningslåneneller att del i och för sig skulle vara bra och trevligt att avskaffa dem. Delär klart atl det är fördelaktigt för unga människor som skall sätta bo om mankan låna pengar fill låg ränta och utan alt erbjuda särskild säkerhet. Lånenhar haft en stor betydelse, och de är givetvis fortfarande fördelaktiga för demänniskor det gäller. Men om man nu skall dra in, om vi är medvetna om alt vilever över våra tillgångar i del svenska samhället, om vi jämför olikabesparingsmöjligheter och särskilt om vi håller oss till atl göra jämförelserinom den sociala sektorn - vi måste spara även på den - hävdar jag att det härär en av de punkter som del är lättare att spara på än på många andra. Ungamänniskor som flyttar ihop bör kunna bygga upp sitt hem steg för steg. Det ärinte nödvändigt alt man får . på ett bräde för atl köpa allt nytt närman sätter bo. Det är bra om man kan del - då kan man göra fördelaktiga inköp,man kan skaffa sig snygga och bra och rejäla saker med en gång. Men om vi måstespara, så är det ju ändå möjligt atl bygga upp ett hem steg för steg. Det trorjag ingen här vill förneka. Detta är utgångspunkten för atl vi har kurmat accepteraall man avvecklar bosätlningslånen. Men då säger man: Det här är ingen besparing. Tvärtom stårdet i vpk;s motion - och vi hörde säga del också - atl det här geren vinst. Hon sade även atl det inle är några kostnader förenade med de härlånen. Det är klart all man kan ha många uppfattningar om regeringen och ombudgetdepartementet och om dem som jobbar där. Jag har haft en del med dem atlgöra, och del må jag säga, alt så gentila atl de avskaffar vinstgivandeverksamhet tror jag inte atl de är i del läge som vi befinner oss i . När manfår se en sådan här uppgift bör man därför fråga sig: Hur hänger det ihop? Jaghar försökt ta reda på vad som ligger bakom talet om att de här lånen går med B osättnings lånen och yrkesinspektionens verksamhet Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet vinst förstaten - med 25 miljoner i överskott . Jag måste säga all jag har gåttbet på det. Den expertis som vi har här i huset har i varje fall inte lyckatsklara ut vad den där vinsten är för någonfing, och därför får jag väl be IngaLantz alt hjälpa mig litet på traven. Del är sä, som själv nämnde, atl ränteinkomstenär 24 miljoner för innevarande budgetår - eller låt mig säga omkring 25miljoner. Men det kan väl inte vara detta som man menar när man säger alt lånenger överskott, alltså all man räknar hela ränteinkomsten som ett överskott. Detmåste ju finnas räntekostnader också, om man skall låna ul 60-70 milj. kr. Det är inte bara inkomsterna man skall la hänsyn till omman skall räkna ut ett överskott. Man måste se på kostnaderna också! Det måsteockså finnas några handläggningskostnader. Vi vet atl handläggningen av de härlånen är en av de viktigaste uppgifterna för lokalkontor, somtotalt sett har driftskostnader på i runt tal 50 milj. kr. Hur stor del avdelta som är kostnader för bosättningslånen är litet svårt att säga, isynnerhet som vi vet atl har arbetat för atl finna uppgifter försina lokalkontor. De har haft svårigheter all sysselsätta folk, och därförfinns risk för att verksamheten är mindre effektiv än om uppgiften låg på devanliga kreditinstituten. Men ingen kan väl ändå mena atl det skulle gå allhandlägga lånen helt gratis! Jag ställer mig alltså mycket frågande tilluppgiften om att del skulle bli 25 miljoner i överskoll på låneverksamhelen.Det säger sig väl nästan självt, att om man lånar ut pengar utan säkerhet ochtill låg ränta, är det dyrare än om man lånar ut dem på vanligt sätt via devanliga kreditinstituten. Jag tror alltså inle all verksamheten ärvinstgivande, så atl man nu förlorar pengar genom atl minska den. I så fallborde naturligtvis försöka utvidga sin låneverksamhel på det härområdet och fördubbla bosätlningslånen. Då skulle vi kanske få 50 milj. kr. ivinst i stället för 25 och på det sättet förbättra statens