prot · G509101 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:101 1 § Justerades protokollen för den 10 innevarande månad. 2 § Svar på fråga 1981/82:284 om den militära sjukvården i har frågat mig om de uppgifter som återges i enartikel i rörande en repsoldats insjuknande under ledighet ihemmet är riktiga och, om så är fallet, om jag anser att de vittnar om godorganisation samt, om så inte är fallet, vilka åtgärder jag avser vidta. Bestämmelserom vilka åtgärder en värnpliktig som insjuknar under ledighet utanförtjänstgöringsplatsen skall vidta finns intagna i.tjänstereglementet förförsvarsmakten. Av dessa bestämmelser framgår att den värnplikfige, för attstyrka laga förfall för uteblivande från tjänstgöring, skall anskaffaoch till vederbörande chef översända läkarintyg. Sådant intyg skall om möjligtvara utfärdat av militärläkare eller av annan läkare i allmän tjänst eller, omsådan inte kan anlitas, av annan läkare. Sjukintyget skall innehålla uppgift omsjukdomens art och bestyrkande av att sjukdomen utgör ett bestämt hinder förden värnpliktige att utan risk för hälsan företa färden till sitt förband. Vidsjukdom i hemmet skall den värnpliktige meddela sitt dagbefäl. Vid vissaförband tillämpas den ordningen att den värnpliktige kontaktar förbandetssjukvårdsavdelning, som underrättar vederbörande militära befäl. Jagkonstaterar att gällande bestämmelser är klara och lätta att tillämpa. Denläkare som anlitas avgör om sjukdomen utgör ett bestämt hinder för denvärnpliktige att utan risk för hälsan färdas till förbandet. Frågan omtjänstbarheten avgörs av förbandsläkaren, när den värnpliktige åter inställtsig vid förbandet. Deförhållanden som skildras i den nämnda tidningsartikeln vittnar enligt minmening inte, ifall de är riktigt återgivna, om en helt tillfredsställande Om villkoren för anvisning av ungdomsplatser handläggning.Förhållandena speglar i sä fall inte gängse rutiner, utan får ses som enbeskrivning av en serie olyckliga omständigheter. 2 i (m): Tillåt mig att till försvarsministernframföra ett tack för hans svar på min fråga. Denna fråga kan förefalla att gälla en ganska obetydligsak. Men det är klart att det för mig som läkare, med ett militärmedicinsktförflutet och dessutom fortfarande tillhörande reserven, känns angeläget att fåklarhet i om offentligt framförd kritik, som når många människor och formarderas föreställning om hur det går till i verkligheten, överensstämmer med defaktiska fölhållandena i det enskilda fallet. Är den riktig, bör förhållandenarättas till. Är den oriktig, bör detta bli offentligt fastslaget. Det är viktigt att våra värnpliktiga har förtroende förden militära sjukvärden, i krig och i fred. Vad försvarsministern nu harredovisat om bestämmelserna är naturligtvis formellt riktigt. "Handläggningen" har kanske t. o, m, varit "reglementsenlig"-meninom sjukvården/za/jrf/ägger vi inte ärenden, utan vi tar hand om personer. Dethar nog fallerat både i början och i slutet av händelsekedjan, såväl civilt sommilitärt. Beträffande de skildrade förhållandena använderförsvarsministern uttrycket "ifall de är riktigt återgivna". Jaghoppades faktiskt att min fråga skulle föranleda försvarsministern att be någonav sina handläggare ta reda på om förhållandena var rätt återgivna. Så tycksinte ha skett. Jag hoppas emellertid att själva det förhållandet attsaken nu har uppmärksammats här kan innebära att man tänker igenom hurfredssjukvården skall fungera även under "olyckliga omständigheter".Det är ju bl, a, på den förmågan som även krigssjukvårdens framgång beror. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1981/82:266 om villkoren för anvisning av ungdomsplatser har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att bestämmelserna i förordningen om ungdomsplatserskall efterlevas. Inledningsvis vill jag konstatera att skolstyrelsen harett uppföljningsansvar för alla ungdomar , vilket innebär att den,så långt det är möjligt, skall se till att alla dessa ungdomar får antingenutbildning eller arbete. Genom beslut med anledning av regeringensproposition om åtgärder för att främja ungdomarnas utbildning i gymnasieskolanm, m, slogs skolans uppföljningsansvar för 16-17-åringarna fast. gavsskolan utökade resurser för att kunna erbjuda dessa ungdomar en mer Fr, o, m, har skolan t, ex, möjlighet att tillsådana elever som trots skolans utökade resurser inte har kunnat beredas platsinom gymnasieskolan, anordna s, k, yrkesintroduktion . Riksdagsbeslutet med anledning av den s, k,ungdomspropositionen innebär att utbildning skall sättas i främsta rummet förungdomar . Denna syn har också präglat de åtgärder som under senareär vidtagits för att förverkliga skolans uppföljningsansvar. Det är angeläget, enligt min mening, att åtgärder intevidtas som försvårar genomförandet av skolans långsiktiga åtgärdsprogram förungdomar som inte fyllt . Mot bakgrund av att läget på arbetsmarknaden förvärradesunder hösten och vintern beslutade regeringen att tillskjuta ytterligareresurser för att inrätta s, k, ungdomsplatser för att den vägen söka förbättrasituationen för de ungdomar , vilka trots alla till buds ståendemöjligheter inte hade kunnat placeras i utbildning eller arbete. Enligt den förordning om bidrag till ungdomsplatser somregeringen utfärdade skall, i varje enskilt fall, innananvisning sker till en ungdomsplats, arbetsförmedlingen efter samråd medskolstyrelsen ha prövat möjligheterna att bereda den arbetslöse lämpligutbildning eller yrkesintroduktion, I motivtexten till förordningen om bidrag tillungdomsplatser betonas det att skolans förstahandsansvar för ungdomar upp till18 år består oförändrat och att de nya ungdomsplatserna får ses som ettkomplement till kommunens, alltså skolstyrelsens, reguljärauppföljningsinsatser. Denna syn, dvs, att utbildningsåtgärder skall sättas iförsta hand, stämmer väl överens med de riksdagsbeslut som jag harrefererat till. Jag förutsätter att tillämpningen av förordningen ombidrag till ungdomsplatser håller sig inom ramen för vad jag redovisat. Om villkoren för anvisning av ungdomsplatser 4 (): Jag får tacka skolministern för det positivaoch klargörande svaret på min fråga. Bakgrunden är att det uppstått tveksamhet i tillämpningen.Det gäller dels dröjsmålet med informationen från AMS, dels formuleringarna idenna information. Det är därför värdefullt att få fastlagt att det i förstahand är utbildningsinsatser och yrkesintroduktion som skall prövas. Särskilt värdefullt är det att statsrådet i sitt svarerinrar om vad som står i motivtexten till förordningen, nämligen att de nyaungdomsplatserna får ses som ett komplement till skolstyrelsens reguljärauppföljningsinsatser. Med tanke på de krav på yrkesutbildning som en modernarbetsmarknad ställer, kan det inte nog understrykas hur viktigt det är attungdomarna på alla sätt stimuleras till och motiveras för en utbildning som kange dem en bas att stå på . Att yrkesintroduktionen varit ett verksamt medel i dettaarbete visar inte minst den utvärdering som gjort. Därframgår det att ca en Om villkoren för anvisning av ungdomsplatser tredjedelav de ca 19 000 ungdomar som deltagit har blivit motiverade till att återgåtill st;udier. Ungefär lika många har fått anställning. Yrkesintroduktionen äralltså ett viktigt första steg för de ungdomar som inte går direkt tillutbildning efter . Betyder detta alltså att statsrådet med svaret bekräftaratt förordningen skall tolkas så att ungdomarna först skall erbjudasyrkesintroduktion och därefter ungdomsplats? Det är en korrekt tolkning som YlvaAnnerstedt har gjort. vill jag säga att det måste vara möjligt att tatill vara den positiva samförständsanda, i vilken parterna har träffatöverenskommelsen om ungdomsplatser, så att verksamheten med yrkesintroduktionoch ungdomsplatser kan bedrivas på rätt sätt. De åtgärder för ungdomar som hörtill det kommunala uppföljningsansvaret och som har vidtagits måste blibättre samordnade, så att de kan ingå i och bilda ett helhetsmönster för bådekommun och enskild elev. Det får exempelvis