prot · G50991 · 1981-12-31 00:00:00 — I långa anförande kunde jaginte finna ett enda positivt ord om utländsk företagsamhet i och inteheller ett enda positivt ord om de många svenska multinationella företagen -sådana som , , , , Asea, Aflas , SCA och allt vad deheter - företag som ändå lägger grunden för vårt välstånd och skaffar osshuvuddelen av den utländska valuta som vi så innerligt behöver för att kunnabetala för vår import. Jag tycker att de många människor som arbetar i dessaföretag bör ha rätt att känna sig stolta över vad de medverkar till och att deinle skall utmålas som om de medverkade i företag som utgjorde nägra slagsfaror för svensk ekonomi och svenskt välstånd. tycker uppenbarligen att det var fel att vitillät utländska investeringar i den utsträckning som nu har gjort, mensamtidigt talade han väl om medverkan i industrialisering.Vi får då inte glömma bort att en orsak till att många svenska företagetablerar sig utomlands, t. ex. i , är att de är beroende avu-ländernas krav pä dem atl etablera sig däroch att detta kan vara en förutsättning för att de skall kunna fortsätta sin verksamhetsom svenska exportföretag till dessa länder. Vilkainvesteringar är det dä som tycker att en socialdemokratiskregering skulle ha salt stopp för? Och om det är så att inte villexemplifiera, så bör han i varje fall tala om till vilken nivå man enligt hansuppfattning borde ha drivit ner de svenska utlandsinvesteringarna. Skulle de havaril eller av de investeringar som vi haft under de senasle åren?Vilka konsekvenser hade detta då fått för svenska företags konkurrenskraft? Hurskulle det ha påverkat vår export? Och hur skulle det ha påverkatsysselsättningen i ? Lider vi inte alldeles tillräckligt aveffekterna av förlorade marknadsandelar? Jagtycker det är väsenfligt att vi, som sade, stärker Sverigeskonkurrenskraft. Därigenom lägger man den bästa grunden för en höginvesteringsnivå i när det gäller svenska företag och när det gällerulländska företag. Såväl de svenska som de utländska företagen ger nödvändigabidrag till sysselsättning, industriell utveckling och välstånd. har vi,som jag ser det, inte för mycket utan för litet av utländskt företagande iSverige. Det skulle vara till stor fördel för svensk ekonomi ochsysselsättning, om flera utländska företag ville etablera sig hos oss. JanBergqvist önskar uppenbarligen på alla sätt skrämma i väg dem från . Industriministernhade respekt och aktning för engagemang. Och engagemangetkanske är starkt. Men om det i så stora delar som jag finner det vara ärmissriktat, är det tveksamt om det är värt så stor respekt. Omåtgärder mot vissa problem med multinationella företag, m.m. 23 (): har en viss förmåga att åstadkomma vredesutbrott och göraallmänna angrepp. Han påstod att jag inte hade någon positiv Syn på att detfanns svenska företag i utlandet över huvud taget. Han ansåg att mitt inläggvar helt missriktat - han hörde inte några positiva ord alls. Därför tvingarHädar mig att än en gång ta upp vad jag faktiskt sade i mitt inledandeanförande. Jag beklagar det, för det hade väl räckt att man fått höra det engång. Men jag sade bl. - och kanske behagar lyssna, för detgjorde han tydligen inte första gången: "Vill vi slå vakt om vårt landssjälvständighet, vårt folks oberoende och välfärd, då skall vi inte isolera ossfrån omvärlden. Vi måste ut i världen och delta i internationellt samarbete." Ochjag fortsatte: "Att vårt land har haft övervägande fördelar avdenna internationalisering är vi säkert överens om. Men skall vi fortsätta attnjuta fördelarna av den utvecklingen, då måste vi se upp för de stora riskeröch problem som också finns." NilsÅsling lalade om att