prot · G50958 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad vi tror är viktigt är dels att jordbrukarna lär sigplanera med de här angivna förutsättningarna, dels att undervisning i ämnetekonomi även syftar till att ge färdigheter att ta fram den bästa kombinationenhos de speciella företagen. I det fortsatta beredningsarbete som skolministern talarom vad beträffar utredningen om gymnasieskolan ser jag det som naturligt följer de linjer som LRF och CUF har förespråkat. Av svaret framgår också att vi kommer att få en störreutbildning inom jordbruksområdet, och det hälsar jag med tillfredsställelse. söker sig väldigt många till jordbruksutbildning, och det är positivt ochbra, men det har den nackdelen att väldigt många slås ut. Jag vet inte om detgäller generellt för hela landet, men i den del av landet som jag kommer ifrånär det bara en femtedel av dem som söker till jordbruksutbildningen som kanantas. Detta får den konsekvensen att många ungdomar som kommerfrån jordbrukarhem inte får den utbildning de önskar. Det finns visserligenandra möjligheter till utbildning som också kan vara bra, men de kommer inte inpå gymnasieskolan, och jag tycker att det är synd att det skall vara på detsättet. Genom att utöka utbildningen, som man nu förmodligen kommer att göra,ökar man ju intagningsmöjligheterna. I interpellationen berörs också möjligheten att anordna enmera flexibel utbildning inom jordbruket. För den som skall sköta ettjordbruksföretag och utbilda sig kunde det vara värdefullt att fågöra utbildningen under ett par vintrar. Om det är möjligtatt få till stånd en sådan lösning vet jag inte. men jag hoppas att man tittarpå detta förslag när man nu vidarebereder ärendet. Jag tror att det för mångaskulle vara värdefullt om det gick att genomföra. Jag vill tacka för svaret och hoppas att de synpunkter somjag här anfört och som också LRF och CUF fört fram vid sina uppvaktningarkommer att finnas med i det fortsatta beredningsarbetet. Nr 58 Anf. Onsdaaen den ''' talman! Jag har redan pekat på det stora utbud som förekommer på 13 januari19S det här området i vad gäller bådegrundutbildning och fortbildning. elevplatser på den tvååriga jordbrukslinjens årskurs 1 har faktiskt ökat med Omlantbruksut- /72, och i absoluta tal har antaletutlagda elevplatser bildnineen P jordbrukslinjen ökat med ca 500. I förhållande till innevarande läsår beräknas antaletintagningsplatser inom utbildningssektorn jordbruk-skogsbruk öka med 734 till 2986 platser /84, enligt ett preliminärt planeringsunderlag förgymnasieskolans organisation som SÖ har utarbetat. Jordbruket är ju inte något statiskt-det var också LennartBrunander inne på- utan tvärtom en bransch som är inne i en dynamiskutveckling. Det är ett förhållande som är löftesrikt för framtiden i vad gällerbåde jordbruket självt och dem som på olika sätt är sysselsatta i det och pånågot sätt är direkt eller indirekt berörda av det. Det är också löftesrikt församhället som helhet: Jordbruket har kommit för att stanna, men inte för attstanna upp. Stillastående är tillbakagång, och därför är det tillfredsställandeatt kunna konstatera den sjudande utveckling och den inneboende kraft tillförändring och förnyelse som finns inom jordbruket och jordbruksforskningen.Det i sin tur innebär att behovet att förkovra och fortbilda sig är mycketstort. Det är ett hoppingivande och intressant faktum att intresset för attsyssla med jordbruk har stigit , vilket också , och det är glädjande att jordbruket är en näring som har förmåga attattrahera nya grupper. De uppvaktningar jag har mottagit både från och från visar att intresset ökar och attdet också är ett konstruktivt intresse. Kravet på utbildning och fortbildninginom det här området dikteras av ett behov av såväl ökad kvalitativ som ökadkvantitativ utbildning. Därför kan jag helhjärtat instämma i . Som jag tidigare nämnde bereds inom regeringskanslietförslag om åtgärder inom lantbruksutbildningen, och i det sammanhanget är detenligt min mening riktigt att beakta bl. a. just utbildning för kombineradejord-och skogsbruksföretag, ekonomiutbildning, utbildning i energiproduktion,brukningsmetoder och miljöfrågor. Jag vill alltså understryka att vi arbetarmed frågan i . 