inte bli så att det skapasekonomiska stimulanser för ungdomar som gör att de väljer att inteutbilda sig. Det vore olyckligt, om åtgärder som på kort sikt avses lösa ettakut arbetslöshetsproblem skulle omintetgöra skolans verksamhet, I kontrast till yrkesintroduktionen framstårungdomsplatserna som kortsiktiga, men ibland nödvändiga lösningar. De är ivissa fall nödvändiga brandkårsutryckningar i en akut situation, men riskenfinns att de kan bli en lösning som är alltför lätt att ta till. Man måsteförst ha uttömt möjligheterna fill yrkesintroduktion, som . Ungdomsplatserna är som sagt en lösning i en akut situation som kan varanödvändig att tillgripa, men huvudregeln måste vara att man skall sträva efterlångsiktiga lösningar och förebyggande åtgärder, 6 (): Den senaste statistiken visar attarbetslösheten faktiskt har sjunkit med 18 000 ochatt större delen av den totala minskningen gäller ungdomar . Det ärglädjande att konstatera att regeringens insatser nu börjar ge effekt. Mentrots detta tror jag att vi måste inse att en mycket snabb återgång inte ärmöjlig. Det är därför viktigt att veta vad som händer - bidragsgivningentill ungdomsplatserna är ju begränsad till att gälla fram till den 30 juni.Det vore värdefullt om skolministern kunde ge ett svar på frågan om vad somkommer att hända när det gäller de ungdomar som är i en svårsituation. Jag vill påminna om att regeringen har lagtfram sina förslag för /83 i årets budgetproposition, som f, n,behandlas av . För verksamheten med ungdomsplatser utgår bidrag enligtförordningen om bidrag till ungdomsplatser. t, o, m,juni månads utgång, eftersom ungdomsplatserna var tänkta som en tillfälliglösning i ett akut läge. De medel som står till förfogande utgörs av de 60milj, kr, som regeringen med stöd av finansfullmakten anvisade för s,k, arbetspraktik för ungdomar som efter genomgångenyrkesintroduktion inte fått plats i gymnasieskolan och inte heller har kunnaterbjudas arbete, F, n, pågår inom arbete med att planeraoch samordna ungdomsåtgärderna . Som ett led i detta sammanträffadearbetsmarknadsministern med parterna för att diskuteraungdomsåtgärdernas fortsättning. Det är ännu för tidigt att lämna besked omexakt vilken utformning som ungdomsåtgärderna kommer att få . Om internationella som nationellhelgdag 8 (); Jag är mycket tacksam för det svaret,eftersom många är oroade och vill planera också för den kommande säsongen. Detvar bra att få höra att det nu pågår ett arbete för att samordna och gå vidaremed de åtgärder och insatser för ungdomarna som har påbörjats. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:287 om som nationell helgdag har frågat mig om jag ärberedd att verka för att förslag läggs fram om att upphöja till nationell helgdag. Jag hyser stor förståelse för att den internationellakvinnodagen fyller en viktig funktion som gemensam kampdag för olikakvinnorörelser. Jag anser dock inte att dagen bör jämställas med en nationellhelgdag. Bl, a, vill jag framhålla att införandet av en ny arbetsfri helgdag ärförenat med sådana kostnader att det inte är genomförbart under överskådligtid. 10 (vpk): Jag tackar justitieministern för svaret påmin fråga. Men jag beklagar att det är så negativt, inte minst mot bakgrundenav att de borgerliga regeringarna - så skiftande de än varit - i samtliga sinaregeringsdeklarationer förklarat att jämställdhetsarbetet skall vara enprioriterad fråga. har i och för sig dessa regeringar enligt min uppfattningfört en politik som går stick i stäv mot dessa deklarationer, men det gör detän nödvändigare att driva kvinnofrågorna ännu mer intensivt. förekom liksom tidigare är mångademonstrationer med deltagande inte bara av Grupp 8 och utan också av t, ex, , Vid dessademonstrationer var det vissa krav som drevs mycket hårt. Det vardaghemsutbyggnaden, det Om internationella som nationellhelgdag gälldenedskärningarna av den offentliga sektorn som främst drabbar kvinnorna, det varsolidaritetsfrågorna, men det var också specifika kvinnofrågor, såsom rättentill