jag hade gått på myten om investeringsnedgång-en. Ja, vadjag har gjort är att jag har läst finansplanen och regeringens budgetförslagoch sett vilka siffror som där anges för industriinvesteringarna. Om åtgärder mot vissa problem med: multinationellaföretag, m.m. Där kan vise att en mycket slor del av de industriinvesteringar som fanns, när NilsÅsling första gången satte sig på taburetten, har försvunnit. Vidare säger : Ja, men det är kanske inte såfarligt ändå, för vi har teknisk utveckling och forskning, och räknar man meddel blir del inte så illa. Det är klart att tar man med detta blir det en något annanbild. Men kan väl ändå inte hävda annat än att investeringarna iSverige ligger på alldeles för låg nivå och alt regeringen har misslyckats medatt få upp industriinvesteringarna till den nivå där de rätteligen bordefinnas. Forskningen och den tekniska utvecklingen har varit alldeles förobetydliga - och resultaten har alltför sällan omsatts i verkligheten genommateriella investeringar. talade om att vad som behövs är inte förbudoch bestämmelser och regler och sådant, utan det är vaksamhet och beredskap.Men ta dä än en gång fallet med . Där misslyckades de anställda med att fåi gång förhandlingar med moderbolaget. gav dem rätl och sade:Javisst, de borde få förhandla. Men sedan fick det hela förfalla. inle vara med och skaffa sådana instrument som gör det möjligt för ossatl inskrida.i de fall där det är fråga om.missbruk. Vad jag efterlyser är justinstrument som gör att vi kan inskrida. Men här säger man; Vi skall inte ha nägrainstrument. Undra på att det då gär galet! ställde frågan vilken nivå de svenskautlandsinvesteringarna skall ligga på, 50 eller 25 .% av de nuvarande? Jag villerinra om att socialdemokraterna när denna fråga 1974 behandlades iriksdagen lade fram ett förslag om andra kriterier för prövningen avutlandsinvesteringar. Enligt förslaget skulle man ha möjlighet att mera tahänsyn till sysselsättningen. Hade man följt del förslaget, skulle vi ha haftbättre möjligheter att påverka denna utveckling. borde förstå attdet inle går att besvara en sådan fråga - om nivån skulle ligga på 50 eller av nuvarande investeringar. Del är beroende av prövningen i de enskildafallen. Och jag menar att vi borde ha andra möjligheter till prövning än vad deborgerliga drev igenom. Återigen kan man konstatera atl ni inle har velatskaffat er de instrument som behövs för att man skall kunna ha en möjlighet altpröva hur utlandsinvesteringar verkar, från sysselsättningssynpunkt och frånandra synpunkter. Jag har här skildrats nästan som en fanatiker som ropar påförbud i lid och otid. Jag vill erinra om en sak. När jag gick igenomindustriministerns svar och talade om vad jag tyckte det var som saknades,utgick jag från de synpunkter på problemen med ulländska företags elableringarsom finns i den s. k. Eckerbergska utredningen. Även om det fanns olikameningar mellan socialdemokraterna resp. och , sä förekomgemensamma skrivningar när det gällde vissa avsnitt i betänkandet. Ett sådantvar beskrivningen av problemen med utländska företags elableringar. Det varutifrån den beskrivningen som jag kritiserade industriministerns framställningdärför att det saknades många viktiga aspekter. Jag skall inte fresta kammarens tålamodlängre. Jag vill bara avslutningsvis säga att vi här i landet borde varaaktsamma om den . principiella inriktningen mot en bättre internationellarbetsfördelning som vi, om vi skall diskutera de vida och mera spektakuläraaspekterna, gärna talar om. I denna internationella arbetsfördelning - som ärså viktig för värt land - ligger också alt man måste acceptera utländskainvesteringar i och se