59 (): Jag tackar för det kompletterande svaret. Jagkänner mig ganska lugn efter de här orden från skolministern, och jag tror attjordbruket kan se framtiden an med tillförsikt i de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Föredrogs och hänvisades Nr 58 Propositionerna den /82:85 till justitieutskottet J3 1981/82:86till socialutskottet 1981/82:88 till socialförsäkringsutskottet 15 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:164till /82:165-167 till skatteutskottet /82:168och 169 till justitieutskottet /82:170 till socialutskottet /82:171till socialförsäkringsutskottet /82:172 till socialutskottet /82:173till utbildningsutskottet /82:174 till trafikutskottet /82:175 tilljordbruksutskottet 16 8 Tredje vice talmannen meddeladeatt på föredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle propositionerna100 och 101 sättas sist. 17 § Anmäldes och bordladesProposition 1981/82:89 om högskoleutbildning m. m. 18 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1981/82:3 från riksdagenslönedelegation för dess verksamhet 19 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:176 av m.fl. Rätten att i efterhand få ta del av program som sänts i TVoch radio 1981/82:177 av m.fl. Förbud motkollektivanslutning till politiskt parti 1981/82:178 av m.fl. Rösträtt för invandrarevid riksdagsval 1981/82:179av statliga datasystemen 1981/82:180av Gimitar i Rationalisering av det statliga utredningsväsendet Nr 58 1981/82:181 av m.fl. den Översyn av upphandlingskungörelsen 1981/82:182 av och 1981/82:183 av m. fl. Sarnhällsfonder och lokala fackliga investeringsfonder 1981/82:184 av m.fl. Användningen avStockholms slott 1981/82:185 av m.fl. SIDA-bidrag genom Sektionen för Enskilda Organisationer 1981/82:186 av tn. Svenskt agerande för en lösning av Cypernfrågan 1981/82:187 av m.fl. Ökat stöd till ochbefrielserörelserna i , , m. m. 1981/82:188 av och av fjärdedels sjukpenning 1981/82:189 av Översyn av karenstiden för rätt till sjukpenning 1981/82:190 av och biverkningar vid tandlagning 1981/82:191 av m. fl. Utbildning av röntgenpersonal för mammografiundersökningar 1981/82:192 av m. fl. Visst förbud mot förbränningsmotordrivna arbetsmaskiner 1981/82:193 av tn. 1981/82:194 av Leimart Brunander m.fl. Intagning i riksnätet av järnvägslinjen 1981/82:195 av och i riksnätet av järnvägslinjen 1981/82:196 av nordturistkort förungdom 1981/82:197 av av jaktmark 1981/82:198 av m.fl. Q Ökad svensk sockerbetsodling 1981/82:199av m.fl. Ersättningssystemet för viltskador i jordbruksgrödor den 1981/82:200 av Handlingsprogram för nickelbrytning i Meddelande om 1981/82:201 av m.fl. interpellationer Kapitalförsörjningentill mindre och medelstora företag i 1981/82:202 av m.fl. Lokalisering av statens energimyndigheter till 1981/82:203 av m. fl. 1981/82:204 av rn. Åtgärder för att förhindra en hetvattenledning frånForsmark 1981/82:205 av Ändrad princip för stödområdesindelning, m. m. 1981/82:206 av m. fl. 1981/82:207 av och motnarkotikamissbruket 1981/82:208 av och i narkotikafrågor 1981/82:209 av och mot narkotikabrott 1981/82:210 av och i kampen mot drogmissbruk 1981/82:211 av m.fl. Produktionsavgift påvattenkraft, m. m. 1981/82:212 av m. fl. Överföring av vattenfallsverkets vinster till regionalafonder 20 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1981/82:113 av () tillarbetsmarknadsministern om viss facklig blockad mot företag: 81 har någrauppmärksammade fall av blockad mot företag 6 protokoll 1981/82:56-60 som vägrat teckna avtal separat eller viaarbetsgivarorganisation förekommit. Ett sådant fall är blockad moten företagare i som driver sitt företag som enmansföretag. Trots att företagaren inte har några anställda, så kräveri detta fallet en facklig organisation att företagaren skall skriva ett avtalseparat med fackföreningen. Mot detta förfarande finns inget lagligt skydd.Företagaren är helt utlämnad åt ett fackligt godtycke. Mot dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vill arbetsmarknadsministern vidta åtgärder som förhindraratt fackförening sätter ett företag utan anställda i blockad för dess vägranatt skriva avtal separat eller via arbetsgivarorganisation? 