prot · G509105 · 1981-12-31 00:00:00 — Mom. 2 (avgiftens höjd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avStig Josefson m. fl. med 94 röster mot 63 för reservation 2 av förste vicetalmannen m.fl. 153 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen avgavs 156 röster för utskottetshemställan och 156 för reservation 1 av m.fl. Kammaren beslöt med 156 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 156 röster avgavs för att mom. 2skulle avgöras genom lottning. 1981/82:38Preskription av skattefordringar m. m. 1981/82:96) Utskottets hemställan bifölls. Inkomster av stuguthyrning, m. m. 7 § Inkomster av stuguthyrning, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1981/82:39 omfastighetsbeskattningen m. m. AnL 60KNUT (): Vi har över 600 000 fritidshus i vårt land, ihuvudsak i enskild ägo. Utnyttjandegraden är ganska låg - de allra flesta tordeutnyttjas blott några sammanhängande veckor förutom en del större helgeroch andra veckoslut. Beståndet av fritidshus skulle alltså i högre grad kunnautnyttjas av fler än ägarna, men intresset för uthyrning förefaller mycketlågt. Orsakerna härtill är, förutom risken för att hus och inventarier kommertill skada och högre uthyrningskostnader, att den skattefria intäkten är såpass låg som , . Med tanke på våra höga marginalskatter och detslitage som en uthyrning medför är det skattefria beloppet lågt. Detta motverkarockså långtidsuthyrning, eftersom många stugägare föredrar att begränsa uthyrningstidenså, att intäkten inte överstiger det fria beloppet, . Den gränseninfördes , och beloppet var , fr, o, m, 1974, Det friabeloppet har inte ens efter höjningen till . Därtill skall läggas att den som hyr ut sin villa sompermanentbostad får behålla hela inkomsten över schablonintäkten obeskattad. Den ökade efterfrågan på fritidshus för uthyrning hängersamman med den ökade fritid vi fått genom kortare arbetstid, den femtesemesterveckan och olika pensionsreformer samt också med att vi fått flerutländska turister. Det är naturligtvis ett samhällsintresse att öka turismen ivårt land, varigenom intäkter från utländska besökare stiger och våra egnautgifter för utlandsresor minskar. För att fä fler människor att semestra i måstenaturligtvis efterfrågan på övernattningsmöjligheter tillgodoses. Detta haruppmärksammats i direktiven till utredningen om fritidsboendets framtidautveckling, som har att föreslå åtgärder som gör det möjligt att skapa ettutbud av fritidsbostäder som är anpassat till efterfrågan. Mycket talar sålunda för att man genom att höjabeloppsgränsen, ,, ökar utbudet av uthyrningsstugor. Härigenom blir detökade förutsättningar för en dämpning av hyresnivån, något som ger flermedborgare möjlighet att hyra ett fritidshus. Skatteintäkterna för stat ochkommun kommer knappast att minska till följd av en höjning av beloppsgränsen,då Inkomster av stuguthyrning, m. m. denna höjning kan väntas kompenseras av ett ökat utbud. Med det sagda, fru talman, yrkar jag bifall till denmoderata reservationen, AnL 61 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Får jag, innan jag överlämnar ordet till ,meddela att voteringssignalerna inför den votering som vi just har hafttydligen inte har fungerat överallt i huset. Jag får därför be ledamöterna attvara uppmärksamma på att en ny votering kan följa efter det här ärendet. Teknikerna är vidtalade, och jag ber ledamöterna att ommöjligt hålla dörrarna till sina rum öppna mot korridoren. AnL 62ERIK (): I det schablonbeskattningssystem som finns försmåhus ingår på samma sätt också uthyrning till andra än ägare i den mån det ärfråga om ett permanent boende. Om inkomster från fastigheten uppkommer på annat sätt,bortser man från dem, om det rör sig om småbelopp, F, n, ligger den gränsen vid4 , . Även om man har ett särskilt dyrt hus, så att avfastighetens taxeringsvärde blir mera än ,, är det den gränsen somgäller. Denna gräns höjdes sä sent som från en tidigare gräns på . Om en fastighetsägare således har inkomster som överstigerbåde av