prot · G509112 · 1981-12-31 00:00:00 — Det kan bero på vilka orter som taxeringen sker på.På den orten, där man har en mycket god personkännedom och där man välkänner till förhållandena, finns det kanske inte så stora möjligheter att kommaundan som på den stora orten, där det bor många människor och där personkännedomenär mycket mindre. Den här skillnaden kan man då i och för sig inte skylla påanvisningarna, utan det är tyvärr en skillnad som vi får leva med i taxeringsarbetet,inte bara när det gäller att taxera förmånen av fri bil utan i taxeringsarbetetöver huvud taget. AnL 72 (): Som jag tidigare sade visar den utredning som gjorts av länslandsting att det med all sannolikhet förekommer fusk på detta område. Därförhar jag väldigt svårt att förstå att utskottsmajoriteten inte kan ställa upp påden här utredningen. AnL73 (): Jag tvivlar inte på att det förekommer fusk på detta område liksom på istort sett alla skatteområden. Vi påpekar ju också i utskottsbetänkandet attvi anser att man inom mycket väl kan följa upp denna fråga ochatt det därför inte behövs någon särskild utredning. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (bilförmån och resor mellan bostad och arbetsplats) Utskottetshemställan bifölls med 153 röster mot 152 för reservationen av m.fl. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:48 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch (prop. 1981/82:69) 14 §Föredrogs justitieutskottets betänkande 1981/82:36 om anslag till m. m. 1981/82:100). Påföljderför arbetsmiljöbrott, m. m. AnL74 (): I föreliggande betänkande från justitieutskottet har vi socialdemokrateren reservation om påföljder för arbetsmiljöbrott och valutabrott. Vi har denmeningen att straffbuden här bör skärpas. Det är en uppfattning som vi tog uppredan 1980 i en gruppmotion om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Vikonstaterade i den motionen att en utredning arbetade med att föreslå ändringari valutalagstiftningen. Det underströks i motionen att det var nödvändigt attutredningen kom att föreslå ändringar i valutalagstiftningen som skullemöjliggöra en mer effektiv bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. För attdet verkligen skulle bli ett resultat föreslogs det att valutakommittén genomtilläggsdirektiv skulle få i uppdrag att utreda med valutaregleringensammanhängande spörsmål i syfte att få en effektiv valutakontroll. Närdenna motion sent omsider behandlades av avslog denborgerliga majoriteten detta vårt yrkande. Iföreliggande betänkande skriver utskottet att valutakommittén enligt vadutskottet erfarit kommer att överväga frågan om utformningen av straffbuden påvalutaområdet samt straffsatsen för brott mot valutabestämmelserna. Vi reservanter är någotkonkretare. Visäger klart ut att utformningen av straffbuden - vid sidan av samhälletskontrollmöjligheter - fyller en viktig funktion. Straffsatserna för valutabrottär enligt vår mening för låga, och de torde spegla ett föråldrat synsätt närdet gäller valutabrottsligheten. arbete pä att se överreglerna om valutabrott bör därför enligt vår mening inriktas på att åstadkommaen skärpning av straffsatserna. Närdet sedan gäller arbetsmiljö- och miljöbrott anser vi att straff- ochpåföljdssystem är viktiga instrument för att motverka uppkomsten avmiljöskador, oavsett om de riktar sig mot människor eller mot den omgivandemiljön. För egen del är jag alltid skeptisk till straffskärpningar. Men det kanvara nödvändigt, för att få en allmänpreventiv effekt, att ta tillstraffskärpningar för att få bukt med den ekonomiska brottsligheten. Närdet gäller den omgivande miljön och skadeverkningar på den har vi i tidennäraliggande exempel på att lagstiftningen inte fungerar helt tillfredsställande.Men vad vi reservanter framför allt vill rikta uppmärksamheten på ärarbetsmiljöbrotten. Straffsatserna för dessa brott bör höjas så, att de fårsamma straffvärden som de straffsatser som i allmänhet gäller för brott somäventyrar människors liv eller hälsa. Påföljdssystemeti