affärer. Men jagtror att de flesta förstår atl sådant tal inle är väl underbyggt. Det är inte roligt atl föreslå besparingar,självfallet inte! Det är myckel bättre om man kan uppträda som alla goda gåvorsgivare, men del är inle den liden , framför allt inte om man samtidigtangriper regeringen för all inte ha kontroll över landets affärer. Gör man delfår man också vara med och la litet ansvar för beslut som kan varaobehagliga och smärtsamma för dem som berörs. Jag vill hävda att inom densektor av statens affärer som jag närmast känner till hör detta till debesparingar som man kan acceptera, även om del inle är något större nöje altgöra det. Jag ber att med det anförda få yrka bifall till utskottetshemställan på alla punkter. När del gäller arbetsmiljön har förtutskottels talan. Under delta anförande överlog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 61 (): Del kan inte vara lätt all försvara denborgerliga inställningen i den här frågan. Vi har problem med vår svenskaekonomi, säger , och det skall alla vela! Därför måste man användaalla möjligheter till besparingar. Men enligt vårt förmenande är detta ingenbesparing, . Hade del varit en besparing kunde man ha förståelseför förslagel, men del går inte att hävda atl det här är någon besparing atttala om. Sparandelmåste drabba även socialhuvudlileln, säger . Ja, ingenhuvudtitel är naturligtvis oantaslbar, men de här lånen kom till 1938, herrRomanus, då vi fortfarande hade besvärligt med både jobb och annat. Det vikunde åstadkomma 1938 måste vi alltså dra in . Del är ett fatligdomsbevis,som jag ser del, och domen över den borgerliga riksdags-majoriteten och överden borgerliga regeringen måste bli hård. Kom ihåg; Det är de svagastegrupperna som drabbas, de som har svårt att låna pengar i bank. De skall nu inlefå tillgång till den här låneformen, därför att budgetdepartementel, och nuäven utskotlsmajorileten, har fått för sig atl man kan spara in 50 milj. kr.Jag utgår från alt ni kan ha rätt och atl man alltså kan spara 50 miljoner - avunderskottet i statsbudgeten som nästa är kommer atl uppgå till 85 miljarderkronor. Del är bara någon promille, om ens det, och del vill man kalla för besparingsaktion. Jag kan inle få det hela atl gå ihop. Jag undrarverkligen om någon av de borgerliga utskottsledamö-lerna egentligen tänkt sigin i situationen för de unga människor som inle kommer alt få några lån pågrund av att man nu drar in dessa. Del råder ungdomsarbetslöshet. Det är svårtall sätta bo. De drabbas av besvärligheter av olika slag, om de inte kan fålån. Jag vidhållermitt yrkande om bifall till reservation 1. 62 INGA (vpk); Regeringen måste, som jag sade tidigare, ha räknat fel, och det ärnaturligtvis litet pinsamt. För /82 har man anslagit 50 miljonertill nyullåning från fonden. Enligt de beräkningar man gör inflyter 80 milj.kr., varav ungefär 25 milj. kr. Jag kan inte förslå annat än altdel blir en vinst. Delär klart alt det kostar all administrera en utlåningsverksamhet på 50-60milj.kr. har också räknat utattdetkostar2milj. Men det kan juinle vara något skäl för alt undandra sig en vinst på 25 milj. kr. Delär starka sociala motiv som gjort att man infört bosättningslånen. säger borde man i lider som dessa bygga ut denna verksamhet förde svaga grupper som kan komma i fråga för bosätlningslån. De tvingas nu istället skuldsätta sig på myckel oförmånliga villkor, genom kontoköp ochavbetalningskrediter. I tider som dessa, med en ökad ungdomsarbetslöshet, slårdel myckel hårt. GabrielRomanus sade att vi måste spara även på den sociala sektorn. Jag tycker all delhär är ett myckel dåligt sparobjekt. Vi går inte med på atl Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet försvagavillkoren ytterligare för dem som har det svårt i vårt samhälle. Vi lever över våra tillgångar, sade . Vilka är del som gör det? Inte är det de grupper det här handlar om!Men det finns andra i vårt samhälle som verkligen lever över sina