det posiliva i det men naturligtvis ävenacceplera och se någonting positivt i svenska företags elableringar utomlands.Utan detta utbyte blir det inte denna internationella arbetsfördelning, som ärsä angelägen. Jag vill beträffande fallet säga att det baraunderstryker behovet av att vi fullföljer våra internationella ambilionersådana de kommit till uttryck i både och FN. Det är alltså fräga om attskapa internationella koder som kan ge insynsmöjligheter, eller rättare sagtmöjligheter till en sådan dialog med ansvariga företagsledningar som vi finnervara angelägen. Får jag, herr talman, säga att jag beklagar attJan har den inställning som han har. Visserligen har han allteftersomdebatten har lidit modifierat sig en del, men fortfarande dröjer han enständigtkvar vid sin principiella huvudlinje, nämligen att det här är fråga om kontrolloch förbud, både när del gäller svenska och i fråga om utländska företag.Kontroll och förbud ökar inte investeringarna i värt land - det kan jagförsäkra . Det är därför, som jag menar att vår politik mästepräglas av vaksamhet och beredskap, för att vi skall se om utvecklingen går inågon oroande riktning. Det har den inte gjort, såvitt jag nu kan se, vare signär det gäller de utländska företagens elableringar i eller svenskaföretags elableringar utomlands. Jag vill klart slå fast atl det t. o. m. ärmycket angeläget, av hänsyn till den tekniska ulvecklingen i svenskt näringslivoch av hänsyn till arbetsmarknadens utveckhng, att vi fär flerautlandsetableringar och mera utlandsinvesteringar i . Om åtgärder mot vissa problem med multinationellaföretag, m.m. Anf.25 HÄDAR (); Med risk för att tar mitt inlägg tillförevändning att läsa upp hela citat, vill jag påpeka atl han började med attsäga alt man inte skulle isolera sig från omvärlden. Det är riktigt. Men jagtror alt protokollet kommer att visa, alt alla de exempel han sedan gav pä hurman skulle undvika detta var hämtade från helt andra områden än dem han iövrigt tog upp i sitt anförande. Myndigheterna och regeringen skall hålla särskild uppsiktöver bäde dé svenska utlandsetableringarna och utländska förelags elableringari -det är linje. Där skiljer vi oss ät. Hela hans talandas en klar ovilja mot svenska företags utlandsinvesteringar. Han vill skäraner dem, även om han inte nu vill ange exakt hur mycket. Jag är tvärtom positivtill dem. Jag anser ätt svenska företags utlandsinvesteringar behövs för attsvenska exportföretag skall kunna expandera. Jag ser också positivt på altdessa investeringar görs i länder som behöver investeringar och där alltså Omåtgärder mot vissa problem med. multinationella företag, m.m. förutsättningarna förindustriell tillväxt också expanderar tack vare svenska företag. JanBergqvist är klart negativ också till utländska företags investeringar iSverige. Han vill sätta dem i en skamvrå. De skall regleras, och de regler somgäller för svenska företag är inte tillräckliga. - Ytterligare regler skalltill. Myndigheter och regeringen skall ha särskild uppsikt över de här"lymlarna", som har tagit sig friheten att etablera sig i . Idet avseendet skiljer vi oss också kraftigt från varandra. Jag är positiv tillatt utländska företag etablerar sig här. Jag vill atl de skall behandlas likanär de väl finns i landet. Jag ser positivt på deras roll när.det gäller atlfrämja utveckling och sysselsättning i vårt land. Tillskillnad från vili jag inte bara tala om och säga positiva ord ominternationell samverkan, utan jag vill också gärna vara med och försökaförverkliga att någonting! den riktningen kommer till stånd. Jag tycker atl detvar mycket värdefullt att i sitt senaste inlägg gjorde ett så klartuttalande, med en väsentlig skärpning i tonen, mot de nationella -för alt intesäga isolationistiska - tankegångar som jag återfann med sådan tydlighet i JanBergqvists inlägg. 