prot · G50996 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:96 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott och Anf, 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: partigrupp har som suppleant ikonstitutionsufskotfet efter anmält . partigrupp har som suppleant i socialförsäkrings-och näringsutskotten under ledighet anmält hennes ersättareGöran . Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som ny medlem efter anmält nuvarande suppleanten som ny suppleant . Förste vice falmannen förklarade valda till suppleant i () suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i nåringsutskottet () medlem i () suppleant i () Kompletteringsval till utskott och Nr 96 2 § Svar på fråga 1981/82:283 omden framtida älgjakten har med hänvisning till affjakt- och Om denframtida ''tvårdsberedningen f. n. inte är beredd atf avge något förslagom den nlQiaktpii framtida älgjaktens organisationfrågat om jag ändå har för avsikt att föreslå regeringenatt förelägga en proposition i ärendet eller vidta nägra andraåtgärder i fråga om älgjakten i landei. Jakt- och viltvårdsberedningen har anmält att den avseralt återkomma med ett förslag i denna fråga i sitt huvudbetänkande, vilketberäknas förehgga . Jag beklagar atl beredningen inle nu kunnat nå enighetbeträffande ett förslag till lösning av älgjaklsfrågan. Frågan om älgjaktensorganisation har dominerat den jaktliga debatten i under fleradecennier. Den har tagit i anspråk tid och krafter i sådan utsträckning att dendragit bort uppmärksamheten från andra angelägna viltvårdsproblem, exempelvisfältviltets eller skogsfågelns besvärliga situation. Ä andra sidan kan kanskebehandlingen av älgjakten tillsammans med jakt- och viltvårdspolitiken i övrigtge större förutsättningar för en mer konsekvent lösning än vad som annarsskulle ha varit fallet. I den nu uppkomna situationen anser jag således att detinte finns tillräckligt underlag för att förelägga någonproposifion i ärendet. Detta innebär att älgjakten t. v. får bedrivas i sammaformer som fin. Med hänsyn fill den stora älgstam vi har och de problemdenna orsakar, måste avskjutningen i vart fall liggamycket högt. Det räcker inte med att skjuta sä många djur atl det motsvararnytillskottet av kalvar, utan vi måste också inom stora områden kraftigireducera stammen. För att få bättre grepp om hur många djur vi har och hur storavskjutningen skall vara har en omfattande flyginventering av älgstammen ägtrum . Resultatet av inventeringen läggs fill grund förbeslut om hur stor avskjutningen skall bli. I det nuvarande systemet med samordnad älgjakt finns vissasvagheter, och några av dem bör vi kunna rätta till inom ramen för gällandestadga. Jag har också för avsikt att föreslå regeringen altlänsälgnämnderna utökas med en ledamot som skall tillsättas av länsstyrelsernamed beaktande av länsälgnämndernas behov av särskild sakkunskap eller av affvissa intressen fär en företrädare i nämnden. 3 (); Jag ber all fä tacka jordbruksministern försvaret på frågan. Själva beskedel, som är negativt, är i och för sig ingennyhet. Det har legat i luften, och pressen har skrivit om det. Vad vi nufår notera är all vi skall fortsätta atl leva med den situation som Jag tillhörde dem som 1975 inte var så förtjusta ''° i def beslut som dåfattade. Jag förutsåg all beslutet skulle ge bekymmer framöver, eftersom bestämmelserna var sä luddigtutformade. skall vi alltså fortsätta att leva med denna ordning längre lid änvad som var avsikten, då det var sagl alt del gällde en femårig verksamhei. Bestämmelserna har varit luddiga på så sätt att det intehar funnits några bestämda regler för utredande av hur breda eller smalaskiften som skulle tillåtas som självständiga jaktområden. Man gör si i det enalänel och sä i del andra länet. Del blev inte heller den samordning av jakten som det gavsen antydan om i förslaget. Tvärtom har det faktiskt skett en uppsplittring. Manansåg alt det fanns fog för det, genom bestämmelsernas utformning. Det hargjort att tvångsregistreringen har orsakat tvister. Tvisterna har prövats avdomstol, som icke har kunnat reda ut frågan. Def finns en passus i jordbruksministerns svar sombekymrar mig litet grand. "I det nuvarande systemet med samordnad