tillgångaroch som tillåter sig saker som vi borde sätta stopp för genom beslut här ikammaren! Vi ser hur den borgerliga regeringen gång på gång genomför"skattereformer" och andra förändringar som gynnar dem som redan hardet bra, och så sparar man på poster som bosätlningslånen, som verkligen har ensocial funktion och som i realiteten inte kostar någonting. Del är horribelt,del är otroligt! Jag kan inte förstå meningen med det. Del måste vara fråga om en felräkning från regeringenssida. Uppgifterna kommer både från och från Föreningen , vars brev jag tidigare citerade. Jag tycker det är märkligt atlGabriel inte haft möjlighet att kontrollera dem. Siffrorna visar alltsåatt verksamheten går med vinst, både för staten och för . 63GABRIEL (); Om man har uppfattningen alt del här är envinstgivande verksamhet, har man naturligtvis svårt all förstå varför den skalltas bort i besparingssyfte! Jag har kontrollerat siffrorna, och jag kan fortfarandeinte förstå hur man räknar för att komma fram fill all verksamheten går medvinst. All man får in 25 miljoner i ränteintäkter är inle delsamma som att detär 25 milj. kr. vinst på verksamheten. Del kostar ju någonting all låna utpengar också. Man kan inte bara trycka pengar i en sedelpress och sedan låna utdem! Även om man kunde det, har man möjlighet atl låna ut dempå annat sätt. Del finns en alternativ användning för pengarna, det måste manockså räkna med. Bevare mig för att sätta till bankdirektör! Hontycks tro att alla ränteinkomster är lika med vinst! var tydligen inte inne på den tanken. Hansade att förslaget kanske innebär en besparing på 50 miljoner, men när budgetunderskottetär 80 miljarder är en besparing på 50 miljoner så liten all den inle är värdnågonting. Jag är rädd att man inte kan åstadkomma någonting medbudgetar, om man säger all vi inte skall bry oss om så små besparingar som på50 miljoner ulan bara ta större klipp. Det var ett framsteg att både och var med på att man kanske tyvärr måste spara även på den socialahuvudtiteln. Men tyckte inte atl det här var något bra besparingsobjekt.Vilka besparingsobjekl på den sociala sidan är bättre? Jag tycker all det ärväldigt svårt alt hitta några besparingsobjekl inom socialhuvudfileln, delmåste jag medge. Men det måste gå om vi skall få ordning på landets affärer,annars får vi ett ännu värre läge . Därför har jag sagt mig att hurmycket det än bär emot måste man medverka till besparingar också på den sociala sektorn,trots att man vet att pengarna här i regel går fill människor som behöverstödet. Jag har inte märkt någon större beredvillighet från varkensocialdemokrater eller kommunister atl hitta andra besparingsobjekl på densektor som upptar mellan en tredjedel och en fjärdedel av statens utgifter. Omni tycker all delta är ett dåligt objekt, får ni väl föreslå några som nitycker är bättre. Jag skall med stort intresse la del av dem. har viemellertid inle varit välsignade med så många förslag på det området. När jag säger atl jag tycker atl delta är en acceptabelbesparing har jag givetvis försökt sätta mig in i situationen för dem detgäller. Jag har frågat mig; Måste en ung människa som flyttar hemifrån och fåren egen bostad eller två unga människor som flyttar ihop köpa inventarier för10 . Det är bra om de kan göra del, del håller jag med om.Men om staten har ont om pengar, måste den då tillhandahålla just dessa pengar?Tänk om de är arbetslösa, säger . Men är de arbetslösa får deinga bosätlningslån, så de hör inle till denna debatt. Här handlar det ommänniskor som har en fast inkomst. Om de är unga och flyttar ihop eller flyttarhemifrån och sätter eget bo och har en fast inkomst, kan de då inle steg försteg bygga upp ett eget hem utan att få dessa . på ett bräde? Jag troratt de kan det. Vad har ni att föreslå inom socialhuvudlileln som är såmycket bättre besparingsobjekl? Vi anslår pengar fill de handikappade. Jag kaninte tro atl det är de pengarna som vill spara in. Vi