prot · G50924 · 1981-12-31 00:00:00 — Iett senare inlägg kommer min kollega att kommentera övriga^regionalpolr^t^is^ka ^problemstäl/ningarsom vi tagit upp i våra motioner, såjag ber att få hänvisa till hans anförande. Onsdagen den 11 november1981 Onsdagen den 11 november1981 Vadläget nu kräver är inte ^överbudspolitik, utan den mest angelägna uppgiften närdet gäller att säkra arbete åt alla är att skapa en ekonomisk, social ochnäringspolitisk miljö, där ^skaparlusta, personliga insatser och arbetsviljabefrämjas. Den i särklass viktigaste åtgärden därvid är att förbättraindustrins lönsamhet och vidta sådana åtgärder som stärker näringslivets konkurrenskraftinte minst gentemot utlandet. Vad det svenska näringslivet lider av ärobalans i kostnaderna och en dålig anpassning ^lill förändringarna påvärldsmarknaden. Därförkrävs en politik som kan sänka ^näringslivets kost^nader och som gynnartillväxten. Därmed kan situationen förbättras i landets alla regioner. Deregionalpolitiska åtgärderna innebär eljest att man flyttar sysselsättningsproblemenmellan och inom regionerna. I takt med en sådan omläggning av politiken som viförordar kan de selektiva styrmedlen och subventionerna avvecklas till gagn föross alla. En framgångsrik arbetsmarknads- och regionalpolitik måste baseras pååtgärder som kan ge förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv. Detär ju detta näringsliv som ytterst skall bära upp och försörja den offentligasektorn! Jag ber därför att få yrka bifall till reservationerna 5, 6 och 8 iarbetsmarknadsutskottels betänkande samt i övrigt till utskottets hemställan. 108 ^WINTHER(fp); De senaste månadernas arbetslöshetssiffror är ur svensk synvinkelmycket höga, 127 000 personer och 133 000 vid oktobermätningen. Såhöga har inte siffrorna procentuellt sett varit sedan början på ^70-talel. Imitt eget hemlän är situationen allvarligare : över 10 000arbetslösa och 18 sökande till varje jobb. I min hemkommun var 1 615 personerarbetslösa, och de hade 130 lediga jobb att välja mellan vid mättillfället ioktober. Det är höga och oroande siffror i ett land där vi politiker har sommål att alla människor som vill förv^ärvsarbeta också skall kunna göra det. drabbas männen mer än kvinnorna, trots dessas högre arbetslöshet, och detberor på nedgången i industrisysselsättningen. Det är till stor del den tungaindustrin som drar ned sin sysselsättning, utan att andra jobb kommer istället. När detgäller ungdomarna i åldern är arbetslösa. De ungaflickorna drabbas hårt och har en arbetslöshetsprocent på 16 ^%. De ungainvandrarna drabbas ännu hårdare och hade en arbetslöshetsprocent i septemberpå 17 ^%. Besvärligast är det kanske för ^18-19-åringarna. Införandel av den^företagsförlagda gymnasieutbildningen har förbättrat situationen för ungdomari åldern . Antaletmänniskor som berörs av varsel har också ökat. Det är naturligtvis ingenhjälp för den som är arbetslös att få höra att andra länder i västvärlden haren högre arbetslöshet än . Och situationen är oroande i vårt land. Menarbetslöshetssiffrorna i 1. ex. på 7,5 ^%, i på och iDanmark på borde ge oppositionen en tankeställare när man bedömerden arbetsmarknadspolitik som bedrivs i . Skall vi kunna vända påutvecklingen och skapa nya jobb behövs det för det första åtgärder med verkanpå kort sikt, dvs. arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika slag, och för detandra behövs långsiktiga åtgärder för alt vi skall få balans i vår ekonomi. AMShar fått en förstärkning på förutombudgetanslaget till beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning ^m. ^m.,åtgärder som redan haft en ^uppbromsande effekt på ökningen av arbetslösheten.Totalt har det satsats ungefär 6,6 miljarder på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder det här året. Regeringensprogram för en ekonomisk offensiv, som vi behandlar här i kammaren , hörtill de långsiktiga åtgärder som behövs. Programmetinnehåller det som ^Ullstenplanen föreslog: en nödvändig åtstramning kombineradmed offensiva satsningar för att få växtkraft i näringslivet och tryggare jobb. Det finnsinga genvägar till återvunnen balans. problem är att vi konsumerar merän vi producerar. Då måste vi minska konsumtionen och öka produktionen. Vårtproblem är att vi inte betalar för en tredjedel av statsutgifterna utan lånartill dem. Då vi inte är beredda