26 (): Del som min interpellation handlar om är följande: Vad är det förproblem med de multinationella företagen, och vad tänker regeringen göra föratt komma lill rätta med de problemen? I den meningen var frågan så atl sägaproblemorienterad. Därför handlar min diskussion också om problemen - även omjag började. , med att tala om principerna. Vi skall delta i deninternationella arbetsfördelningen, och har haft övervägandenytta av detta. Mendet är inte bara frid och fröjd. Det finns också bekymmer, och demmåste vi göra något åt. Jaghar tagit upp både positiva och negativa saker. har i sina inläggöver huvud taget inte nämnt något som helst problem. Det är med andra ord enspegling av vad ekonomiministern sade här i . Han sadeatt han egentligen inte såg. några negativa samband mellan utlandsinvesteringaroch industrisysselsättningen i . Det är tydligen så att harsamma uppfaltning - nickar instämmande. Menjag noterar då, att när regeringens officielle talesman som svar på mininterpellation skall redovisa regeringens samlade syn på problemen medmultinationella företag och internationella investeringar, så erkännerregeringens representant att enskilda utlandsinvesteringar kan påverka densvenska produktionen och sysselsättningen negativt. Han erkänner ocksä att omde svenska företagen krymper sin bas i , kan det innebäraindustripolitiska problem på längre sikt- och det är utmärkt. Det är bara detatt industriministern inte vet vad han skall göra ål detta. Han vel inte hur enlämplig avvägning skall ske. Där har jag en mer preciserad uppfattning, och denhar jag gett till känna. Densom förordar en prövningsmöjHghel är inle en förstockad förbudsanhängare sominte kan se att det finns fördelar. Men jag vill ha instrument som gör att manhar möjlighet att pröva och att ingripa i de fall där del förekommer missbruk.Det är ju så, industriministern, att de internationella reglerna och koderna pådelta område är frivilliga. Men med dem inbjuds medlemsländerna, t. ex.Sverige, att lagstifta med utgångspunkt i de regler som man har kommit överensom. Vi skulle mycket väl kunna lagstifta så att de anställda i fick möjligheteratt föra verkliga förhandlingar om framtida investeringar med dem som harbestämmanderätten i deras bolag. Industriministern säger att det i princip börvara en dialog osv., men han gör ingenting för att konkret bistå de anställdasom begär alt få en reell möjlighet till förhandling med dem som bestämmer överinvesteringarna. Det är en viktig skillnad mellan oss. Islutet av mitt huvudanförande tog jag ocksä upp en diskussion om den ekonomiskapolitiken och pekade på förändringar som är nödvändiga för att vi skall fåinvesteringarna alt öka, för atl vi skall kunna bekämpa inflalionen, få nedräntan och annat. Det är alllid så numera, att ju, mer uppenbart regeringensmisslyckande blir, desto längre tillbaka i tiden går man. Man säger exempelvis;Det beror på att det 1974 var si eller så. Men glöm inte, , att ni ivalrörelsen bläste.faran över! sade; De borgerliga harklarat den ekonomiska krisen, och kan vi vänta oss välslåndsstegring ifortsättningen. Men , några.är efteråt, säger ni.att problemen inte ärlösta, och ni går långt tillbaka i tiden och hänvisar till vad som skedde då.Men ni har ju haft ansvaret , och det är litet svagt att nifortsätter att skylla ifrän er, när ni blåste faran över i valrörelsen . Omåtgärder mot vissa problem med multinationella företag, m.m. Överläggningenvar härmed avslutad. 