mammografi. Enligt min uppfattning måste kvinnorna i landet få möjlighetatt lyfta fram de här kraven än starkare. Fördelarna med att göra till -vilket dagen f, ö, redan är i en rad andra länder - är att man därmed skulle gekvinnokraven en annan dignitet. Man skulle lyfta fram kvinnornas utsattaställning på ett helt annat sätt. Kvinnokampen skulle alltså erkännas, precissom arbetarrörelsen tillkämpat sig som . hänvisar ju justitieministern i sitt svar till kostnaderna.Jag erkänner självfallet att dessa är en realitet, men det måste då vägas motde positiva följderna av att göra till . Jag kan inteundgå tanken på alla de övriga helgdagar vi har, huvudsakligen kristna. Jag kaninte se varför inte också kvinnorna skulle få sin helgdag. , herr talman! Jusfitieministern säger att dageninte bör jämställas med en nationell helgdag. Det enda skäl som anförs ärfaktiskt kostnaderna. Finns det några andra? Först vill jag bara nämna attjämställdhetsarbetet är viktigt. Men det finns kanske viktigarejämställdhetsfrägor än frågan om att jämstäUa den internationella kvinnodagenmed en nationell helgdag. Jag tror att regeringens syfte mera har varit attdriva de verkligt viktiga frågorna. Sedan tycker jag att det är alldeles orealistiskt att idagens ekonomiska läge diskutera ytterligare en arbetsfri dag här i landet. Detär helt enkelt för fidigt att föra en prioriteringsdiskussion på dessa områden,dvs, vilken dag som skall prioriteras. Därför tycker jag att det inte finnsanledning att gå längre än till detta konstaterande, 12 (vpk): Visst finns det kanske viktigare frågor. Jagtog fram några av dem, nämligen arbetslösheten bland kvinnorna, den minskadedaghemsutbyggnaden, liksom de mer specifika kvinnofrågorna, dvs, att manbörjar ifrågasätta rätten till fri abort, att mammografin inte byggs ut osv. Men den här dagen skulle ge möjlighet att på ett heltannat sätt i ljuset lyfta fram det kvinnorna utsätts för. Det skulleuppmärksammas på ett annat sätt i massmedia, på samma sätt som sker den 1 maj.Jag tycker att det är litet lättvindigt att bara hänvisa till kostnadsskälennär det gäller någonting så viktigt som en jämställdhetsfråga. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1981/82:292 om bibehållande av kriminalvårdsanstalten i har frågat mig om man frånregeringens sida är beredd att verka för ett bibehållande av Lärbroanstalten inuvarande omfattning och när ett nytt regeringsbeslut kan förväntas i dettaärende. Regeringen har beslutat att Lärbroanstalten - medhänsyn till beläggningsutvecklingen - skall vara kvar med oförändrat platsantalt, v, 14 (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret på minfråga. Bakgrunden till att jag ställt frågan är kanske främst denoro som de anställda på Lärbroanstalten har känt . De gotländskariksdagsmännen har under tidigare riksmöten framställt motioner om justLärbroanstaltens framtid, men har vi avstått från detta därför att det ibudgetpropositionen anförs att regeringsbeslut om nedläggning avlokalanstalten skall omprövas. Svaret är alltså att regeringen har beslutat attLärbroanstalten kommer att vara kvar t, v. Detta var ett mycket välkommetbeslut, naturligtvis främst för de anställda, men också för norra iövrigt, med tanke på serviceunderlag och annat som en anläggning av detta slagtillför bygden. Kvar står då frågan om man får tolka beslutet så att detjänster som varit utlysta som långtidsvikariat kommer att ges fastarekaraktär och om man kan utgå ifrån att det blir tillsvidareanställningar. Detskulle ge de anställda större trygghet i arbetet, och man skulle också få merakvalificerade sökande till tjänsterna. Om bibehållande av kriminalvårdsanstalten i Om den planerade indragningen av tullstationer i Jag har gett svaret att anstalten skall varakvar. Hur det går med de enskilda tjänsterna är något somkriminalvårdsstyrelsen har att ta ställning till. Men jag utgår ifrån att manvid sin planering av tjänsterna helt och hållet kommer att följa det beslut somnu är fattat av regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1981/82:296 om den planerade indragningen av tullstationer iTornedalen har frågat mig om jag ärberedd ta initiativ som syftar till att förhindra planerad indragning avtullstafioner i , Om den planerade indragningen av tullstationer i I årets budgetproposition har jag pekat på de ökade kravsom ställs på medverkan inom flera arbetsområden. Det gäller främstsådana angelägna arbetsuppgifter som bekämpningen av narkotikasmuggling,åtgärder mot ekonomisk brottslighet samt skydds- och kontrollåtgärder fränmiljösynpunkt. Jag fann det angeläget att verksamheten kunde hållas på entotalt oförändrad ambitionsnivå, och budgetförslaget utformades med detta mål isikte. Förslaget har godtagits av . Jag förutsätter i budgetpropositionen att äveni fortsättningen skall ägna största uppmärksamhet åt bekämpning avnarkotikasmuggling och därvid, såsom generaltullstyrelsen föreslagit, göravissa omprioriteringar inom ramen för befintliga resurser för att förstärkakontrollen framför allt i Öresunds- och storstadsområdena. Denna omfördelningav resurserna innebär att ytterligare ca 20 tjänster skall kunna sättas in fördetta ändamål, I den framlagda propositionen om åtgärder mot alkohol-och narkotikamissbruket föreslås ytterligare förstärkningar av tullens resurserför narkofikabekämpningen. Enligt vad jag inhämtat övervägs f, n, inom hurresurserna skall fördelas och då särskilt hur de nämnda omprioriteringarnaskall genomföras inom ramen för de medel som kommer att stå till förfogandeunder /83. bedömer det angeläget attöverföra tjänster till de områden där smugglingsrisken är störst. Därvid harstyrelsen ansett det nödvändigt att minska personalen inom Haparandagränstulldis-trikt med sju tjänster. Minskningen sker genom naturlig avgång.Det ankommer pä gränstullkammaren i att efter förhandling med berördpersonalorganisation fördela personalen inom gränstulldistriktet. Det är således inte aktueUt att dra in tullstationer iTornedalen. På kan det dock enligt generaltullstyrelsen blirnödvändigt att dra in någon eller några gränsposteringar. Innan slutgiltigtbeslut tas kommer styrelsen att inhämta yttrande från och andraberörda myndigheter och organ. 17KERSTIN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Svaret inger vissa förhoppningar. Bakgrunden till att jag ställtfrågan är den berättigade oro som uppgifterna om indragning av gränsposteringarväckt i gränsbygderna i norr, och det av flera olika skäl. För oss i glesbygdoch gränsbygd är de allmänna bevakningsuppgifterna enorma. Ändå nödgas vikonstatera att det ena ljuset efter det andra blinkar och slocknar, så som nunär gränsbevakningen hotas. gränstulldistrikt är omfattande. Det sträckersig från den norrbottniska kustbygden utmed kommun till ,utmed svensk-finska norrut till och vidare utmednorska gränsen till kommun. I händelse av beredskapsläge utvidgas gränstulldistriktetända bort till gränsen mot . Det är som statsrådet förstår en lång gränslinje som tullkammare har att bevaka- det gäller bevakningsuppgifter av skilda slag, ökande transitohandel ochturisttrafik. Idet här sammanhanget kan man inte heller bortse från sysselsättningsaspekten.På sikt rör det sig om minst 21 tjänster - i 9, i 7 och iSvanstein 5. Man börjar göra indragningar . Räknarman i det sammanhanget med den s. k. multiplikatoreffekten och räknar man medfamiljer, kommer man fram till att det rör sig om tresiffriga tal, och det i enbygd där arbetslösheten i relativa tal är . Nukan det sägas att det i en del fall är fråga om naturlig avgång. Men å andrasidan finns det hundratals och åter hundratals ungdomar som hoppas och alltjämttror på ett arbete i denna gränsbygd och glesbygd. Ser man indragningshotet motden bakgrunden ter sig situationen etter värre. Det är meningsfullt att hållavakt mot bl. a. införsel av narkotika, som i dagens arbetsmarknadssituation iNorrbotten kan sprida sig likt en farsot. Det lär finnas narkotikacentraler iNordfinland, och det finns sådana i Tromsöområdet. Tullverkethar