prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — som industrisektorn drabbades lät man denoffentliga sektorn expandera och skapade där 80 000 nya jobb. Det här var enytterst kostsam politik, som på en och samma gång gav oss stagnerandestatsinkomster och kraftigt stigande statsutgifter. sjönk i löpandepriser, trots en kraftig inflation, statens inkomster med 3 miljarder kronor.Utgifterna steg med 70 miljarder. Del var då som de stora budgetunderskottenskapades. Det är följderna av den politiken som vi alltjämt lider av. Dagens situation visar också atl den nuvarandemiltenregeringen har tappat kontrollen över det ekonomiska läget. Man har intelyckats hålla investeringsutvecklingen uppe. Underskotten i betalningsbalansenbeslår trots - det är del som är märkligt - att vi har ett mycket svagtkapacitetsutnyttjande med fallande inkomster också . Som vi vet kommerarbetslösheten att stiga som regeringen saknar resurserför atl angripa problemen. Del är i grunden uppgivenhel och resignation sompräglar regeringens handlande. Det är inte att undra på att många människor ivårt land oekså är djupt oroade. Vi har i 5 700 personer som är öppetarbetslösa, varav hälften är ungdomar. Särskilt illa ute är byggnadsarbetarna.Vi har totalt ungefär 3 600 byggnadsarbetare i länet. Av dessa går 500arbetslösa. Vi kan säkert räkna med en ökning till 1000 arbetslösabyggnadsarbetare i vårt län. Kanske stiger siffran ända upp till 1 500. somvissa tror. Det innebär att av alla byggnadsarbetare kommeratt sakna jobb. Det är en siffra som inte har någon motsvarighet sedan andravärldskriget. Den låga byggaktiviteten drar också med sig stora problemför träindustrin i länet, som i stor utsträckning beslår av husfabriker ochunderleverantörer till byggnadsindustrin. I kommun t. ex. är av desysselsatta. Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten eller 600 personer, anställda i snickerier. av demsom arbetar i dessa industrier är berörda av varsel om endera uppsägning ellerpermittering. Det är inte underligt att människorna blir pessimistiska ochoroliga när läget är sådant. Men den kanske mest intressanta frågan är: Finns del dånågra åtgärder som vi kan vidta för atl börja atl vända läget? Det mesl effektiva är givetvis en kraftig omläggning avden ekonomiska politiken, men en sådan omläggning lar lid. Men det finnsåtgårder som även på korl sikt skulle få effekt. I stället för att sänka momsen borde vi sänka räntanytterligare för att stimulera investeringarna och satsa på beredskapsarbeten. Regeringen vill satsa futtiga 400 miljoner påberedskapsarbeten. Det är helt otillräckligt. Vi socialdemokrater harföreslagit en satsning av 1 345 miljoner ytterligare på beredskapsarbeten. Detbetalas mer än väl av en utebliven momssänkning. Den momssänkning somregeringen nu har kompromissat sig fram till kostar trots allt 3 miljarderkronor. För vidkommande skulle den socialdemokratiskasatsningen innebära ett vi finge ytterligare ungefär 60 miljoner mer förberedskapsarbeten. Det skulle betyda att vi kunde bereda 600-700 arbetssökandemeningsfulla jobb , och det skulle ge kommuner och stat möjlighetall få vikliga och nödvändiga ting uträttade. Jag kan tillägga att vi socialdemokrater från kommunalthåll är beredda att göra vad på oss ankommer. Den arbetarekommun som jagtillhör, Falu Arbetarekommun, har beslutat att ge de arbetslösa ungdomarna iFalu kommun en sysselsättningsgaranti. Det innebär att vi måste höja kommunalskattenmed , men det är en höjning som vi är beredda att ta. Så om vi får ettregimskifte i i nästa val och en socialdemokratisk regering i landet kanungdomen i se med förtröstan på framliden. Vi kan trots allt bygga flera bosläder än vad vi gör. Iflera av de mindre konimunerna i , i , , ,och finns behov av bostäder. Vad som lägger hinder i vägenför byggnation är de höga inflytiningshyrorna. Vi har från socialdemokratiskthåll framlagt ett förslag om en temporär hyresrabatt, som skulle sänkainflyttningshyrorna med . Per 10 000 lägenheter skulleen sådan subvention kosta 50-60 milj. kr. För vårt låns vidkommande skulle ensådan reform även på korl sikt kunna ge ett par hundra nya lägenheter, vilketskulle vara ett värdefullt bidrag till sysselsättning och boendestandard,särskilt i det arbetsmarknadsläge som råder för byggnadsarbetarna. När man befinner sig i en utdragen lågkonjunktur får manvara påhittig. En annan åtgärd vore atl införa tillfälligainvesteringsstimulanser för industrin. Det kan man göra genom att sänka räntanför marginella investeringar med säg . Det skulle behöva investeras för 5-6miljarder mer i den konkurrensutsatta sektorn. En rabatt av det slag jagtalarom skulle kosta ca. 80 miljoner för varje miljard somindustriinvesteringarna ökade. Skulle vi kunna få fram en investeringsökning påhela 5-6 miljarder skulle det kosta kanske 400 miljoner, men då skulle vi också ha löst detmest akuta problemet i dagens svenska ekonomi. Man kan fråga sig: Har vi råd med produktiva stimulanserav den här typen - de kostar ju ändå pengar? Ja, låt oss se vad regeringen använder pengarna till! De skatterabatter som ges lill banksparande och särskilttill aktiesparande kostade 500-600 miljoner. Men kostnaderna skjuterkraftigt i höjden, inte minst på grund av att man varit betydligt merrundhänl med stödet till skattefonderna och på grund av atl också räntor etc.är skallebefriade. Vi kan räkna med atl kostnaderna ligger runt 1 200miljoner. De här skatterabatterna är naturligtvis trevliga för dem som får demmen den reella innebörden av dem är att regeringen går ut på gator och torg ochdelar ut tusenlappar. Samhällsekonomiskt sett är de alltså helt meningslösa. Deskapar inte ett enda nytt jobb. Satsade vi dessa resurser i produktiva invesleringsstimulanserav det slag som jag antytt, i stöd till bostadsbyggande, i beredskapsarbeten, istöd till AMS, och i stöd till industriinvesteringar, skulle vi få kraftigapositiva effekter på vår ekonomi, och arbetslösheten skulle kunna bekämpas betydligtmer effektivt än som sker. Och detta är - jag vill betona det -åtgärder somkan genomföras på korl sikt. Det går inte att som regeringen gör skylla ifrån sig påutlandet, på ett högt kostnadsläge och annat. I varje ekonomiskt läge är detmöjligt alt föra en aktiv konjunkturpolitik. När vi nu gär mot en vinter medrekordhög arbetslöshet beror det på att regeringen för en lam och ineffektivpolitik. Jag har med utgångspunkt i situationen i gett någrae.xempel på konkreta åtgärder som kan vidtas. De åtgärderna skulle vara bra förmänniskorna i och för hela vårt land. Men regeringen gör ingenting, denfortsätter att vrida sina händer. Vore del inte, , förnuftigtatt tillgripa konkreta stimulansåtgärder av det slag som jag förordar i ställetför att falla tillbaka på vad som en liberal låt-gå-politik? Om åtgärder mot arbetslösheten 81OLLE (): genom sina många besök ute i landet fåll en klar och total bild avarbetsmarknadssituationen med vikande sysselsättning och en starkt ökadarbetslöshet. Arbetsmarknadsministern var på besök imitt hemlän. , som intar femte platsen vad gäller den högstaarbetslösheten i riket. Vid det nämnda besöket vet jag att representanter frånolika kommuner, och företag ingående informerade om den rådandearbeismarknadssilualionen. Jag vet också atl samma representanter framfördemånga förslag till och synpunkter på hur man skulle kunna förbättrasysselsättningen på både kort och lång sikt. Jag hoppas allarbetsmarknadsministern tog vara på dessa synpunkter och allvarligt beaktadevad som framfördes. Det ärviktigt att ge AMS ökade resurser, men vi skall också vara Om åtgärder mot arbetslösheten observanta på atl här måste del tas initiativ för hela detarbetsmarknadspolitiska fältet. Jag tror att bl. a. kontakterna i Älvsborgslän gav vår arbetsmarknadsminister goda uppslag, idéer och tips. Jag har förståelse för svårigheten all i detalj och meringående belysa alla de problem som har tagits upp i raden av interpellationeroch i