anslårpengar till sjukvården och till missbruksfrågorna. Jag kan inle tro att ni ärute efter de pengarna. Vad är det som är mera angelägel atl spara på än pengartill unga, friska människor som skall sätta bo? I regel har de unga medan de bor hemma en säng. Den kan deta med sig. De har möjlighet atl skaffa några billiga möbler att börja med. Detfinns vissa stora utgifter, t. ex. TV som man tycker atl de flesta människorskall ha. En ny fin färg-TV kostar . men varför är det såangelägel alt sätta pengar i händerna på dem? När vi nu måste spara tycker jagall vi lugnt och stilla skulle kunna konstalera all della besparingsobjekl fårvi acceptera. Av betänkandet framgår, , all vi inte hargjort något stort sparnummer av detta. Vi har sagt all delta är något som vitill nöds kan acceptera. Med della ber jag än en gång alt få yrka bifall tillutskottels hemställan. Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet 64GÖRAN (); Jag tror atl del vore skönt om vi befriadeGabriel från att excellera i besparingsåtgärderna. Jag har aldrig sagtaft vi skall spara på den sociala sidan. Jag har sagt att vi inle kan undgå allpröva de olika utgifterna, men jag har absolut inle givit uttryck för åsiktenatt vi skall spara här. De sociala frågorna är betydelsefulla och får alltstörre betydelse i vårt samhälle. Med den politik som förs är jag räddför atl frågorna blir ännu större . Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet När man får tillbaka lika myckel i amortering och ränta pälånen som man har givit ul, då kan man inle påslå atl det är någon besparingalt dra in lånen. Del finns säkert andra ting som ni på regeringssidan kan geer på, men detta är det sämsta exempel ni har vall. Jag förslår utskottsmajoritetens dilemma. Del väldigabudgetunderskottet är naturligtvis på en katastrof för ett land. Något måste göras för att få bukt med budgetunderskottet,men atl man ger sig på det som är minst betydelsefullt i besparingshänseendekan jag inte begripa, och jag tror uppriktigt sagt alt inte heller någon annankan begripa det. Det måste vara för alt motiveringen är svag som GabrielRomanus höjer rösten så starkt, när han talar-om de här s. k. besparingarna. Men har budgetdepartementel sagt att det skall vara sieller så, är del bara all rätta och packa sig efter för utskottet och förriksdagen. Så fungerar dess värre politiken . Vi brukar komma överens i socialutskottet. Vi ger och lar,som man säger. Jag känner inte igen den här situationen. Det kan heller intevara så roligt för en vänsterorienterad liberal som atlförsvara ulskollets majoritet och regeringen. Jag tror inle alt del är mednågot särskilt glatt hjärta han gör del, även om han försöker alt låtaövertygad. 65 INGA (vpk); Nej, det måste ha varit en missuppfattningfrån sida. Vpk är inte berett att spara någonting på densociala sektorn. Tvärtom vill vi bygga ul den för all om möjligt motverka defelaktiga och idiotiska beslut som fattas här i kammaren i många sammanhang.Något sparande på den sektorn är vi inte intresserade av. Däremot åhörde jag i går en debatt där vpk föreslogkraftiga besparingar inom försvarsdepartementets område. Då gick utskottet hårtemot all det skulle sparas. Där finns del pengar all spara, men absolut inle päden sociala sektorn. Om man lånar ut 50 miljoner och får tillbaka 80 miljoneroch man har 2 miljoner i administrationskostnader, då måste del väl uppstå envinst på ungefär 25 miljoner? Så har jag tolkat räkneexemplet, och det är jaguppenbarligen inte ensam om, utan så har man tolkat det på annat håll också. Till della kommer atlbosätlningslånen har en viktig social funkfion - jag vill säga del en gång till- och borde kunna fä fungera i fortsättningen som ett skyddsnät mot kontokortoch andra fariiga kreditformer som florerar runt omkring oss i handeln. 