prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — I så fall hade visäkert fått oss en tankeställare och kunnat medverka till vad vi sedan hargenomdrivit, vilket nu är till gagn också för moderata tidningar såsom . Visst ärdet värdefullt om presstödet kan leda till att tidningarna i 107 Nr 118 fortsättningen kan klara sig utanhjälp. Men jag är pessimistisk, och det beror Onsdaeen den P " marknadskrafterna har fått påverka utvecklingen i så höggrad. 14 aoril 1982 ' P analyser av tidningsutgivningens ekonomiska villkor, finner manatt det behövs selektiva produktionsbidrag och etableringsstöd för att motverka Stöd till daesores- negativa konkurrens- ochstruktureffekterna av dagspressens stora ,.g beroende av annonsintäkter. Detfinns inga tecken på att dagspressen kommer attkunna minska sitt annonsberoende . Då säger jag: Vi böranvända statliga insatser för att skapa valfrihet för människorna. Vi slår vaktom informationsfriheten, rätten att ta del av ett mångsidigt utbud avtidningar. presspolifik leder fill en monopolisering avtidningarna. är av tidningarna borgerliga. Han tycker inte att deträcker, han vill gå än längre. menar jag att de tidningar somligger i ett påtagligt underläge bör kunna utgå från att presstödet fortsätteroch räkna det som en normal intäkt. Finns inte det presstödet, då uppnår moderaternadet rationaliseringsmål som ni tydligen vill uppnå; att högtäckningstidningarnaskall ta över lågtäckningstidningarnas marknader. Det är den rafionalisering nieftersträvar, och den motsätter jag mig. Om statsmakterna står fast vid ett selektivt presstöd, kanvi också räkna med en ökad samverkansbenägenhet hos högtäckningstidningarna,men visar inte statsmakterna vilja att fortsätta med ett selektivt presstödblir det ingen samverkan från högtäckningstidningarna. Då vill de för sigsjälva boka in den marknad som lågtäckningstidningarna har . 97 (vpk): Det är en något egendomlig debattordning vijust har infört, där repUker kan komma långt efter talarens inlägg. tog upp mitt återgivande av hans yttrandeatt stödet fill organisationstidskrifter skulle innebära kraftiga förbättringarför de mindre organisationstidskrifterna. Det är möjligt att han inte användeuttrycket kraffiga, men andemeningen i hans anförande var ändå att deförändringar som sker och som innebär allvarliga försämringar för de störreskulle innebära stora fördelar för de mindre. Jag vidhåller vad vi har skrivit i vår motion om att dettaär ett sätt att tysta kritiska röster. Jag.skulle vilja fråga det första om han kan dementera att den här förändringen vad gällerorganisationstidskrifterna i första hand kommer att drabba arbetarrörelsennärstående tidningar. Vi vet att dagspressen - detta har påtalats redantidigare här i debatten - är borgerligt dominerad - mycket borgerligtdominerad! har varit och utgör fortfarande i mångafall en motvikt till denna borgerligt styrda press. Den motvikten behövs. För detandra; Kan dementera att det förslag som regeringen lägger fram beträffande dagspressen kommer att innebära försämringarför den i en redan mycket svår situation, som har försämrats än 108 För det tredje vill jag riktafrågan till : Varför frångick regeringendagspresskommitténs förslag om att ge ytterligare stöd till Nr118 fådagarstidningar medriksspridning, trots att remissinstanserna var positiva Onsdaeenden och trots att det isammanhanget rörde sig om ytterligt marginella belopp? Dettavar och är ett politiskt ställningstagande. Anf.98 (): Med tanke på möjligheterna att genomföra voteringen före middagspausenskall jag fatta mig mycket kort och inte ställa några ytterligare frågor. Jagvill då bara konstatera att jag av inte fick något svar på minfråga om varför inte något annat land har infört ett presstödssystem av svensktyp och att jag inte heller fick något svar på min fråga om vilka utredningarhan har som visar att införandet av reklam-TV skulle skada pressen. Jag villockså konstatera att intresse för presstödet kom först närcentertidningar började komma i farozonen - det framgick av hans svar. TillOUe vill jag säga att han visst haft möjligheter att svara på minafrågor. Jag ställde dem i anslutning till mitt första anförande, så det hargått alldeles utmärkt att svara med den arbetsordning som kammaren tillämpar. Därutöverkan bara konstateras att av pressen visserligen är borgerlig men att denvar det också när presstödet infördes, . Ingenting haralltså förändrats i det avseendet genom det presstödssystem som sänoga slår vakt om här . Slutligenett svar på frågan: Varför försökte inte moderata