att höja skatterna finns ingen annan väg än^atl minska utgifterna. Industrins svårigheter beror på att det varit för dyrt^atl tillverka svenska varor. Då måste vi på ena eller andra sättet se till attdet blir billigare, sä att del går att sälja varorna. När detgäller de besparingsåtgärder inom arbetsmarknadsutskottets område som vidiskuterar , skall jag ge några synpunkter på de besparingar som rör detregionalpolitiska stödet. Jag har ioch för sig förståelse för det argument som socialdemokraterna framför, att detär onödigt att redan nu förändra det regionalpolitiska stödet, när det kommeren proposition . Men det finns faktiskt skäl som talar/o^r. a. ärlokaliseringsstödets nuvarande konstruktion sådan att det krävs en industriell expansionför att stödet skall komma till användning. I deområden som verkligen behöver ett mer differentierat näringsliv - i del inre avskogslänen - är den industriella expansionen näst intill obefintlig. Det finnsdärför en hel del pengar som aldrig kommer till användning. Jag tyckerockså att den här besparingsåtgärden kan ses som ett steg på vägen attförskjuta tyngdpunkten av stödet till de områden som bäst behöver det. Vi uppfattningen alt stödområdet bör reduceras, och därför tycker jag inte attsocialdemokraternas argumentation håller. Moderaternahar presenterat en ^besparingsUsta i anslutning till proposition nr 130. angav att man ville satsa på sparåtgärder för att få ihop tillfinansieringen till ^marginalskatlesänkningen. Vad jag inte kan förstå ärmoderaternas särskilda yttrande när det gäller den differentieradearbetsgivaravgiften. Visserligen har en motion om saken, men Onsdagen den 11 november1981 Nr 24 eftersomindustriministern för länge sedan har tillsatt en utredning, som ^Onsda^een den redan har lämnat sitt förslag, så borde detkanske inte behövas något särskilt ^y^"^rande i det avseendet. Med det, herr talman, vill jag yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på de socialdemokratiska och moderatareservationerna. 109 () replik: ^Winther säger alt det finns vissa skäl all ändra det^regionalpoliliska slödel, och delta motiveras med att stödet bör ges där delbäst behövs. Det är klart, men det år väl ändå så, att det kan vara lämpligt^atl ge stöd där det över huvud taget behövs. Det är ju inte meningen att delskall försämras där stödet bäst behövs. Dessutom innebär ju den proposition somnu lagts fram att stödet kommer att försämras inom samtliga stödområden. Därförser vi hur sysselsättningen minskar i de delar av landet som inte tillhörstödområdet men som också skulle behöva stöd. Nuutgår tyvärr inte något stöd. Problemen är emellertid myckel stora. Med dennuvarande uppläggningen kommer man inte alt få det bättre i exempelvisNorrbotten - om vi nu utgår ifrån att det kanske är sämst där -bara därför altandra stödområden får del sämre. Därför är det inte logiskt all hantera frågansom regeringen har gjort. Om man skall göra en ändring , hade delvarit lämpligt att la upp samtliga frågor på en gång. Dessutom kan manifrågasätta, om det över huvud taget är vettigt alt minska stödet med tanke påsituationen på arbetsmarknaden . I stället behövs det kanske ytterligarestöd på flera håll. Enligt vår uppfattning borde det inte bli någon ändring,vilket gör alt vi yrkar avslag på propositionen. 110 () replik: ^Winthersade ^atl vårt särskilda yttrande inte är behövligt. Jag vill redovisa enmotsatt ståndpunkt. Det är en viktig markering.Den är viktig av två skäl. För det första anser vi att förslaget måste komma såsnart som möjligt för att det skall sätta sin prägel på det fortsatta arbetet.För det andra skall markeringen uppfattas som ett kraftfullt stöd till herr^Åsling. om han kommer med förslag som innebär en sänkning avarbetsgivaravgifterna. Han skall också ha klart för sig. liksom helaregeringen, att det också är en markering av att vi inte vill se några förslagsom innebär en höjning av arbetsgivaravgifterna. 