älgjakt finnsvissa svagheter, och några av dem bör vi kunna rätta till inom ramen förgällande stadga." Men en domstol kan inte ta hänsyn till stadgar utan skallta hänsyn till lag. Här skulle del ha varit på sin plats med lagar så snabbt sommöjligt, för att åtminstone kunna reda ut problemen sä att man inte blir osamsi onödan. Det är en väsentlig förutsättning för jakts bedrivande,framför allt älgjaktens bedrivande, att samverkan gynnas. Här är det faktisktvikfigare aff vi har en morot än en piska. Men hittilldags harmoroten inte varit särskill stor - den har väl tvärtom lyst med sin frånvaro. Jag skulle avslutningsvis, fru talman, vilja framföra enstilla undran till jordbruksministern, om han kan tänka sig vissa morötter,åtminstone temporärt, för atf åstadkomma att älgjägarna samverkar frivilligt.Det skulle även spara ganska mycket pengar för länsstyrelserna. Del är nämligenocksä ett problem. Den nuvarande ordningen är synnerligen dyrbar för staten ochsätter länsstyrelserna i mycket arbete. Om den framtida älgjakten Vi kan vara överens om att beslut ipraktiken har fungerat bättre än man kunde tro vid riksdagsbeslutet . kiinde naturligtvis vara bältre - jag tänker exempelvis på bestämmelserna i13 § i jaktstadgan, som har föranlett osäkerhet om vilken innebörden är. Jagtänker framför allt på kriterierna för alt registrera mark för älgjakt samtbestämmelserna om samregistrering. Här kan vissa klariägganden ombestämmelsernas verkliga innebörd bli nödvändiga. Några nya föreskrifter i dendelen kan inte träda i kraft förrän i samband med älgjakten 1983. Jag delar uppfattning att def är vikfigtmed frivilliga överenskommelser mellan jägarna. Men problemet är också att ge13 § i jaktstadgan en mer definitiv utformning. Det blir väldiga kostnader förlänsstyrelserna, som ersätts med pengar ur villskaderegleringsfonden. Jag avser nu att uppdra åt atl eftersamråd med statskontoret, länsstyrelsernas organisafionsnämnd och jägarnasorganisa- Omluft- och vattenföroreningarna i Stenungsundsområdet tioner undersökamöjligheterna fill förenklingar och därmed förbilligande av det nuvarandesystemet. 5 (): Def finns ingen anledning att göra denna debatt längre än nödvändigt.Jordbruksministern och jag är överens om att det är beklagligt att man intekunde enas inom den här statliga utredningen. Det kan ju exemplifiera hur passkomplicerat jaktvårdsproblemet är. Kan man inte enas i en statlig utredning,som dock har till uppgift att försöka lösa problem i enighet, är del begripligtatf landefs älgjägare också kan känna viss oenighet sinsemellan. Detväsentliga är ändå nu att den statliga utredningen tar tag i problemet så snartsom möjligt. Jag har klart för mig att det politiskt kan vara problematiskt.Del kan gä precis hur som helst - del gjorde det 1975 - om man inte har ennågorlunda klar majoritet hos dem som kan förutsättas vara något av experter iden här frågan. I en tidningsartikel häromsistens visades all denna kammaresledamöter hade mycket stora brisier i sina kunskaper om jaktliga frågor, och avdet skälet kan jag förstå jordbruksministerns icke här uttryckta menförmodligen inom sig kända farhåga för atl lägga fram eft förslag som skullekunna röna vilket öde som helst. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1981/82:146 om luft- och vattenföroreningarna iStenungsundsområdet har ställt en rad frågor fill mig om kontrollen avden påverkan pä omgivningen som den petrokemiska industrin i kanha. Han slutar med att fråga mig om jag är beredd att snabbt låta startautlovade undersökningar rörande den petrokemiska industrin i . Regeringenhar gett i uppdrag att i samarbete medlänsstyrelsen i , kommun och de berördaindustriföretagen genomföra en utredning om de samlade utsläppen i Stenungsund.Ett av lidigare upprättat program skall i stort sett följas.Kostnaderna för utredningen skall hållas inomen kostnadsram av sammanlagt högst10,5 milj. kr., varav staten bidrar med högst 4 milj. kr. och industrierna medhögst 6,5 milj. kr. De närmare formerna för samarbetet mellan staten ochföretagen skall regleras genom ett särskilt avtal. Utredningen beräknas kunnapåbörjas . Somsvar på de andra frågorna vill jag säga atl ulsläppskontrollprogram för var ochen av industrierna