samlingspartiet - ellerdåvarande - införa ett presstödssystem, när ett par dussin av desstidningar av ekonomiska skäl icke kunde upprätthållas? Jo, helt enkelt därföratt vi inte ville belasta skattebetalarna med pengar till tidningar somrimligtvis icke kunde bedömas ha möjligheter att överleva på grund av attupplagorna och andra omständigheter spelade in. För var detsjälvklart att skattebetalarna skulle betala notan för hans partipress. Därskiljer vi oss förvisso; det erkänner jag. Anf.99 (): Jag skall försöka svara så kortfattat som möjligt på . Kanjag dementera att arbetarrörelsens tidskrifter inte drabbas av den härnedskärningen? Egentligen är vi ju alla arbetare. I den aktuella gruppenfinns alla möjliga sorters organisationer och tidskrifter. Där finnsMetallarbetaren och där finns Land. Jag skulle kunna räkna upp en hel rad, mendet skall jag inte belasta kammarens tid med. - Nedskärningen drabbar de storaorganisafionstidskrifterna - så är det. Varförgenomfördes inte allt som dagspresskommittén föreslog, frågade beror på bristen på pengar. Sedan till inte reklam-TV inverkan på tidningarnas Nr 118 existensmöjligheter? Lärde sig inteAnders någonting, när vi var på Onsdaeenden utskottsresa till ? Vifick då reda på att man slussar pengar från 14 aoril1982 TV;s reklaminkomster tilltidningarna. Såvitt jag vet gör man det också i Det vittnar om att det finns ett sambandmellan reklam-TV och Stöd tilldagspres- tidningarnas existensmöjligheter. 100 (): Herr talman! Låt oss nuvotera! 101 (vpk): Jag kan instämma med , men kort kommentar till . Han måtte vara blind på båda ögonen,om han i detta land inte kan se en skillnad mellan en gruvarbetare och CurtNicolin. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 a (stödet till dagspressen) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avBertil Fiskesjö m. fl. med 89 röster mot 65 för reservation 2 av . i motsvarande del. 155 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 1 av . med 155 röster mot 154 för utskottets hemställan. Mom. 2 b (stödet till dagspressen, anslagsanvisning) Utskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 65 förreservation 2 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 2 c (stöd till dagspressen) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 3 av m. fl. Mom. 3 b (pressens lånefond) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 4 avBertil Fiskesjö m. fl. med 90 röster mot 65 för reservation 5 av . 154 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls reservation 4 av . med 155 röster mot 154 för utskottets hemställan. Mom. 4 (stöd till organisationstidskrifter) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 153 förreservation 6 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 11 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas kl, 19.30. 12 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2426 av BertilFiskesjö Åtgärder mot försurningen(prop. 1981/82:151) 1981/82:2427av m. fl. 1981/82:2428 av KarlBjörzén och 1981/82:2429 av BoLundgren m. fl. Höjning av skatten påalkoholdrycker, m. m. 1981/82:202) 13 §Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1981/82:342av () till ekonomi- och budgetministern om förslaget om en s. k.hyreshusavgift: I SOU 1982:14 Avstämning av långtidsutredningfinns en bedömning av byggnadsverksamhet och bostadsefterfrågan. Man bedömeratt pris-, löne- och kostnadsutvecklingen kommer att minska lägenhetsefterfrågan,och detta fördelat på hela beståndet. Detsägs vidare i utredningen: "Det väsentliga är emellertid att inse hurkänslig nyproduktionen är för ändrade kostnader i bostadsbeståndet. Ombostadsefterfrågan sjunker någon procent, upphör i princip behovet av nyalägenheter. Den lägenhetsefterfrågan som föreligger i ett sådant läge kan såledeshelt rikta sig mot mindre och billigare lägenheter i beståndet. Tankenatt omfördela kostnader, dvs. att öka subvenfioneringen av nybyggandet och attminska subventioneringen i beståndet (eller lägga pålagor på beståndet av äldrebostäder) riskerar att påskynda omflyttningen inom beståndet mot mindre ochbilligare lägenheter med minskad efterfrågan på nyprodukfionen som följd. Detkan alltså tvärtom vara så att nyprodukfionen främjas bäst genom attkostnaderna i beståndet håUs nere." Mot denna bakgrund villjag fråga ekonomi- och budgetministern: 1.Delar regeringen den syn på berörda frågor som redovisas i avstäm-ningen av LU1980? Nr 118 2. Om så är fallet, hur kan regeringen lägga fram förslag om införandeav Onsdagenden en s. k. hyreshusavgift? : 14 §Kammaren åtskildes .