frågan. Det hade dock varit av värde om det hade lämnats ett betydligtfylligare svar på alla de skiftande problem som har tagits upp. En generell fråga som borde ha fått större plats i den härinlerpellationsdebatten är industriinvesteringarna. De ligger f. n. på enalldeles för låg nivå. En god regel är att investera under en lågkonjunktur föratt ha en så bra produktionsapparat som möjligt när högkonjunkturen kommer.Industriinvesteringarna i denna lågkonjunktur ser ut alt ligga sämre än underde senaste lågkonjunkturerna. En orsak är tydligen det höga ränteläget. Hur serarbetsmarknadsministern och regeringen på denna allvarliga fråga? De initiativsom regeringen har tagit för att stimulera till industriinvesteringarhar inte varit tillräckliga. Kan ytterligare regeringsförslag väntas? Enmarkant ökning av industriinvesteringarna skulle skapa många sysselsättningstillfällen,och i synnerhet skulle det vara en nödvändig satsning för den nu hårt drabbadebyggsektorn. har i sin interpellation och i sillanförande tagit upp en rad arbetsmarknadspolitiska problem i län.vilket gör alt jag i den här debatten kan lämna den . Vidare kommerSjuhäradsbygdens arbetsmarknadsproblem att debatteras i kammaren den 19november. Jag vill (a upp en sak som berör som helhetoch som nämns i statsrådets svar. Del gäller de olika länens tilldelning avberedskapsmedel. Antalet arbetslösa i har ökat myckelkraftigt - från 4 1980 till 7 600 . Ser vi på den tilldelningsom har fått finner vi att det är en ökning från 79 milj. kr.1980/81 till 94 milj. kr. 1981/82. Den ökningen står inte i relation till denkraftiga ökning av arbetslösheten som har skett i länet. Många andra län harfåll en procentuellt sett högre tilldelning än vad lån har fått. Vadär orsaken lill detta? Jag hoppas att arbetsmarknadsministerns besök i har gett klart belägg för att man från regeringens sidastarkare bör stödja olika initiativ och satsningar i lån. Beträffande den stora industrikommunen kan jagnämna tre företag. Sfalens vattenfallsverk har allting klart för byggstart närdet gäller en ny förvaltningsbyggnad - här skall, om jag har fattat det rätt,finansieringen ske med vinstmedel från . I den del somregeringen har att handliigga detta hoppas jag atl regeringen inte i onödanförhalar en igångsättning. När det gäller Bofors-Nohab är det av vikt att delsvensknorska industrisamarbetet med Kvsrner Bruk kan fördjupas och förstärkas.Volvo Flygmotor är ett förelag med ett högt och avancerat tekniskt kunnande,och företagel är starkt beroende av kommande JAS-beslut. är en fortsatt utveckling för helt nödvändig. tillhör dessutom de delar av landet sominte gynnats av statliga utlokaliseringar och borde verkligen slå i tur försådana när tillfälle ges. Situationen är densamma när del gäller högskoleutbildningi regionen. Här hoppas vi verkligen att propåer från tvåstadskommunernaVänersborg och och från vår länsstyrelse skall vinna gehör iregeringskretsen. De fem Dalslandskommunerna har en mycket svår situation.Det är inte bara dagens höga arbetslöshet utan också situationen för de närmastkommande åren som djupt oroar. Del finns troligen ingen annan rad av kommuner i en regionsöder om som har så höga arbetslöshetstal som konimunerna inorra och sydvästra . Vi hittar tre av dessa kommuner bland de15 sämst ställda kommunerna i landet. Tre orsaker till denna situation kannämnas. För det första; ett alltför ensidigt och odifferentierat näringsliv.För det andra; alltför långa pendlingsavstånd till större och merdifferentierade arbetsmarknader. För det tredje: liten och ständigt krympandeoffentlig sektor. Dessa och många fler exempel kunde nämnas som styrker atlDalslandskommunerna borde flyttas från stödområde 3 till stödområde 4. Detfinns kommuner i , placerade i stödområde 4-6, som både i dagens lägeoch har en bättre arbetsmarknadssituation än Dalslandskommunerna. Närheten till är en resurs som inte tagitstill vara. Industri-och företagssamarbetet med borde etableras