fastighetens taxeringsvärde och , vid sidan av permanentbostadsuthyrning, skall taxering ske på annat sätt än genom schablontaxering.Då skall både inkomster och utgifter redovisas. Det betyder inte nödvändigtvisatt fastighetsägaren kommer i ett sämre läge. Det är alltså inte sä attfastighetsägaren utan vidare kommer att skatta för beloppet. Han har ju ocksåavdragsrätt för alla omkostnader. Är det, som säger, så attslitaget är mycket stort och omkostnaderna därför blir mycket höga, blir intehela beloppet , - eller det belopp som det nu är fråga om -beskattningsbart. Det är bara den skillnaden att han inte längreschablontaxeras, utan att han taxeras på vanligt sätt, dvs, utgifter ochinkomster redovisas. majoritet anser, att om enfastighetsägare har intäkter , vid sidan av det vanligaboendet, börjar förhållandet mera att likna en rörelsefastighet än envillafastighet, och därför är utskottet inte berett att f, n, höja den gränssom så har fastställts. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande nr 39, AnL 63 (): Det var relativt vanligt under slutet av1940-talet och att jordbrukare, för att tillmötesgå denstora efterfrågan på fritidstomter, gjorde några avstyckningar. som sedanutarrenderades mot en fast ärlig avgift. Tomterna brukade vara på ca 2000 m- och arrendena i regel . per är, beroende på lägeetc. är inteuppsägbara, och som regel är inte heller arrendena indexreglerade. Mot dennabakgrund är det uppenbart att sådana här arrenden är en föga den lukrativverksamhet för de nuvarande ägarna av stamfastigheten. årsfastighetstaxering åsattes inte tomterna något separat taxeringsvärde, Inkomster av stuguthyrning, m. m. utan iregel inbegreps dessa i totalsumman för övrig mark, och I , per tomt varett vanligt förekommande värde. Men vid taxering skulle dessa tomter generelltåsättas ett eget taxeringsvärde - något som för många har inneburit heltorimliga konsekvenser. Visserligen anges i fastighetstaxeringslagens 5 kap, 2 §att taxeringsvärdet skall motsvara av taxeringsenhetens marknadsvärde.Dessutom anges i 5 § att en avkastningskalkyl bör vara till ledning vidfastställande av marknadsvärdet. Detta synes emellertid inte ha beaktats avtaxeringsnämnderna. Efter generella anvisningar frän länsstyrelserna har man istället utgått från vad marknadsvärdet, baserat på försäljningsstatistik vidförsäljning av vanliga tomter, har beräknats till för resp. områden. Efterklagomål till fastighetstaxeringsnämnderna har som regel tomtvärdet sänkts försådana här tomter, som är utarrenderade på långtidskontrakt, till . Men inte ens denna reducering leder till ett rimligt resultatoch stämmer i vart fall inte med det marknadsvärde som räknas fram genom enavkastningskalkyl. I sammanhanget bör kanske understrykas att någon försäljningav denna typ av tomter av naturliga skäl inte har förekommit. Ett verkligt fall torde bära vittnesbörd om detta. Frånden aktuella stamfastigheten avstyckades 35 tomter omkring . Deutarrenderades , och arrendena uppgick till . Dessatomter har taxerats till . per styck, dvs. sammanlagt 700 000 kr.Intäkten från de 35 utarrenderde tomterna är f. n. ca . per är ochskulle ungefär räcka till för att betala garantiskatten på . -däremot inte till den inkomst-eller förmögenhetsskatt som belöper sig på dessatomter. Detta är givetvis orimligt. Nuvarande ägare har kommit i en ohållbarsituation, om inte högre taxeringsinstanser gör en sänkning till etttaxeringsvärde som baseras på en avkastningskalkyl. Jag är tacksam för att utskottet i en rätt så utförligskrivning har redovisat såväl avkastningskalkyl som andra sätt att fastställataxeringsvärde. Jag hoppas att de här fallen, som jag har redovisat och sominte är unika, skall bli tillrättalagda i högre instans, efter attskatteutskottet nu på detta sätt har klarlagt hur taxering bör ske. Mot denna bakgrund har jag f. n. inget annat yrkande änutskottets. AnL 64CHRISTER EIREFELT (fp); Tillsammans med har jag i motion900 velat fästa uppmärksamheten på det stora antal privata