66GABRIEL (): Jag tycker naturligtvis att det är rohgareatt föreslå utgifter än all föreslå besparingar. Del tror jag all de flesta avoss tycker. När säger all det vore skönt att bli befriad frånatt spara, tror jag att han talar mera för sig själv än för sitt parti, förnågra omfattande sparförslag från socialdemokratiskt håll känner jag inte till. Jag höjer inle rösten, och jag hoppas atl jag inle färanledning till det. Men om så skulle ske, kan jag försäkra attdet skulle låta annorlunda. En nödvändig förutsättning, om man skall diskutera ekonomioch besparingar, är naturligtvis atl man är överens om litet av degrundläggande begreppen. Detta säger jag framför allt till , somhävdar alt om man lånar ut 50 miljoner] år och får in 80 miljoner av pengar somman lånat ul fidigare, skulle man göra en vinst på mellanskillnaden. Jagupprepar atl den bank som driver sin verksamhet efter de principerna nog inleblir långlivad. Jag tror inle att det vore klokt om hade delta somgrund för sin verksamhet. Men även gör det litet lätt för sig, tyckerjag. Han säger, alt om man får tillbaka lika mycket som man lånar ut ochdessutom får ränta på pengarna, skulle det vara en vinstgivande verksamhet.Frågan är ju vilken ränta man kan få på pengarna, om man lånar ut dem tillandra ändamål. Sedan tillkonimer handläggningskostnaderna, och jag villsäga atl jag inle accepterar beräkningen att administrationskostnaderna skulleuppgå till 2 miljoner. Frågan om lokalkontor kommer upp senare, såvi skall inle fördjupa oss i den , men enligt det material som vi har fåttfrån revisorer är driftskostnaderna ungefär 50 miljoner , ochbosättninglånen är en viktig verksamhet för lokalkontoren som tar en stor delav deras arbetstid. Jag tror alltså att 2 milj. kr. verkligen är i underkantför administrationen. Sedan tillkommer atl det, som sagt, inte är fråga bara omränteintäkter utan också om räntekostnader när man bedriver bankrörelse -dettror jag de flesta som är i den branschen har upptäckt - och därför kan maninte räkna på del sättet. Här finns det litet olika uppfattningar. - jag noterade del- all ingen huvudtitel kan vara oantastlig när man skallspara. Självklart är atl om oppositionen här kritiserar regeringen för de storabudgetunderskotten, kan man inte säga att en sektor som omfattar så mycket somden sociala skall man över huvud laget inle titta på för besparingar. Jag ärberedd all försvara de flesta utgifterna på den huvudfileln, men när jag gör detmåste jag också säga: Låt oss titta på varje utgift och se om del i det härmycket kärva läget finns någonting som man till nödskan spara in på! Då tyckerjagjag upprepar det - all när det gäller unga människor som skall sätta bo fårman acceptera all de inle kan skaffa sig hela möblemanget på en gång. Det är judel del handlar om. Skall del verkligen vara så, att två unga människor måsteha . alt köpa möbler för när de flyttar ihop? Det är bra om de hardel, men jag tror faktiskt inle all del är nödvändigt. 1938 var situationen kanske en annan än vad den är . Delär myckel som vi har som vi inle hade då, och därför kanske vi också kanavvara en del av del som infördes på den liden, om del kniper med landelsekonomi, och det gör del fakfiskl . säger atl man får väl spara pä försvaret. Detär inte en sak som vi skall diskutera . Jag tycker all försvaret skallskärskådas noga, men om Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet Bosättningslånen och yrkesinspektionens verksamhet denkommunistiska stormakten i öster inle skickade hit ubåtar skulle det varalättare att få förståelse för besparingar inom försvaret. 67 (): Jag tycker det är bra att är konsumentupplysare, för då skulle det vara illa för honom. Hur mycketbohag tror all man får för . Har han inle någonsom helst kunskap om vad det kostar att leva, vad det kostar att köpa saker?Det verkar inte så. är uppbunden av budgetdeparlementet ochmåste till varje pris försvara dess åtgärder, men jag tycker atl han har sköttdet försvaret svagt. Ursäkta att jag säger det, men del är kontentan av vad hanhar sagt. Han är inte bättre när han kommer in på bankrörelserna.