ochutvecklas. Utvecklingsfonden i P-län har en kontaktman i . Det är enblygsam start, som vi hoppas skall ge resultat, men mycket mer än detta behövergöras. När del gäller energiprojekt borde statsmakterna bl. a. geutvecklingsfonderna ökade konsullmedel för att utvärdera och i initialskedetstödja olika energiprojekt. I vårt län är vi långt framme i flera projekt, t.ex. en träpulverfabrik i och en torvpelletsanläggning söderom . När det gäller att utvinna metangas ur mossar är man mycketintresserad av ett sådant projekt i . I Dalslandskommunerna efterlyser man vidare bättrefinansieringsmöjligheter för byggande av industri- och hantverkshus just i dekommuner som ligger utanför stödområdena 4-6 och som är särskilt hårt drabbadeav strukturomvandlingar. Dalslandskommunerna har en stark resurs i sin vackra naturoch sin fina rekreationsmiljö. Men man måste konstatera att statsmakternasaknar erforderliga resurser för rekreation och turism. Hur serarbetsmarknadsministern på glesbygdskommunernas möjligheter atl här få bättreekonomiska resurser till olika utbyggnader? Strukturomvandlingen inom jordbruk, skogsbruk ochskogsindustri har slagit hårt i Dalslandskommunerna. Svårast drabbat idagsläget är Håvre-ströms Bruk, och situationen för övriga skogsindustrier iDalsland är fortsatt problemfylld . Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten När så basnäringarna sviktar,ensidigheten och den bristande differentieringen i det dalsländskanäringslivet ständigt gör sig påminda och den offentliga sektorn från en lågnivå ytterligare minskar, är del förståeligt att Dalslandskommunerna genomolika påtryckningar söker att stämma i bäcken i stället för i ån. Arbetsmarknadsministern har i denna debatt sagt atl hanlyssnar på råd och inhämtar synpunkter. Kan jag då fråga om de synpunkter ochråd som kom fram vid besöket i kommer alt bära frukti form av olika åtgärder från regeringens sida, åtgärder som kan främja enpositiv utveckling i ? 82 HANS i (vpk): Jag hade inte lankl gå in mera i debatten.Jag har inte hört allt, för jag satt i telefon, men så myckel hörde jag alt jagkände alt del var nödvändigt att gå in. har alltså den här debatten hamnat dår den brukarhamna. Vi är kvar i landet, i de olika länens problem, med arbetslöshet, medutslagning och med långsiktig stagnation. Regeringen far, såvitt jag hörde,utomlands för alt hitta exempel på hur dåliga vi egentligen år, vi som lar uppde här problemen. Sedan försökte man sig på trickset atl lyfta fram somett exempel på planekonomi. Jag vet inte om det beror på att arbetsmarknadsministerninte satt med i regeringen då behandlades. Det är juhårresande genant att påslå att skulle ha någonting med planekonomi'"att göra. \'ad som kännetecknar vår kritik av SSAB-poliliken år att viefterlyser en samhällsekonomiskt grundad plan och vänder oss mot eftergifterför storfinansen. Nedläggningar av masugnar och gruvor passar som handen ihandsken när del gäller den internationella storfinansens stålstruktur. Hur kanman få all bli ett exempel på planekonomi eller ens på hur statligt ägandeskulle gestalta sig? Del är klart all sitter borgerliga politiker vid rodret,sä kan man driva staten till konkurs på ett par valperioder. Del har man juvisat. Men det kan ju inte vara en kritik som gäller staten som maktinstrument,ulan del måste vara kritik av den förda politiken och hur man har använt statensom maktinstrument - eller hur, herr arbetsmarknadsminister? Vi är inte rädda för atl diskutera socialismen. Men ni ärrädda för att diskutera kapitalismen och de härvarande problemen. Det är därförni flyr och söker andra diskussionsområden. Frågan är ju egentligen; Är dettroligt att den borgerliga politiken kan föra ut ur krisen och få bortunderskotlen i bytesbalansen och statsbudgeten? Svaret måste bli nej.Nedskärningar av reallöner, minskning av den offentliga sektorn leder i självaverket till ökad arbetslöshet och till en skärpning av krisen. Den borgerliga strategin som går ut på att skallklaras genom exportledd tillväxt är de borgerliga i det hår landet inte ensammaom. Den försöker ju alla andra kapitalistiska länder att klara sig på. I deländer som skall exportera till stramar man åt på samma sätt, minskarköpkraften och skapar stagnation. Hela den förda ekonomiska politiken är i enåtervändsgränd. Den har gått i Nr 20 baklås. Nyckeln till att komma ur denuvarande problemen är att göra Fredaeen den insatser som direkt skapar nyajobb. Det är därför som vi har tagit upp g ochdiskuterat de här problemen. Del är nödvändigt, som C.