fritidshus som vihar och som ofta utnyttjas . Enbart i mitt länHalland finns inte mindre än 27 000 sommarstugor. Det är dess värre så att i våra mest attraktiva områden,t. ex. vid badorterna på , är utbyggnadsmöjligheterna mycket starkt 6 protokoll 1981/82:105-106 Inkomster av stuguthyrning, m. m. Det finns helt enkelt inga tomter kvar. Därförär det angeläget att de stugor som finns kan utnyttjas bättre. Jag tror att detfinns många olika sätt att få till stånd en ökad uthyrning och därmed ettbättre utnyttjande av de privata fritidsstugorna. Ett sätt är t. ex. en meranpassad prissättning, som skulle kunna göra stugorna begärliga också före ochefter den direkta högsäsongen. Vi har i motionen sagt att ett annat sätt att stimuleraägarna till mer uthyrning av sina stugor vore att höja det skattefria beloppsom kan tas ut. Beloppet är , och enbart inflationen motiveraren höjning till . Vi har inte angivit något belopp, men jagtycker att en höjning till . Moderaternahar med liknande motiveringar som mina egna också krävt en höjning av beloppsgränsen.I sin reservation har dock sträckt sig så långt som till 10 000 kr.per år. Jag tror inte att vårt ekonomiska läge tillåter det, men framför allttror jag inte att en så kraftig höjning är nödvändig för att nå de effekter somvi efterlyser. Jag ansluter mig alltså till de synpunkter som förs fram ireservationen, men det belopp man fastnat för anser jag är för högt. AnL 65 (): gick barain på de skattetekniska problemen, och det är naturligtvis troligt att det i endel fall kan bli det resultat som han redogjorde för i sitt anförande. Men detär väl uppenbart ostridigt att utbudet av fritidshus för uthyrning kommer attöka, om beloppsgränsen sätts högre. Man kan naturligtvis tänka sig att knytagränsen till exempelvis ett halvt basbelopp eller något sådant, men jag trorinte att vi skall indexreglera allting i det här samhället. Därför har vi velatta till ett belopp så att det verkligen blir attraktivt och så att utbudet avfritidsstugor ökar. Jag är ganska säker på att utredningen om fritidsboendets framtidautveckling kommer att föreslå höjda gränser. Utredningen har ju fått i uppdragatt se till att det blir en utjämning mellan efterfrågan och tillgång på sådanahär hus. Därför är jag som sagt ganska säker på att det kommer att bli enhöjning. Men jag tror att det vore värdefullt, om man redan nu kunde höja detskattefria beloppet, så att man till kommande turistsäsong får störremöjligheteratt speciellt ta emot utländska turister och de många svenskar sominte äger ett eget fritidshus. AnL 66ERIK (): Det är riktigt att jag huvudsakligen gick inpå skattetekniska grunder, för det här är en skatteteknisk fråga. Enligt mittsätt att se skall inte vissa inkomster bli skattefria den här vägen, utanfrågan gäller: Skall man ha en schablontaxering, eller skall man ha en vanligtaxering? Man har en schablontaxering som i stort sett skall överensstämma medden konventionella metoden efter ett ganska stort antal år. Det är alltså enteknisk fråga att man beskattar en- och tvåfamiljsvillor - och även fritidshussom används för eget behov - efter en viss procentsats av taxeringsvärdet, somegentligen under enlängre tidsrymd skall motsvara den konventionella metoden, där man tar uppinkomster och utgifter. Om vi utan vidare höjer den här beloppsgränsen hurmycket som helst eller till ,, innebär det kanske att , blirhelt skattefria i en rörelsedrivande verksamhet, för man håller kanske de härhusen inte för att ha dem för egen del utan för att hyra ut dem till andra.Även om man skulle ha byggt dem för egen del är det ganska orimligt att manskall kunna ta in , skattefritt på att under vissa veckor hyra ut dem. Detta är alltså en skatteteknisk fråga, och om herrWachtmeister önskar ett klargörande av min bedömning av det hela, så vill jagsäga att inkomster skall beskattas i det här landet, oberoende av om de kommerfrån stuguthyrning eller från något annat. Att det skall finnas ett fribelopp idetta sammanhang beror på att man inte skall ge sig på småsaker ochlappribe-lopp. Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration Överläggningen var härmed avslutad. Mom. A Utskottets hemställanbifölls. Mom. B (stuguthyrning) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 63 förreservationen av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. 8 § Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration Föredrogs skatteutskottets betänkande 1981/82:40 omtaxeringsfrågor m, m. AnL 67ESSE (): Jag har tillsammans med ett antalfolkpartister i motion 218 till detta krävt att hosregeringen anhåller om förslag till ändring av taxeringslagen innebärande attsista inlämning för självdeklarationer ändras från till den 1mars och för rörelseidkare frän till att gälla fr, o,m, och avseende , På dettahar utskottet svarat; "Utskottet här vid sin prövning av motsvarande frågatidigare år konstaterat att syftet med det framställda yrkandet kan tillgodosesgenom att anstånd medges i det enskilda fallet, om kravet på en förlängddeklarationstid stöder sig på beaktansvärda skäl. Utskottet är inte heller nuberett att tillstyrka en allmän förlängning av deklarafionstiden och avstyrkersåledes motion 218," Detta konstaterande från utskottets sida är mycketmärkligt. Vi vet att de flesta löntagare och pensionärer ofta har mindre än 14dagar på sig för att få Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration deklarationenupprättad och avlämnad. Många känner betydande osäkerhet, även om det rör sigom relativt enkla deklarationer. Därför anlitar åtskilliga människor i dettaland någon sakkunnig medhjälpare för deklarationens upprättande. Då medfördenna snäva tidsram betydande svårigheter - även om inte utskottet tycks insedet - eftersom tillgången på personlig deklarationsservice är ganska begränsad, Rörelseidkare, som redan nu får vänta meddeklarationsavlämnandet till , har svårigheter att klara avlämnandetföre detta datum. Denna grupp får i betydande utsträckning dispens att avlämnadeklarationerna . Dispens kan numera i vissa fall beviljas ända fram tillden . Det vore mer rationellt att inlämningsdatum redan från börjansenarelades med en månad för alla. Ansökan om dispens till är merregel än undantag och beviljas också ganska generellt. Fr, o, m, har taxeringsnämndernasarbetstid förlängts från till , då samtligadeklarationer skall vara färdigbehandlade och avlämnade för registrering. Dettainnebär att det numera också är praktiskt möjligt att i viss utsträckningsenarelägga deklarationernas inlämningsdatum utan att taxeringsarbetet därförförsvåras. Taxeringsnämndernas granskningstid har alltså förlängts med 16 veckor.Då borde det också vara självklart att den vanlige deklaranten får sin tidförlängd för deklarationens upprättande, som ofta bara är . Utöverde praktiska synpunkter som här kan anföras är det också principiellt viktigtatt den enskildes fidsbehov i detta sammanhang inte körs över när byråkratinbreder ut sig. Det är nödvändigt att det vid deklarationens upprättande finnstillräckligt med tid för ett grundligt och väl planerat arbete med möjligheteratt anlita den sakkunniga hjälp som i det enskilda fallet kan önskas. Denallmänna deklarationstiden bör, som vi motionärer ser det, alltså förlängas medytterligare frän till och förrörelseidkare med en månad från till . Mot denna bakgrund är det citat som jag tidigare lämnadefrån skatteutskottets betänkande utomordentligt märkligt. Man frågar sig omskatteutskottet är ointresserat av den enskildes behov av tillräckligttidsutrymme för att upprätta sin självdeklaration med så gott underlag sommöjligt. Den tid på som skattemyndigheterna fått pä sigför att granska deklarationerna är helt säkert nödvändig, men man mäste ocksåinse svårigheterna för dem vilkas deklarationer skall granskas. Därför hade detvarit rimligt om skatteutskottet hade tagit sig en extra funderare på den härfrågan och föreslagit en förlängning av deklarationstiden i stället för attmotivera ett avslag på motionen med att säga att man har