fråga om olika brott är just nu föremål för överväganden i utredningar ochkommittéer. Vi lägger därför inte nu fram några förslag om eller krav på nyautredningar inom dessa områden. Vi menar att vad vi anför i vär reservation börges regeringen till känna. Påföljderför arbetsmiljöbrott, m. m. Påföljderför arbetsmiljöbrott, m. m. Meddet anförda hemställer jag om bifall till reservation nr 2 ijustitieutskottets betänkande nr 36, AnL75 (); Jag skall inte ta upp någon debatt med om densocialdemokratiska reservationen. Utskottets sätt att resonera i de härfrågorna framgår av utskottets betänkande på s, 10-11, där det föreliggerförslag till , och så sent som fattades en heldel beslut på just de områden som refererar till. Jagskall i stället ta upp den moderata reservation som gäller kommittéanslagetinom verksamhetsområde. Här handlar det naturligtvis ombesparingar. Besparingarär ett ord som väcker olika känslor till liv. Stundom - och kanske för detmesta - medför och innebär besparingar en verklig ambitionssänkning av pågåendeverksamhet. Den besparing som vi moderater yrkar på i vad gäller anslaget tillkommittéer inom justitidepartementets verksamhetsområde har emellertid en annankaraktär. Vår besparing på detta anslag innebär blott och bart att de beloppsom vi vill spara minskar budgetunderskottet, och det har ingen som helst inverkanpå utredningsverksamheten inom departementets verksamhetsområde. Ca45 kommittéer arbetar under detta anslag. har 8 kommittéeravslutat sin verksamhet och 3 nya har tillkommit. Ur besparingssynpunkt haralltså - om man uttrycker sig så - en vinst på 5 kommittéer uppstått. Räknarman, som utskottet gjort, med att majoriteten av kommittéerna drar enårskostnad på ca , är alltså enbart här 1,5 milj. kr. Meninte nog med det. EnUgt de redovisningar som görs i kommittéberättelsen ochsom utskottet självt refererar till planerar ca 20 av de över 40 kommittéernaatt avsluta sin verksamhet . Ävenom så nu inte fullt ut skulle bli fallet, och några nya kommittéer sannolikttillkommer, är det väl realistiskt att räkna med att netto 10 kommittéer ändåkommer att bortfalla. Är jag frikostig och räknar med att dessa kommittéer ärbilliga - ca . per styck - Ugger här alltså ytterligare 3 milj. kr. Riktigtså enkelt som jag räknat här kan man naturligtvis inte göra det för sig.Inflation, löneökningar och annat kan medföra att anslaget ändå måste behandlasmed en viss försiktighet. Men helt uppenbart är att den neddragning med 2miljoner som vi moderater förordar i vår reservation inte kommer att på någotsätt drabba någon utredningsverksamhet. Tvärtom talar allt för att anslaget nu- om majoriteten får sin vilja igenom - tillförs pengar som inte kommer attanvändas. Enligt min mening blir det en bättre användning av pengarna, om man minskarbudgetunderskottet. Ävenom självfallet betydande delar av kommittéanslagets medel går till löner försekreterare m. m., dvs. personal som efter avslutat kommittéarbete återgåreller övergår till tjänster inom företrädesvis statsförvaltningen och där kommeratt dra lönekostnader, är ändå den försiktiga neddragning av anslagetsom vi förordat väl motiverad mot bakgrund av den totala minskning avutredningsverksamheten som kan förutses under nästa budgetår. Jag får härmed yrka bifall till reservationnr 1 i justitieutskottets betänkande nr 36. AnL 76 (): Till det betänkande som vi nu behandlar finnsfogat ett särskilt yttrande. Detta yttrande handlar om samhällstjänst somalternativ till frihetsstraff. De flesta anser att fängelsestraffet ärmycket diskutabelt och att det har många negativa effekter, både för den dömdeoch för samhället. Återfallsfrekvensen är hög, och dessutom kostar det massor avpengar. Alternativet samhällstjänst innebär att den dömde ettvisst antal timmar utför samhällsnyttigt arbete på sinfritid. Detta arbete skall utföras oavlönat och i första hand på den dömdesvistelseort. Arbetet skall inte omfattas av arbetsmarknadens utbud, utanfrivårdsmyn-digheterna skall, i samarbete