-H. har sagt,med ett program för 100 000 nya samhällsnyttiga jobb. Det är q åtsärder mot nödvändigt med ettsamhälleligt industriprogram för att vi skall kunna klara arbetslöshetenåterstoden av 1980-lalet. Annars kommer vi att få se ännu värre problem ochännu större ras inom industrisektorn. Fler människor i arbete betyder ju ökadproduktion. Det måste vara det avgörande medlet mot både inflation, stagflationoch underskott i bytesbalansen osv. Man måste genomföra ett arbetsskapandeprogram. har redogjort för inom vilka områdendet skulle kunna . En sådan debatt kan man inte flyfrån genom att hänvisa till proletariatets diktatur eller till sådanaenkelheter som alt skulle vara något slags bevis för planekonomi ellerstatligt ägande. Det är bevis för borgerlig inkompetens och ingenting annat.Jag kan inte fatta annat än att arbetsmarknadsministern med sin ekonomiskapolitik och med sina lösningar är kvar , under en kapitalistisktillväxt som kanske aldrig mera återkommer. ställs problemen på annat sättoch fordrar nya lösningar. Det är ni rädda för. 83MARIE-ANN (vpk): Jag vill också gärna först kommentera någotav vad arbetsmarknadsministern sade i sitt senaste inlägg. Han sade att detunder sommaren har varit en intensiv debatt, där det har ställts krav påregeringen. Man måste la initiativ för att ge näringslivet möjligheter atlväxa, och har man tagit de initiativen. Näringslivet har fått chansen, sadearbetsmarknadsministern, och man hoppas att näringslivet då tar den chansen.Det är väl betecknande för regeringens politik: den består just nu i att mansitter och hoppas. Men vad händer, herr arbetsmarknadsminister, om näringsliveti stället fortsätter att flytta jobben utomlands och om kapitalet också ifortsättningen i allt större utsträckning används för spekulation, om man inomnäringslivet fortsätter att slå samman företag, vilket ju sannerligen inte gerfler jobb? Arbetsmarknadsministerns inlägg innehöll ju inte något merkonkret svar på mina frågor om . har ytterligare en deltagare idebatten tagit upp de frågorna, och jag hoppas därför att vi i nästa inlägg avarbetsmarknadsministern kan få litet bättre svar. Men jag vill ändå kort säga vad de kontakter jag hade medlänsarbetsnämnden gav vid handen. Man har använt de statliga resurser somhittills har ställts till förfogande. De har alltså inte räckt. Man behöverytterligare 80 milj. kr. Man vill tidigarelägga vägbygget , ochman vill sätta i gång . Detta är några omedelbara åtgärder förde 7 600 människor i som förvisso inte beflnner sig i kris mensom drabbas av den kapitalistiska krisen och är arbetslösa. Det är derassituation som gör att jag har skrivit min interpellation. 8 protokoll 1981/82:20-22 Om åtgärder mot arbetslösheten sade också justdelta som både i och jag har talat om beträffandearbetsförmedlingarna. Del finns alltså nu stora problem. Framför allt är detarbelsmiljöproblem för personalen. Man har inte tillräckligt med resurser föratt klara den svåra situationen - och även arbetsmarknadsministern håller medom alt vi har en svår situation når det gäller sysselsättningen.Arbetsförmedlingarna behöver anställa mer personal. senast hänvisar arbetsmarknadsministern tillADB-system. Såvitt jag vet-och enligt vad som redovisats för oss idatadelegationen-är det ännu så länge bara en försöksverksamhet, som inte ärutbyggd för hela landet. Denna verksamhet är ändå avsedd atl ge möjligheter förpersonalen alt få bättre