6§ Föredrogs och hänvisades 1981/82:106 Bil. C punkterna 1, 2 och 4 tillarbetsmarknadsulskottet punkt 3 till socialutskottet iövrigt till utbildningsutskottet /82:114 till justitieutskottet /82:120till skatteutskottet /82:121 avsniu 2.3 till socialutskottet i övrigt till näringsutskotlet /82:131 mom. 2 ihemställan till skatteutskottet i övrigt tilljordbruksutskottet /82:143 Bil. 1 mom. 1 och 2 i hemslällan samt avsniU 2.3 till skatteutskoltet avsnitt 2.5 lill utbildningsutskottet 3 mom. 1 i hemställan tillutbildningsulskottel mom. 2 i hemställan till kulturutskottet Nr 91 Bil. Tisdaeen den ''" ''' arbetsmarknadsutskottet 7 §Föredrogs och hänvisades 1981/82:13 och 14 tillfinansutskoUet 1981/82:15 tillutbildningsutskottet 8 § Föredrogs men bordlades åter betänkanden1981/82:21 och 30 betänkande 1981/82:20 SkatteutskoUetsbetänkanden /82:29, 30 och 32-37 betänkanden /82:26,27, 29-33 och 35 betänkanden /82:14 och 15Socialutskottets betänkande 1981/82:30 TrafikutskoUets betänkande 1981/82:13Näringsutskottets betänkande 1981/82:24 9 § Anf. Jag får meddela att påmorgondagens föredragningslista kommer dels finansutskottets betänkande 20 samtskatteulskottets betänkanden 29, 30 och 32 att uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden, dels justitieutskottets betänkanden 26, 27, 29-33 och 35 attsältas sist. 10 §Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:99 Mineralpolitik - förslag till vissaåtgärder inom mineralområ-del 1981/82:102 Säkerhets- och försvarspolitiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling 1981/82:111 Vissafilmfrågor m. m. 1981/82:115 Anslag tillStudsvik , m. m. 1981/82:117 Godkännande avdet sjätte internationella tennavtalet, m. m. 1981/82:118,4tgärder för de små och medelstora företagensamt innovationspolitikens inriktning 1981/82:122 Organisation och finansiering avdjurens hälso och sjukvård, m. m. 1981/82:145 .Ändrat huvudmannaskap för akademiskasjukhuset i , m. m. 1981/82:148 .Åtgärder förtekoindustrin, m. m. 11 §Anmäldes och bordlades Förslag 1981/82:16 revisorers förslag angåendestatens stöd till idrotten 12 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande 1981/82:22 Män och kvinnor sompräster i , m. m. 1981/82:93) 1981/82:14Anslag till Postväsende (prop. 1981/82:100) 1981/82:15Anslag till Telekommunikationer (prop. 1981/82:100) 1981/82:15Allmänna samlingslokaler (prop. 1981/82:100) 13 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1981/82:157av () till justitieministern om ekonomiska zon iÖstersjön: När ekonomiska zoner infördes iÖstersjön hade del till följd att erhöll av havsområdet där. Det är rika fiskevatten för sill/strömming, torsk ochlax, och de utgör värdefulla reproduklionsområden för fisk- ochsill-/strömmingsbesländ. Genom att förlorade hävdvunna vatten iNordsjön har det gått att flytta över en stor del av del västsvenska fisket tillÖstersjön. Det har kunnat ske inte minst därför att fisketrycket minskade i detsom blev svensk fiskezon. Fisket har kunnai bedrivas lönsamt och i ungefär sammaomfattning som innan ekonomiska zoner infördes. Fisket i är nu vår största tillgång. Del är enförnybar resurs väl värd alt slä vakt om. Så har skett i andra länder. Man har där byggt upp sinbevakning och tillämpar stränga bötesstraff för de överträdelser som begås. Man kan härvid peka pä den senaste händelse som inträffadei sovjetisk zon då den svenska fiskebålen infördes lill sovjetisk hamn ochfick bota . Den svenska fiskebåten fick bota190 . Västerland fick bota . ochBravik i är . Det finns flera exempel på stora bötessummorsom erlagts för relativt ringa överträdelser. I förefaller det finnas föga intresse för altskydda fisket i egen zon. förekom 43 kända överträdelser