har funnits . Utsläppskontrollen har fungeratväl och kommer självfallet alt fortsätta. Omgivningskontrollen har däremoi avolika skäl inle fungerat tillfredsställande, särskill när del gäller luftmätningarna.Någon nedtrappning av denna kontroll har inte skett , menfr. o. m. har omgivningskontrollprogrammet avställts, ochmotsvarande ärliga medel kommer all föras över till den aktuella utredningen.Denna skall bedrivas sä att även en nöjaktig omgivningskontroll erhålls. Det ärriktigt all industriföretagen under hänvisning till kommande ulredning inlevelat utvidga kontrollprogrammen med projektet iorganismer, som nämnt. En provlagningsomgång har dockgenomförts. har emellertid låtit hämta in prover, ochmöjligheter finns att senare analysera dessa prover, om man finner detangelägel. Slutligen vill jag säga att syftet med den omgivningskontroll delhär gäller är alt mäta påverkan från industrierna i och inlepåverkan genom långvariga föroreningar. I övrigt kommer de frågor och problemsom berör i sin interpellation all behandlas inom ramenför utredningen. Om luft- och vattenföroreningarna i Stenungsundsområdet 7LARS-INGVAR (): Jag får tacka jordbruksministern för svaret.Det är ett bra svar i den meningen alt det innehåller åtminstone etl positivtbesked. Del utredningsarbete man har ställt i utsikt sedan snart fem ärtillbaka skall nu äntligen starta - enligt beräkning i är, somjordbruksministern sade. Avsikten med en interpellation är, såvitt jag förslår, som riksdagsledamot önskar främja elt ärende genom atl fästa regeringensuppmärksamhet på det, sä att åtgärder kan vidtas. Det kan också vara nödvändigtatt ibland främja ett ärendes fortgång genom att påvisa att dragningar ilångbänk leder fram till uppenbara olägenheter. I den senare meningen noterar jag med tillfredsställelseatt min interpellation har varit framgångsrik. Jag framställde den här ikammaren i är och påvisade atl ärendet dragits istatsministerns beryktade långbänk under nära , och får jag vetaav jordbruksministern i hans svar att man efterframställandet av interpellationen beslutal starta utredningen. Del är bra.Rätl driven kan forskningen ge oss beiydande kunskaper om vad som sker i sädanaområden som del här gäller. Ändå måste jag notera atl obeslulsamheten , dålänsstyrelsen i mitt län begärde regeringens ingripande, och fram lill nu kankomma all skapa olägenheter . Hade undersökningen kommit lill stånd1978, vilken den myckel väl kunnat göra örri fegeringen gripit sig an problemetmed beslutsamhet, så hade man haft etl ulomordentiigt material atlutvärdera. förskjuls den lidpunkten ytterligare kanske fyra framåt iliden, vilket kan fä stor betydelse i framtida räffsfvisler med hänsyn lill denprejudicerande dom som fällts i BT Kemi-målet. Såvitt jag.förslårfrikändes där den ansvarige förelagsledaren i brist pä dokumenteradbevisföring. Giftspridning i mark och vatten eller nedgrävda gifttunnor ärtydligen inga bevis i sig. Man måste också kunna påvisa ett mer direkt Om luft- och vattenföroreningarna i Stémmgsimds-området sambandmellan denna spridning och dess medicinska och biologiska effekter. Ett sådant prejudikat mäste vi - jordbruksministern ochjag- i egenskap av folkvalda politiker se ytterligt allvarligt på. Det är ju visom är ansvariga för atl vidta åtgärder som leder fram till nödvändigkartläggning och dokumentation. Våra brisier kan skapa framlida tragedier, ochlöften som vi ställer ut nu men inle infriar skapar med rätta dagens polilikerföraktoch misstroen-deklyfta mellan väljare och folkvalda. Såvitt man kan bedömafinns ännu ingen effektiv dokumentation eller ens grundläggande kunskap om vadsom egentligen händer med natur och människor i samband med den starkakoncentrationen av petrokemiindustrier i , trots att produktionenpågått sedan 1960-talel. Förhoppningvis kan den utredning som skall startas iapril ge oss i varje fall en elementär sådan kunskap. Några punkter i jordbruksministerns svar är också oklara.Jordbruksministern konstaterar atl omgivningskontrollen av olika skäl intefungerat tillfredsställande, särskilt när det gäller luftmätningarna. Det är enutsaga med ett visst understatement. Sanningen är ju alt kontrollen fungeratytterligt otillfredsställande, trots att en