1981/82:114 av () tillutbildningsministern om åtgärder för att förbättra de ekonomiska villkoren fördjurparkerna: Djurparkernas ekonomiska villkoraktualiserades i riksdagsmotioner 1977/78. På förslag av kulturutskottetbeslutade om en kartläggning av djurparkernas ekonomiska problem. kartläggning av frågan visadeatt landets djurparker inte kan fungera tillfredsställande under nuvarandeekonomiska villkor. i är enrekreationsanläggning för hela landet och har bidragit till en ökning av denutländska turismen i . I djurparken visas inte enbart djur, utan därbedrivs också omfattande utbildning och forskning. Djurparken är alltså enriksangelägenhet. Landets djurparker finansierar själva större delen av sinverksamhet. Vissa bidrag utgår emellertid från kommuner och landsting. Men dåvissa djurparker har rikskaraktär och dessutom fullgör viktiga samhällsfunktioner,kan man ställa frågan, om inte staten bör ta ett visst ansvar för djurparkernasekonomiska villkor. Vilka åtgärder övervägerutbildningsministern för att förbättra de ekonomiska villkoren för landetsdjurparker? 1981/82:115av () till kommunikationsministern om pendeltågstrafikeni ; "Bottenrekord för pendeln 48av 196 vagnar rullar." Det är Dagens Nyheters enkla sammanfattning en avdagarna för att beskriva den bedrövliga situationen för denpendeltågstrafik SJ har åtagit sig att sköta åt lokaltrafik. Så här beskriver läget fredagen den 8januari : "Tre fjärdedelar av pendeltågen var alltså utslagna av snöoch kyla . Sämre har det varit. SJ tvingades att köramed fyravagnarståg och i enstaka fall endast med två vagnar. Många pendlare har skottat fram bilen, enligtSJ-chefens råd, för att ta sig till jobbet. Stockningar uppstod vid flerainfarter till ." Men det är inte bara Stockholmstrafiken som har kaos. Påde flesta håll i landet har SJ:s fjärrtåg och SJ:s lokaltrafik med tåg visatsig inte alls hålla måttet i jämförelse med övriga trafikmedel. Tunnelbana,busstrafik, spårväg och flyg har klarat vinterpärsen bra. Men SJ har rasat ihoppå prakfiskt taget alla avsnitt. Så här beskriver läget iår: "De senaste veckornas kaos 'förbättrades' till kris.Förseningarna i fjärrtrafiken understeg med ett undantag . För attinte situationen skall försämras igen ställs mängder av godståg in de närmastedagarna och lok och personal koncentreras till persontrafiken. Den obligatoriska sittplatsbokningen har tagits bort föratt den slumpartade användningen av vagnar i olika tåg inte skall ställa tillonödigt stora problem. har flera personer med sittplatsbiljett kunnatgöra anspråk på samma sittplats i ett försenat tåg eftersom ingen vetat vilkettåg de egentligen befunnit sig på. De många förseningarna har också medfört attvagnsammansättningen ändrats helt och hållet i många tåg som avgått i rätt fid. stod 142 av SJ:s 750 lok för linjetjänstavställda i väntan på reparation. Pendeltågstrafiken fungerade med uppfill halvtimmeslånga förseningar. Ett pendeltåg var dock försenat över entimma och bestod av 'lånade' snälltågsvagnar. Tågen från till Karlstadkl. 