med ideella organisationer, anskaffalämpliga arbetsuppgifter. Samhällstjänst har med framgång prövats i mångaländer. I exempelvis döms ca 20 000 till samhällstjänst. Tyvärrupplever oftast allmänheten dem som begått brott som annorlunda - man harfördomar och känner tveksamhet vid personliga kontakter. Detta gör att mångaintagna sällan får någon egentUg chans till återanpassning i samhället. Genomsamhällstjänst får den dömde lära sig att göra en arbetsinsats som uppskattasav den som får hjälpen. Båda parter får alltså utbyte av detta. Den finasociala väven trasas inte sönder av att den dömde blir alltmer skadad ochskadar ännu mer. Den blir i stället lagad och rent av starkare genom att dendömde kommer in i en gemenskap, i stället för att skiljas ur. Intresset i för samhällstjänst har hitfills intevarit så stort. Även om skillnader kan föreligga mellan det svenskasamhällssystemet och förhållandena i de länder där man har dennasanktionsform, bör det ändå vara möjligt att dra ganska långtgående slutsatserom reformens värde för den svenska kriminalvården. Givetvis finns det många frågetecken inför genomförandetav en sådan här verksamhet. Vilka lagöverträdare skall verksamheten omfatta?Vad händer när någon missköter sig eller när någon vägrar? Påföljden måsteockså vara rättvis oavsett geografiska förhållanden och olika sträng beroendepå brottets art. Ett lämpUgt sätt att försöka räta ut dessa frågetecken voreatt starta en försöksverksamhet på några få platser i landet och då, till attbörja med, för unga lagöverträdare. Sådana åtgärder begärs i centermotionen 1981/82:1221, sombehandlas i detta betänkande. En försöksverksamhet, jämsides med det nu pågåendeutredningsarbetet i frivårdskommittén, skulle bidraga till att vi får framnyttiga erfarenheter, inte blott då det gäller det praktiska och organisatoriska,utan även vad beträffar de mänskliga aspekterna. Ju förr vi fär fram ett eget erfarenhetsunderlag, destotidigare kan vi i vårt land införliva denna, både för den dömde och församhället, positiva straffpåföljd i vår lagstiftning. Påföljder för arbetsmiljöbrott, m. m. Påföljder för arbetsmiljöbrott, m. m. 77 (vpk); I detta betänkande behandlas också en motionfrån kommunisterna. Vi har i ett flertal år motionerat från vpk i omatt LTO skall avskaffas - den lag som ger polisen rätt att omhänderta personeri utan några egentliga skäl. 1978 tillsattes en utredning för attutvärdera denna lag och lagen om omhändertagande av berusade personer, LOB. Våraförslag har hänvisats till denna utredning. har det framkommit i kommittéberättelsenatt utredningsarbetet skulle vara avslutat under det aktuella året.Utredningen har alltså förhalats år . Den tillsattes ochskulle bedriva arbetet skyndsamt men har alltså nu hållit på . Vad vi begär i den nu aktuella mofionen är att förslag iärendet föreläggs under detta år. Det är enligt vår mening en mycketblygsam begäran, med tanke på att arbetet i utredningen skulle bedrivas skyndsamt. I utskottets betänkande står det att utredningens arbetenu beräknas vara avslutat i vår. Det tycks alltså slutligen hända någonting idenna fråga. Utskottet förutsätter att förslag i ärendet - som, efter vad somframgår i betänkandet, skall bygga dels på LTO/, dels på polisberedningensförslag - kommer att föreläggas utan dröjsmål. Vad detta kommer attinnebära framstår dock fortfarande som något oklart. Vi är ,och jag har inte sett några förslag vare sig från LTO/ellerfrån polisberedningen. Risken är allstå stor att ärendet förhalas ytterligareoch att det dröjer innan vi får något förslag. Jagtycker alltså i motsats till utskottet att det finns alla skäl i världen förriksdagen att bifalla motion 300 och därmed uttala sin önskan att frågan nuäntligen kommer till avgörande i . Jag går inte in på någon diskussion omsakfrågan om lagen som sådan, utan jag yrkar bifall till motion 300. AnL 78HANS i (fp); Inledningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande nr 36 under denna punkt, som gäller kommittéerm. Det