tid för de arbetssökande, det är rikligt. Men detgäller inom ramen för en oförändrad situation. har vi ju en ny situation,som innebär att arbetslösheten siiger. Det räcker alltså inte med att hänvisalill ADB. Jag vill fråga om inte regeringen måste ompröva dennafråga och ge resurser, så att man kan utöka personalen vidarbetsförmedlingarna. Det vore åtminstone något positivt om man kunde få ettsådant svar . Bo Söderslen lar upp en lång rad ekonomiskaproblem som brottas med, däribland den alltför lågainvesteringsverksamheten i industrin - en fråga som också kommerin på. Den grundläggande förutsättningen för att industrin skallöka sina investeringar är ju alt man tror alt det går att avsätta de produktersom man tillverkat. För atl en förhoppning därom skall infinna sig måstekonkurrenskraften stiga, endera här på hemmamarknaden eller påexportmarknaden. Konkuri enskraften har successivt försvagats, och det var detsom ledde fram till beslutet att devalvera den svenska valutan. Det var ocksådet som ledde fram lill förslaget att sänka momsen för atl här påhemmamarknaden inte urholka köpkraften ytterligare. Om dessa bättre förutsättningar för att avsättaprodukterna på marknaden finns, då får man också möjligheter allfatta investeringsbeslut. Det var det som jag förutsatte alt företagen nu gör,dvs. plockar fram sina investeringskalkyler och räknar om dem efter de nyaförutsättningarna: devalvering, revalvering, momssänkning, räntesänkning. Jag förvånar mig över att inte har kommitfram till slutsatsen att den inhemska efterfrågan inte ytterligare kan pressastillbaka. Det är naturligtvis en bedömningsfråga, men vi vet ju att redan meddet förslag som gäller på skaltesidan, med den momsnivå som regeringen föreslår,kommer reallönerna att sjunka. Atl ha en högre momsnivå, vilket tydligen BoSödersten förordar, innebär att reallönerna ytterligare skjuls tillbaka ochefterfrågan på den privata konsumtionen kommer att sjunka. Det betyder flerarbetslösa och det betyderen högre inflationstakt, vilket i sin tur kommer attinnebära ännu sämre efterfrågan på arbetskraft. Vi går alltså då vidare i enond cirkel. Var dstinte så, , att själva greppet för socialdemokraternas krisprogram var en antiinflalionspolitik? Det förvånar migdå att man inte från socialdemokratisk sida går vidare pa det temat - jagtyckte det var ett riktigt grepp - och atl man, när man ändå accepterardevalveringen, inte också håller med om atl vi måste hålla nereinflationstakten. Annars riskerar vi att den kommer att förslärkas avdevalveringseffekterna. Det förvånar mig också atl här kan ställaförslaget om att man i stället skall sänka räntan. vet ju mycketväl att det inte är vare sig i kanslihuset eller i den här kammaren som sådanabeslut fattas. Med en fast ekonomisk politik kan dock möjligen utsikter finnastill atl räntenivån successivt kan sjunka. har fått för sig atl del är 400 milj. kr. somvi satsar i beredskapsarbete. Men det är 2,7 miljarder för del här budgetåret. har i och för sig intressanta tankar, tyckerjag, om hur man skulle kunna stimulera industriinvesteringarna. Låt mig då baraupplysa om att vi har ett system med både bidrag och avdrag, där vi alltsåsubventionsvägen försöker få fram ökade industriinvesteringar. vill BoSödersten införa ett system med subventionerad ränta. Jag föreställer mig attden beräkning som han gjorde motsvarade intäktsborlfallet . Jagföreställer mig också att man för att investeringarna skall komma till ståndvill ha en längre effekt än för all veta att investeringskalkylen inteplötsligt har förändrats. Men det betyder också attkostnaderna är mångdubbelt de 400 milj. kr. Detinnebär, kan man säga, en subvention till de redan befintliga aktieägarna. Omman i stället subventionerar ökat akliesparande, så ger det, som vi har sett,skjuts åt nyemission, och vi får då ett ökat antal aktieägare. Dettycker jag att det ligger ett egenvärde i. Detta om industriinvesteringarna var också en kommentartill allmänna fråga.