somhittills inle lett till någon åtgärd. Del har sagts att del största belopp sominnehållits är . Meddelande, om frågor uppges all sju skeppare fällts för tjuvfiske vid Ystadstingsrätt och ådömls mellan 40 och 70 dagsböter. Flera har gjort upprepadeöverträdelser. Den svenska har inte befogenhet all tvingai land båtar som tjuvfiskar. Den måste snällt fräga om de vill följa med. Delskulle vara underligt, för atl inle säga dumt, om nägon följde med in tillsvensk hamn. Del är i delta läge inte särskilt meningsfullt all avtalaom kvoter och utbyte av fiske eller att utfärda licenser och utöva kontroll. Följden av den slapphet som råder gör atl del kommer attbli lönsamt atl tjuvfiska i svensk zon, till skada för bestånden och svensktfiske. Svensk rättsskipning och svensk bevakning kan la lärdom av övriga länderom hur övervakning och bestraffning skall skötas. Detta är nödvändigt, om delinte skall urarta helt. I anledning härav anhåller jag att till justitieministernfå ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att lagoch ordning skall komma all gälla i svensk ekonomisk zon? 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:2901 ay (vpk) lill statsrådet om bibehållande av gynekologtjänsl vid ; planerar alt slopaden speciella gynekologtjänst som har ansvar för mödrahälsovården,familjeplaneringen och föräldrautbildningen. Vissa hälso- och sjukvårdsfrågorför kvinnor är eftersatta, och om denna tjänst dras in kommer de all bevakas änmindre. Protesterna mol detta har varit starka. Jag villdärför fråga statsrådet: Är statsrådet beredd all medverka till att den speciellagynekologtjänsten vid bevaras, bl. a. mol bakgrund avdiskussionen om viklen av att bygga ut prevenlivmedelsrådgivningen iaborlförebyggande syfte? 1981/82:291av () till industriministern om åtgärder för att förbällraarbetsmarknadssituationen i ; För mindre än ett är sedan gickOskarshamns kommun på inrådan av näringslivets företrädare ut med en kampanjför att förmå fler människor att flytta till . Lokal arbetskrafträckte inle till för beräknad expansion. Etl halvt är senare börjadearbetsmarknadssituationen drastiskt förändras. I stället för nyanställningarkom varsel om uppsägningar. , , Nife och . Varvet, den näst slörsla arbetsplatsen, har gäll i konkurs. Hos andramindre förelag växer problemen, som en följdeffekt. 1 700 personer berörsdirekt av nerdragning-ar. Det motsvarar av arbetskraften. Närsituationen vid varvet blev akut utsåg industriministern landshövdingen ilänet atl leda en rekonstruktionsgrupp för näringslivet i . I gåroffentliggjorde planer på en eventuell nerläggning av helafabriken i . Del kan betyda ylteriigare 255 varsel och 15-procenligarbetslöshet i . Vilkakonkreta åtgärder är regeringen beredd vidta som kan förbättraarbetsmarknadssituationen i ? 1981/82:292 av GunhildBolander (c) till justitieministern om bibehållande av kriminalvårdsanstallen iLärbro; 5 till budgetpropositionen 1982, ,anför föredraganden, vad gäller byggnadsarbeten för kriminalvården, alt regeringsbeslutetav angående nedläggning av lokalanstalten skallomprövas. Enligt detta tidigare beslut skulle läggas ned när Huddingeanstallenlas i bruk, och detta beräknas ske . Eftersombeläggningssilualionen tenderar atl bli alll besvärligare - antalet i häkteninskrivna personer har ökat med -torde ettutnyttjande av Lärbroanstalten även framöver komma alt framstå som nödvändigt. Medanledning av delta vill jag ställa följande frågor till justitieministern: När kan ett nyltregeringsbeslut i detta ärende förväntas? Ärman frän regeringens sida beredd att verka för elt bibehållande av Lärbroanstalteni nuvarande omfattning? 15§ Kammaren åtskildes .