betyder att jag hemställer att avslår de tvåreservationer som finns fogade till betänkandet. Den första reservationen, som gäller anslaget tillkommittéer, har talat för, och jag kan instämma i mycket av vad hansade. är det bara så att budgetministern och även regeringen har uttalat attantalet nya kommittér skall begränsas, kommittéerna skall arbeta snabbare osv.Vad utskottet nu hemställer om är fakfiskt reellt en minskning i förhållandetill nu gällande budgetår. Vi måste självfallet gå vidare även när det gäller attspara på anslaget till kommittéer. Men det gäller , som utskottet harpåpekat, att väga intressena mot varandra, att väga intresset för besparingarmot intresset för att ha en väl fungerande utredningsorganisation. något så när har hittatdenna balanspunkt, och därför yrkar jag avslag på reservation 1. Reservation2 är socialdemokratisk och handlar om skärpta påföljder för arbetsmiljö- ochvalutabrott. har här argumenterat, och en del av det han sade kanjag instämma i. Men jag kommer inte fram till samma bedömning som ,dvs. att den socialdemokratiska motionen skall bifallas. Låtmig bara mycket kort erinra om att arbetsmiljölagen härstammar från den 1 juU1978. Påföljden kan bli böter eller fängelse för den sombryter mot de förelägganden som yrkesinspektionen utfärdar. Ansvar för brottfinns också upptaget i . Jag vill därutöver påminna om vad somytterligare har skett genom beslut här i . I en lag från den 1 juli1980 när det gäller arbetsmiljön har kravet på angivelse från målsägandeavskaffats, och det är naturiigtvis viktigt att arbetstagaren därmed inte kankomma i något slags konfliktsituation gentemot den han är anställd hos. F. n.ligger också en proposition på bord som skall behandlas och ivilken föreslås nya sanktionsformer, som ju också kan gälla arbetsmiljön. Närdet gäller miljöskyddslagen vill jag säga att en skärpning av denna skedde såsent som . Som jag ser det kan man inte stifta lagar en gångom året i så stora och centrala ärenden, om man inte kan bevisa att det defacto är fel på lagen. 1reservation nr 2 behandlas slutligen också frågan om en skärpning avvalutalagstiftningen. Jag kan dela och reservanternas syn på attdet finns olika valutatransaktioner som kan spela en roll vid den ekonomiskabrottsligheten. Här skall man naturligtvis täppa till. Så kommer också att ske.Vi har ju en kommitté som arbetar just med frågor på det här området. Denkommer att bli färdig detta år. Med de skäl jag har anförtyrkar jag avslag på reservafionen nr 2, Iett särskilt yrkande från tre centerpartister behandlas frågan omsamhällstjänst. Där finns ingen kontroversiell uppfattning. Jag instämmer i detsom framförs i det särskilda yttrandet om samhällstjänst, flera tillfällen uttalat sig för att man skall söka olika alternafiv tillfrihetsstraff och sagt att ett sådant kan vara samhällstjänst, I direktiven förfrivårdskommittén, som tillsattes , sägs också att kommitténskall söka alternativ och att ett sådant alternativ kan vara samhällstjänst.Jag vill tillägga att försöksverksamhet med samhällstjänst bedrivs praktisktgenom Röda korsets försorg. Det är ett intressant projekt, och kommittén följerverksamheten mycket noga. Detta kan naturligtvis tjäna som vägledning för ettkommande ställningstagande. Härbehövs alltså inget uttalande från sida, och något sådant är hellerinte föreslaget i det särskilda yttrandet. JagviU slutligen vända mig till med anledning vad hon anfördeom LTO, kommunisternas ställningstagande i denna lagfråga är jukänt , och jag kan redovisa att det ni har sagtkommer att objektivt läggas fram i det betänkande som Påföljderför arbetsmiljöbrott, m. m. Påföljder för arbetsmiljöbrott, m. m. LTO/arbetar med. Men låt mig också sägaatt har fattat ett principbeslut om en ny polislag. Arbetet med dennanya lag är hänskjutet till polisberedningen. uttalade attkriterierna för LTO-ingripanden bör preciseras och att detta skall ingå i dennya polislagen. Avsikten är - vilket jag tycker är riktigt - att man skall haen remissbehandling av förslaget till den nya polislagen som manremissbehandlar LTO/betänkande. Det är rationellt ochpraktiskt. Därmed tycker jag att det önskemål som har framförts ivänsterpartiet kommunisternas motion är tillgodosett. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 79 (); Jag skall bara göra några reflexioner medanledning av vad i sade om vår reservation. Det är naturligtvis rätt att en viss besparing realt skeri förhållande till föregående år med utskottsmajoritetens förslag. Vi instämmernaturligtvis också i kravet på effektivitet och fortsatt hårdövervakning av attredningarna fullgör sin uppgift så fort, snabbt och effektivt som möjligt. Självfallet innebär inte den moderata reservationen att nupågående utredningar på något som helst sätt drabbas. Men i och med att närahälften av de utredningar som arbetar förväntas avsluta sin verksamhet 1982,så är det ett memento. Det innebär ändå en betydande möjlighet tillbesparingar. Inte minst mot bakgrund av att det redan nu finns en inteobetydlig reservation mot detta kommittéanslag, som visar att anslaget tidigareår möjligen har räknats upp för högt, anser vi att den försiktiga neddragningmed 2 milj. kr. som vi vill göra är väl mofiverad. Att utskottet möjligen är litetosäkert på denna punkt vittnar också dess eget sätt att uttrycka sig om. Mansäger nämligen att regeringens förslag utgör en lämplig avvägning mellanintresset av att göra besparingar inom den statliga verksamheten och intressetav att ha en väl fungerande utredningsorganisation. Man går alltså intenärmare in på de, som jag tycker, mera grundUga utredningar och uträkningar somjag refererade till i mitt anförande. AnL 80ERIC (): Utskottsmajoriteten har naturligtvis intresseav att vi skyddar oss mot uppkomsten av miljöskador, vare sig dessa skadorriktar sig mot människor eller den omgivande miljön. Men jag tycker attutskottsmajoritetens skrivning på s. 10 i utskottsbetänkandet är alltförundanglidande. Man anser där att straffåtgärder spelar en underordnad roll ochatt yrkesinspektionens föreläggande och förbud är tillräckliga. Visst är också de förebyggande åtgärderna oerhört viktiga,men de räcker inte till i alla sammanhang. Vad gör vi då? Vi reservanter finneringen annan väg än att skärpa straffenmot arbetsmiljöbrott. Beträffandevalutabrotten är det sant att det pågår en utredning om valutareglering ochvalutalagstiftning. Det nämnde jag i mitt inledningsanförande. Redan i vårmotion om den ekonomiska brottsligheten, som avgavs 1980, krävde vi sådanaändringar i valutalagstiftningen att den ekonomiska brottsligheten skulle kunnabekämpas effektivare. Vi ansåg då att utredningens direktiv i detta hänseendevar ofillräckliga. Nutror utskottet att valutakommittén kommer att överväga frågan om utformningenav straffbuden och straffsatserna för brott mot valutabestämmelserna. Vitycker det är bra, men anser att detta klart bör uttryckas på det sätt som vigör i reservationen. Där säger vi nämligen att valutakommitténs arbete på attse över reglerna om valutabrott bör inriktas på att åstadkomma en skärpning avstraffsatserna. Detta bör enligt vår mening ges regeringen till känna. Påföljderför arbetsmiljöbrott, m. m. AnL81 (vpk): i ansåg att vpk;s krav var tillgodosedda. Mendet beror alldeles på om LTO/bUr färdig och läggs fram nu ivår, om polisberedningens förslag också läggs fram då samt om remissbehandlingoch proposition följer utan dröjsmål. I så fall kan jag hålla med om att vårakrav är tillgodosedda. Men vi har ännu inte sett några av förslagen från dessautredningar, och det kan alltså fortfarande dröja innan detta är uppfyllt. Vi har från vpk visat ett visst tålamod och har avståttfrån att motionera i sakfrågan, just med tanke på att också vi naturligtvisgärna vill avvakta vad utredningen kommer fram till. Men LTO är ju en mycketdålig lag, och den kommer att existera så länge vi måste fortsätta att vänta påutredningar. Det är därför som vi tycker att det nu verkUgen är attriksdagen får ett förslag att ta