11.00 och till ställdes in liksom tåget från Stockholmtill . Postvagnarna från till som skulleanlänt delades upp på flera tåg och anlände respektive . Tågen från var försenade. I övrigt var fjärrtågenvid försenade ." En mera dyster bekräftelse på att regeringensjärnvägspolitik är slarvig och planlös går knappast att få. Om de förslag tillupprustning av kollektivtrafiken, investeringar i lok och vagnar, nya spår iStockholm och på som vi från socialdemokratiskt håll nu under fyraår framfört i hade genomförts, så hade situationen varit en annan. Vihar från början varnat för att inte lågprissatsning och ökade anspråk påkollektivtrafik får slå igenom i investeringsplaneringen. Bristerna är destomera anmärkningsvärda eftersom regeringen tillåtit svenskindustri, med kunskap och kapacitet att bygga lok och vagnar, att gå påhalvfart. Spårbygget från mot kunde nu ha varit i full gångom regeringen inte nonchalerat riksdagsbeslutet , osv. Efter vad som har inträffat vore det ett slag iansiktet på alla de hundratusentals kollektivtrafikresenärerna iStockholmsområdet och ett hot mot SJ:s möjligheter att hävda sin roll i detsamlade trafikarbetet om inte en grundligomprövning av järnvägspolitiken kom till stånd. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Vilka konkreta åtgärder har regeringen vidtagit för att påkort sikt förhindra att de senaste veckornas totala sammanbrott ijärnvägstrafiken upprepas? Vilka omprövningar av ochinvesteringsplaner överväger regeringen att göra med anledning av de bristersom avslöjats i samband med den senaste tidens trafikkaos? 21 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:205 av i (m) till ekonomi-och budgetministern om beskattningen av ersättning till försökspersoner imedicinska experiment: Enligt uppgift skall det i UHÄ:s FS1981:21B 3 finnas bestämmelser rörande "skatteplikt för ersättning tillförsöksperson", som ställer sig till förfogande för medicinska experiment,däribland också läkemedelsprövningar. Enligt skulle sådanaersättningar vara skattepliktiga, såvida de inte utgör "skälig"ersättning för "sveda och värk". Oavsett hur ersättningen skallrubriceras och bedömas är "arbetsgivaren" emellertid skyldig' attutfärda kontrolluppgift pä beloppet. Är budgetministern beredd medverka till upphävande avifrågavarande cirkulär? 1981/82:206 av i (m) tillförsvarsministern om vapenfrinämndens verksamhet under beredskap och krig: I sitt betänkande 1981/82:7 anfördeförsvarsutskottet bl. a. att vapenfrinämnden f. n. planlägger sin verksamhetunder beredskap och krig. Är statsrådet i tillfälle att lämnariksdagen besked, huruvida vapenfrinämnden nu kan fullgöra sina uppgifter påett tillfredsställande sätt även under beredskap och krig? Om icke, avserstatsrådet att företaga någon åtgärd i frågan? 1981/82:207av i (m) till utbildningsministern om antagningen tillhögskoleutbildning: Vid vårens intagningar tillläkarutbildning antogs enligt nu gällande regler en 62-årig pensionerad major,som emellertid hade det goda omdömet att icke vilja begagna den honomtilldelade utbildningsplatsen. Med anledning härav - men med en vidare syftning över helahögskole- området -vill jag fråga utbildningsministern om han är i tillfälle att lämna riksdagenbesked huruvida av beslutade ändringar i reglerna förtillträde till högskoleutbildning nu hunnit effektueras av vederbörligamyndigheter samt om utbildningsministern avser att föreslå ytterligareändringar i tillträdesreglerna? 1981/82:208 av () till försvarsministernom åtgärder med anledning av skador vid viss militärövning: avhölls enmilitärövning för rekryter som genomgår kustjägarutbildning vid KA 1. Vidövningen, som genomfördes i sträng kyla, skadades flera av de värnpliktiga. Bl.a. erhöll flera av de deltagande köldskador som medförde vistelse på civilasjukhus. Då det dessutom inträffat andra anmärkningsvärda händelser vill jagfråga försvarsministern: Är försvarsministern beredd att närmare redogöra för dennaövning samt skadornas omfattning? Vilka åtgärder avser försvarsministern vidtamed anledning av det inträffade? 1981/82:209 av () tillkommunikationsministern om pendeltågstrafiken i : Tålamodet hos pendlarna i har ivinter satts på hårda prov. De få tågen i trafik har gått sporadiskt, ochresenärerna har fått vänta i sträng kyla och blåst. Förra vinternsades det att beredskapen nästa säsong skulle bli bättre,"men ingentinghar förändrats. Uppenbarligen brister det i planering och förutseende. Vilka insatser tänker kommunikationsministern göra för attgarantera en tågtrafik som klarar klimat? 22 § Kammaren åtskildes .