111 ^WINTHER(fp) replik; sade att det ^mäste vara felaktigt ^atl minska stödet . Men det här är ju ett stöd som inte kommer till användning, eftersom viinte har någon expansion inom näringslivet. Stödets konstruktion är sådan altdel inte kommer till användning, om vi inte har någon expansion. ^n.används det därför inte, och då kan vi lika gärna dra ned en del när det gällerdessa pengar. ^ERU är nu klart med en mycket intressant utvärdering av delregionalpolitiska stödet, och där redovisas just de hår synpunkterna. Man framhåller att det^regionalpoliliska stödet inte används på grund av all det inte finns någonexpansion inom näringslivet. Naturligtvis håller jag med om ^atlproblemen är mycket stora på många håll, men frågan är om de skall lösas medregionalpolitiska åtgärder. När del gäller orter som ligger utanför stödområdetbör man ju i stället använda sig av ^arbetsmark^nadspolitiska och näringspolitiskaåtgärder. sade alt det särskilda yttrandet skall utgöra en markering.Naturligtvis, men i regel brukar väl tillgodosedda krav inte medföra all mananvänder sig av möjligheten att avge ett särskilt yttrande. Ett särskiltyttrande eller en reservation tillgriper man väl när man är missnöjd mednågonting. Onsdagen den 11 november1981 112 () replik: ^Winther kom med en underlig motivering i det senaste inlägget. Honsade, att eftersom det inte finns någon expansion i stödområdena, kan man utanvidare la bort det här stödet. Jag vet inte om den synen är representativ förregeringen. Har regeringen den synen är del verkligen dags för den att lämnain. Man tycker alltså att eftersom det inte sker någon expansion, går del inteatt fortsätta med stödet. Så kan man inte resonera. Här måstevi ^försl och främst få till stånd enallmän politik som gör att företagen kan arbeta. Och naturligtvis måste manfortsätta att ge ^lokalise-^ringspolitiskt stöd. När vi har varit ute i deolika regionerna har vi sett att del lokaliseringspolitiska stöd som gesverkligen har stor betydelse. Jag äralltså förvånad över ^Winthers motivering för ^atl ta bort stödet. 113 () replik: Det är angeläget att man driver på och tillkännager sin uppfattning omvikten av att man kommer fram så snabbi som möjligt på det här området. Vi hari det särskilda yttrandet markerat att generellt verkande medel måste kommatill ökad användning på bekostnad av det nuvarande, i allt väsentligt selektivastödsystemet. Vi tycker alt den meningen dåligt kommer till uttryck i^utskoltsmajoritetens uttalanden, och därför finner vi det angelägel attsärskilt understryka den i det särskilda yttrandet. Slutligenär det viktigt att framhålla att man, när man går in för ett sådant här syslem,klart skall säga ifrån att förslagen går ut på alt sänka arbetsgivaravgifternai stödområdena men ^atl man inte på motsvarande sätt skall höjaarbetsgivaravgiften i andra områden - då lägger man en straffskatt på expansivaoch ^framtidsinriklade företag som har möjligheter all utvecklas vidare.Därigenom kan man orsaka en sämre sysselsättningsutveckling än eljest. Det ärmycket angeläget ^atl föra fram den synpunkten. 114 ^WINTHER(fp) replik; Till vill jagslutligen säga alt jag inte har någon annan mening än han om behovet avdifferentierade arbetsgivaravgifter. Jag tror alt det är ett bra medel, somskall användas. Det håller väl både och med om, eftersomindustriministern begärt en utredning om det. tyckte ^atl det var en underlig argumentation jag förde. Men det är vällika bra att dra in de pengar som inte används? Det här är en stödform som barafungerar när man här en expansion i näringslivet. Del är ju bättre att visparar in de pengar som inte behövs, så att vi får medel ^lill insatser som kanåstadkomma ett expansivt näringsliv. Det gör vi också genom att försöka minskanäringslivets kostnader. Det kanockså vara rimligare att använda de pengarna för andra insatser, t. ex. till^atl minska arbetsgivaravgifterna. Det är möjligt att det kan innebära enbättre skjuts för näringslivet. Jag tror att vi får se över de stödformer vihar, så att de verkligen ger den effekt vi avser ^atl de skall ge. 115 ^ULANDER^(s); hade avdelningsdirektören i AMS, ,en artikel i under rubriken: AMS granskar regeringensstabiliseringspaket: "Kalkylerna håller inte". ÅkeDahlbergs konstaterande är ^atl det ^s. k. stabiliseringspaketet inte på långavägar ger de effekter som regeringen har förutsatt. Devalveringen, ^tidigareläggningenav statligt byggande och den tillfälliga ^rekryleringsstimu^lansen germöjligen en liten effekt men motiverar inte den skönmålning som ges i denborgerliga ^utskoltsmajoritetens skrivning i betänkandet. Enav de punkter som pekar på är att regeringen tror att de pengarsom har anslagits för ^tidigareläggning av statliga byggnadsprojekt tillsammansmed beslut