ställning till. AnL 82 HANS iRöstånga (fp): Låt mig säga till att frågan om arbetsmiljön behandladeshär i . Från socialutskottet förelåg ett enhälligt förslag,byggt på en socialdemokratisk motion. Då var det inte lagstiftningen som sådansom man fann felaktig, utan man påstod i motionen att åklagarmyndigheternavisat prov på nonchalans i ärenden gällande arbets-olycksfall samt dessutom attpolisen snabbt lägger ned sina utredningar när det gäller brott motarbetsmiljölagen. Vidare talades det i motionen om att osäkerhet syns präglakunskaperna om lagstiftningen. Socialutskottetförutsatte därför i sitt enhälliga betänkande att regeringen skulle geriksdagen en redovisning för hur arbetsmiljölagstiftningen tillämpats samtredogöra för behovet av ytterligare insatser för bibringande av kunskaper omdenna lagstiftning. Låt oss avvakta en sådan redovisning innan vi gårvidare. 6Riksdagens protokoll 1981/82:112-113 Påföljder för arbetsmiljöbrott, m. m. AnL 83ERIC (): Får jag bara säga med anledning av påpekandetatt vi på sätt och vis behandlade denna fråga i socialutskottet, attjag tycker att -såsom framgår av utskottsbetänkandet - utskottsmajoritetenalltför mycket bygger på socialutskottets betänkande . Dels tycksutskottsmajoriteten lita tiU att arbetsmiljöproblemen genom atttillsynsmyndigheten meddelar föreskrifter eller föreläggande om skyddsåtgärdereller förbud mot viss verksamhet, dels hänvisar man i betänkandet till attsocialutskottet hos regeringen har efterfrågat en redovisning rörandebeivrandet av arbetsmiljöbrott. Detta leder utskottsmajoriteten till att vårmotion skall avslås. Vi menar från reservanternas sida att straffbuden på dettaområde måste skärpas för att lagstiftningen skall bli tillräckligt effektiv.Det är också det som vi har velat understryka i vår reservation. AnL 84 HANS i (fp): Det måste väl ändå vara näst intill omöjligtatt bifalla denna motion, av följande anledningar: när det gäller valutabrottenväntar vi ju en utredning som blir färdig , när det gäller miljöbrotten harvi en lagstiftning som är inte ens gammal och när det gäller brott motarbetsmiljölagen förväntar sig en redovisning från regeringen. Motden bakgrunden ges det över huvud taget ingen möjlighet att bifalla motionen. AnL 85 (): Detta resonemang kan inte föranleda annankommentar än att man har möjlighet att ge regeringen till känna den uppfattningman har i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (medelsberäkningen) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 65 förreservation 1 av m. fl. Mom. 6 (påföljder för arbetsmiljöbrott m. Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 152 förreservation 2 av m. fl. Mom. 12 (lagen om tillfälligt omhändertagande m, m,) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 18 förmotion 300 av m, fl, 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. 15§ Föredrogs justitieutskottets betänkande 1981/82:37 om anslag tillrikspolisstyrelsen m. m. 1981/82:100). AnL86 (): I har vi ett polishus som är i mycket dåligtskick, t. o. m. i så dåligt skick att yrkesinspektionen har riktat mycketallvarliga anmärkningar mot lokalerna och krävt snara åtgärder. Lokalerna ärotidsenliga och trånga. Det saknas omklädningsrum och dusch. Man har ingetsärskilt utrymme för avvisitering, och man har ett trångt mottagningsrum, somligger i omedelbar anslutning till radiokommunikationsrummet. Såsent som anmälde justitieministern i budgetpropositionen att medelhade anvisats för projektering av ett nytt polishus i . I åretsbudgetproposition saknas emellertid medel för nybyggnation enligt investeringsprogrammet,vilket jag finner mycket anmärkningsvärt, eftersom samtiiga åtgärder ärvidtagna för att påbörja byggnationen. När justitieutskottetbehandlar frågan i sitt betänkande understryker man att detta projekt äraktuellt för regeringen. Man framhåller också att det inte är möjligt förutskottet att prioritera projekten på de i motionerna angivna orterna utövervad som gjorts genom regeringens projekteringsbeslut.