avvisat dettaförslag från samme motionär. Det kan inte vara ett skäl för ett riksdagsutskottatt fortsätta att framhärda i en orimlig ståndpunkt. Jag hoppas därför att skatteutskottet nu talar om detverkliga skälet till att den enskilde inte ges tillräcklig tid för att kunnadokumentera sin självdeklaration. Därmed yrkar jag bifall till motion 218. I detta anförande instämde (). AnL 68ERIK (): har samma sakliga motiveringsom tidigare för att avstyrka denna motion. Utskottet anser nämligen att det ärönskvärt att taxeringsarbetet kommer i gång så fort som möjligt efterinkomstårets slut. Det finns ändå en tidtabell enligt vilken olika delar avgranskningsarbetet undan för undan skall vara färdiga. Den skattskyldige börnaturligtvis också ha tid för att inlämna besvär. Jag håller medEsse om att den enskilde deklaranten skall ha den tid på sig sombehövs för att få fram alla handlingar och därefter kunna upprätta sindeklaration. anser att resp. den 31mars för bokföringsskyldiga är väl avvägda tidpunkter för att uppfylla bådadessa önskemål, dvs. dels att komma i gång med taxeringsarbetet så fort sommöjligt, dels att ge den skattskyldige all den tid han behöver. Om det - och det gör det säkert - finns deklaranter som ärförhindrade att fullgöra sin deklarationsskyldighet fill angivet datum, harvederbörande möjligheter att få uppskov. En hel del människor använder sigockså av den möjligheten och får regelmässigt sin ansökan beviljad. Men viskall ha klart för oss att huvudparten av alla deklaranter utan större besvärlämnar sin deklaration , varpå taxeringsarbetet kan påbörjaskort tid därefter. Fru talman!Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration 69ESSE (): ordförande konstaterar attdet går att få uppskov. Ja visst, det har vi också talat om i motionen. Men detförutsätter att vederbörande begär detta. För rörelseidkare och sådana somanlitar en bokföringsbyrå är det ganska enkelt. De sänder bara in sin ansökan ochväntar med att avge deklarationen, för de vet att ansökan beviljas. Denenskilde deklaranten däremot vågar inte vänta med att avlämna sin deklaration,om han har begärt uppskov men inte fått besked om huruvida det har beviljats.Den som efter finner att han eller hon inte kommer att hinnaavlämna deklarationen och därför begär uppskov hinner nämligen i regelinte få besked före . Då vågar vederbörande alltså inte vänta påskattemyndigheternas beslut, såvida inte en deklarations- eller bokföringsbyråanlitas. Den enskilde individen sitter således i kläm i skattebyråkratin. ErikWärnberg kan väl inte på fullt allvar hävda att detta är en riktig linje. När det gäller tidtabellen har vi ju fått en utökning med16 veckor av tiden för samhällets granskning av den enskildes deklaration. Menman måste ha klart för sig att det vid den granskningen är utomordentligtviktigt att underlaget för den deklaration som den enskilde har ingivit är såkorrekt som möjligt. Då det är så knappt om tid innebär det betydandesvårigheter för den enskilde deklaranten att uppfylla detta krav. Om man villfå en väl fungerande tidtabell, som möjliggör att den enskilde har ettdeklarationsunderlag som är så bra att granskningsarbetet underlättas, så bordeman rimligen kunna bifalla yrkandet i vår motion, som innebär att den enskilde Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration deklarantenfår litet på sig. För rörelseidkare beviljar man ju i princip en månadsförlängning, om detta begärs. En generell princip att tiden för avlämnandetförlängs från till borde kunna införas. Pä så sättkunde man undvara det extra arbetet med att behandla alla uppskovsansökningar.Det vore också ett sätt att rationalisera - eller hur, ? AnL 70 (): De allra flesta deklaranter har alla sinahandlingar och sina deklarationer färdiga . Då har de haft 14dagar på sig från det att de fått sina inkomstuppgifter. För de flesta är detegentligen inga som helst problem med den nu gällande tidpunkten, och de somhar problem får alltså uppskov. Men om vi generellt uppskjuter inlämningstiden ,betyder detta faktiskt att taxeringsarbetet kommer i gång . Dåblir den tidpunkten den , för det är inte så att många lämnar insina deklarafioner i förväg. Man vinner därför rätt mycket på att bibehålla dennuvarande ordningen, och man orsakar inte något större obehag, förutom att denlokala skattemyndigheten per telefon eller på annat sätt måste meddela attuppskov har beviljats dem som har anfört sådana skäl att ett uppskov ansettsmotiverat. Vi tycker således att det här förslaget inte innebär någonvinst, utan i stället en förlust för den skattskyldige. Allting förskjuts ju islutskedet, om man förlänger tiden med dessa - en förlängning som intefyller någon uppgift. AnL 71ESSE (): Det är alldeles självklart att de allra flestalämnar in deklarationen inom den föreskrivna tiden, eftersom de är tvungna tilldet. Deklaranterna måste då lämna de uppgifter som är möjliga att lämna. Mendet säger inte att man inte skulle få ett bättre underlag och att granskningsarbetetinte skulle underlättas, om man förlängde tiden. Vem vinner på det härsystemet? Givetvis är det skattebyråkratin som vinner på det genom att man fårlängre tid att arbeta med granskningen. Men förlorar samma byråkratipå detta, eftersom man får ett sämre underlag än om man gav den enskilde någotlängre tid för att upprätta sin deklaration, anser väl ändå inte att det bara ärmyndigheterna som skall tjäna på att man sträcker ut tiden, utan man skulle välgöra det även för att ge den enskilde deklaranten möjlighet att lämna in endeklaration som är så korrekt som möjligt? AnL 72 (); Jag vill fråga ; Har EssePetersson några belägg för att deklaranterna inte har sina handlingar färdigaden ? AnL 73ESSE (); Ja, nästan ställs det ju ett antalfrågor om detta här i kammaren. Det handlar om att man inte har fåttkontrolluppgifter, att det har blivit förseningar av deklarationsblanketter,att det har blivit fel i blanketter och i uppgifter som tillsammans försenararbetet med deklarations upprättande. Att detta innebär betydande svårigheterför den enskilde som skall upprätta sin deklaration är självklart. Åtskilligafrågor som framförs till oss förtroendemän kommer just från enskildadeklaranter som hamnat i svårigheter när det gäller uppgiftslämnandet, t. ex,därför att de inte fått tag på de blanketter de behöver förrän i sista minuten.Speciellt gäller detta de människor som inte anser sig klara av att göra sindeklaration själva utan som vill ha en viss hjälp av sakkunskap. För dem ärtiden väldigt kort. Jag förmodar att inte lever på en sådanisolerad ö att han inte konfronteras med sådana här problem. Under mina få år iriksdagen har jag konfronterats med dem åtskilliga gånger. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 218 av EssePetersson m. fl., bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs skatteutskottets betänkande 1981/82:41 omreklamskatt m. m. AnL 74 HANS i (vpk): I motion 1568, yrkande 5, föreslår vi att manskall skärpa reklamskatten. Jag skall inte föra någon stor skattepolitisk debatt kringdetta förhällan-devis lilla yrkande. Men det är uppenbart så att utskottetgenom att avstyrka detta förslag visar vilken typ av skattepolitik man villföra och för. Vad man undviker att beskatta hårdare säger ju lika mycket omskattepolitiken som de pålagor som man lägger på och de lättnader man inför påandra håll. Vi vet av de skattepolitiska debatter som förts och av denfinansdebatt som hölls att man så långt det är möjligt vill undandraaktiehandel, reklam och annan verksamhet från beskattning. I varje fall inte lägga på någonting nytt, men man ger åt höginkomsttagarna genom den s.k. marginalskattereformen. Utskottet säger i sitt betänkande att man tidigarebehandlat frågan om reklamskattens vara eller icke vara, något som det ju integäller den här Dåhar man sagt att man av statsfinansiella skäl inte kan ta bort denna skatt. Detmåste väl ändå vara så att samma skäl talar för att man höjer skatten.Kostnaden kan bäras av reklamfinansiärerna - det är inget tvivel om det.