enligt gränsövervakningslagen många skilda uppgifter som jag emellertidinte skall gå in på här. Men så mycket kan sägas att det också är ett militärtintresse att våra gränser bevakas. Jagvill beträffande mitt spörsmål om indragning av gränsposteringar frågastatsrådet, om samråd ägt rum med annat statsråd. Det bör ju vara så att denena handen vet vad den andra gör t. ex. när det gäller handel, försvar ochgränsbevakningsuppgifter. Omden planerade indragningen av , tullstationer i I årets budgetproposition har anslagen fill prioriterats iden meningen att den 2-procentiga nedskärning av myndighetsanslagen som iallmänhet har skett i årets budgetproposifion inte omfattar tuUverket. Därmedvill vi från regeringens sida ge uttryck för att det finns en delarbetsuppgifter inom som i det här läget särskilt måste prioriteras.Det gäller, som jag nämnde, narkotikabekämpningen. Jagvill med anledning av vad sade bara stryka underhur viktigt det är att vi har tillräckliga resurser för att ta itu mednarkotikasmugglingen. Det är i längden förmånligare för samhället, om vi kanhindra narkofikaströmmen in i redan vid gränserna, än om vi måste satsamedel på att ta itu med narkotikaskadade människor. Blandde prioriterade arbetsuppgifterna för finns också kampen mot denekonomiska brottsligheten, miljöskyddet och åtgärder för att kunna kontrolleratekoimporten. Det är alltså många viktiga arbetsuppgifter som har,och det är därför som den här gången har fått en reell förstärkning.Men då är det också nödvändigt att satsar sina resurser just på dehär arbetsuppgifterna, och det är vid en omprioritering somgeneraltullstyrelsen har kommit fram till att det bör vara möjligt att någotminska gränsbevakningsstyrkan i gränsdistrikt. Den är f. n. relativtstor. Däremot är det, som jag nämnde, inte fråga om att dra in Omvidgad rätt till energilån Den neddragning när det gäller gränsposteringarnasom kan bli aktuell bör kunna ske genom naturlig avgång. Anf.19 (): Narkotikatrafiken kan söka sig andra vägar. När vakthållningen iväster ökar, kan man söka sig andra vägar norr ut. Tornedalsgränsen har underårens lopp fått namn om sig att vara världens fredligaste gräns. Vi gränsborvill leva upp till det. Vår grannsämja skall inte undergrävas avtransitotransporter av för oss främmande gifter, narkotika, eller av ekonomiskbrottslighet. Därför behöver vi fredliga gränsposteringar för att skydda ossmot ont. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1981/82:299 om vidgad rätt till energilån har frågat mig om jag är beredd att förorda att områdetför förmånliga energilån utvidgas till att omfatta installation av kombipannor,el plus olja, i småhus, så att el kan utnyttjas effektivare för uppvärmning. Sedanbosladsstyrelsen för egen del sagt sig inte kunna finna något stöd i gällandebestämmelser för att lämna energilån till värmepannor med dubbla eldstäder harfrågan närmare övervägts inom . Med anledning härav har regeringen beslutatatt energilån i fortsättningen skall kunna lämnas också för sådana s. k.kombipannor. Avsikten är att kombipannor skall kunna användas i områden därelnätet är för klent för att svara för husens hela energibehov även . 21 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Det innebär i väsentligadelar ett bifall till det krav som låg bakom min fråga. Dettaär ett stort problem, och frågan gäller: Hur skall vi på effekfivaste möjligasätt använda eltillgångarna bl. a. för uppvärmning? Enligt publiceradeelanvändningsprognoser kommer antalet eluppvärmda småhus och villor att ökafrån 1978 till inte av hela småhus- ochvillabeståndet . Då uppstår frågan: Hur kan vi se till att elströmmenanvänds på bästa sätt? Nusker alltså en övergång från oljepannor till renodlade elpannor i mycket snabbtakt. Detta för med sig en del problem, varav ett är att distributionsnätet ivissa områden inte håller för att täcka energibehovet. Det problemet undanröjsförhoppningsvis nu genom statsrådets positiva svar att man kan få bidrag tillkombipannor i dessa områden.