om start för vissa sjukhusbyggen kommer att ge 10 000 jobb i vinter.Dahlberg kommenterar delta så här: "Kalkylenhåller inte av flera skäl. Många av projekten, som sammanlagt kommer ^atl kostaca. , sträcker sig betydligt längre än över vinterperioden,i vissa fall framåt. Lågt räknat är den genomsnittliga byggtiden ettår, och bara lönekostnaden för 10 000 personer uppgår i stort sett till 1,5miljarder kronor. Kalkylenförutsätter sålunda projekt med nära nog obefintlig materialkostnad, som kanuppföras ." Medden erfarenhet AMS har konstateras ^atl den effekt på sysselsättningen inom^byggnadsområdel som regeringen basunerade ut inte har verkligheten som grund.En fundering i sammanhanget är på sin plats; Vore det inte bättre att användasig av de kunskaper som finns hos AMS än alt bygga lu^f^tslott? Menvärre är att regeringen inte lägger fram förslag som ger en förbättring avsysselsättningsläget. Det är inte vackra ord utan praktiska åtgärder sombehövs. Vi kan slå fast att vi får en arbetslöshet inom ^byggfacket i vintersom är helt oacceptabel.Birgit ^Friggebo frågade ^Tobisson vad han svarararbetslösa byggnadsarbetare om politik går igenom. Vad svarar^utskottsmajoriteten de arbetslösa byggnadsarbetarna? De avbyggnadsarbetarna i som är arbetslösa är intresserade av ett svar.De 8 000 byggnadsarbetare i landet som är arbetslösa vill också ha ett svar. Desom har varslats om ^permittering och avsked vill ha ett svar. Den mängdungdomar som går i utbildning men som ser sina möjligheter att slutförautbildningen minska för är också intresserade av ett svar. Klartär att genom regeringens politik har vi på denna sektor stora problem, ochskadeverkningarna blir betydande när ^fundamenten, arbetskraften,^byggmaterielindustrin, alltså de ^s. k. produktionsfaktorerna, slås ut - ochdetta i ett läge där vi har brist på bosläder. Jagövergår härefter till att kommentera några av våra reservationer, och jagbörjar med några kommentarer till det^s. Utskottsmajoritetenanför som skäl för ett avskaffande att bidragets betydelse är liten. Dessutomsäger man att objektsreserven ^f. Den situation påarbetsmarknaden som vi har borde rimligen inte ge anledning till ^atl la bortmöjligheter att på allt sätt motverka en öppen arbetslöshet. överstiger behovet är rimligen inget argument för attta bort bidraget. Nästa frågasom jag skall kommentera är vårt krav på att regeringen skall lägga framförslag om nya och höjda dagpenningklasser i arbetslöshetsförsäkringen. Attintresset för denna fråga är litet från borgerligheten har vi lärt oss. Det ärav vikt att de arbetslösa får delta besked. Vi har ofta från socialdemokratisksida krävt att arbetslöshetsersättningen skall höjas. Skälet är alt det ärorimligt att arbetslösheten också skall kombineras med en stark neddragning avlevnadsstandarden. Utskottsmajoritetensäger; "Frågan om ökning av dagpenningbeloppen ^fär på vanligt sättövervägas i samband med budgetarbetet." Konstaterandet är ettbesked till de arbetslösa; Del blev inget nu heller. Den ^sislapunkten som jag skall ta upp är det konstaterande som står på ^s. Bland de åtgärder som räknas upp som skall ge arbete ål ungdomar finnsen som möjligen är av borgerlig ideologisk natur men som inte har något avsysselsättningsstimulans. Det gäller ändringen i ^ansl^åll^ningsskyddslagen såatt det blir tillåtet med provanställning. påpekade att omprovanställningen skulle få någon effekt måste arbetsgivarnas organisationerta sitt ansvar. Dagslägetär det att i nästan alla kollektivavtal finns regler för hur man på de olikayrkesområdena skall förfara med provanställningar. Vad man nu gör är att ge deföretag som inte har ^avlalsfrågan ordnad rätt alt fritt anställa och avskedaarbetstagare utan hänsyn till någonmotpart. Det är alltså i första hand oorganiserade ^enmansföretag som ArneFransson ömmar för, och jag kan förstå att han här tar den ställningen.Borgerligheten möter en stigande arbetslöshet med ^atl försämra det lilla anställningsskydd som finns. Onsdagen den 11 november1981 Nr 24 Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till de socialdemokratiska den reservationer som ärfogade vid arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:1. Vissa ekonomisk- Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens politiska åtgärder sammanträde. 12 ^S^ Kammaren åtskildeskl. TOM ^T;SQN ^THYBLAD