av landets mest betydande konsulterpå området - IVL - varit inkopplad. Det finns ju knappasi något materialav betydelse på området att utvärdera. Om man säger att nägon nedtrappning intehar skett av denna kontroll - vad menar man då? Det är klart att man inte kantrappa ned något som knappast existerar. Men 1981 togs ändå kontrollen upp igen i något störreskala-för att läggas ned genast efter jordbruksministerns besök , och inte, som jordbruksministern säger, . Jagskall infe pressa jordbruksministern pä hans eventuella kunskap om orsakernatill dessa brister, men jag tillåter mig ändå själv att ha en uppfattning omdem. Däremot skulle jag gärna vilja veta vad jordbruksministern menar, då han isvaret säger "att syftet med den omgivningskontroll del här gäller, är attmäta påverkan från industrierna i och inte påverkan genomlångvariga föroreningar". Vad står detta för? Slutligen ännu en fråga. Fy ra, kanske fem viktiga århar förlorats sedan jag framställde min första interpellation i den här frågan.Genom forsknings- och utvecklingsarbete på andra håll i världen har man underdenna tid vunnit kunskaper, som man kan ta i anspråk också iStenungsund om man på något sätt tvingas att ta fatt i problemet eller om manhar den goda viljan. Del gäller exempelvis utsläpp i luft av flyktiga ämnenliksom en ofta onödigt hög och intermittent bullernivå. Det kan också gällautsläppen i vatten kring industrierna. Så har man exempelvis vid lankförvaring av bensen ochbensin i liksom vid Norsk Hydro lärt sig arbeta med slutna system, somtillåter återvinning i stället för utsläpp i luften. Metoder med kondens ellerfackelavbränning finns i drift, och problem i samband härmed är tekniskt ganskaväl lösta. Ingenting av detta har man använt sig av i . Enkla och inte allför kostsamma metoder i samband medbullerdämpning kan också etableras. Redan nu har också Berol getiomprocesslekniska åtgärderlyckats minska utsläppen av organiska ämnen i omgivningsvattnen till ungefärhälften mot tidigare. Det går alltså att vidta åtgärder om man vill. Man hargjort delta vid Berol inför hotet atf eljest tvingas bygga en biologiskreningsanläggning. Myckel av sådant kan göras redan nu med tillgängligkunskap, men det ser ul som om två incitament måsle till. Antingen måstemyndigheter tvinga fram besluten genom åläggande eller också måste beiydandeföretagsekonomiska vinster driva fram åigärderna hos företagen själva. Min slutliga fråga blir därför: Ärjordbruksministern beredd att medverka till alt allt som kan göras redan nu isyfte att förbältra läget också blir gjort? Ett positivt svar på denna vikfigafräga kan lugna den opinion som eljest med hänsyn till fidigare omständigheterbefarar att ingenting av vikt i förebyggande syfte blir gjort i avvaktan på nu snart startande undersökningen blir klar. Och kan allt bli slåendekvar som i ännu fyra fem är. Den utlovade undersökningen får inteännu en gäng bli elt skalkeskjul, bakom vilkel de berörda industrierna döljersin ovilja att vidta de nödvändiga åtgärder, som man redan nu kan vidta. Om luft- och vattenföroreningarna i Stenungsundsområdet Jag vill först göra en rättelse tillprotokollet. Def gäller den mening i svaret som lyder pä följande sätt:"Slutligen vill jag säga-att syftet med den omgivningskontroll det härgäller, är att mäta påverkan från industrierna i och inte påverkangenom långvariga föroreningar." Det skall naturligtvis inte vara"långvariga" utan "långväga" föroreningar. Jag beklagaratt jag har sagl fel och skrivit fel i svaret. När det sedan gäller rent allmännaelakheter om statsministerns långbänk osv. vill jag bara säga alt om del här ären långbänk, sä är det min och berörda intressenters i talar om ett onödigt dröjsmål med att få i gång utredningen. Dåvill jag säga att regeringen gav i uppgift attupprätta ett förslag fill program för en utredning. Ett sådant förslag komockså under senare delen av oktober . Del skickades på remiss lilllänsstyrelse, kommun och industriförelag. Det visade sig då all parterna hadeväsentligt olika uppfattning såväl om uppläggningen av utredningen som om vemsom skulle bekosta den. Det var därför nödvändigt med ytterligare överläggningarmed parterna. Sådana kom till stånd . Deresulterade i en principöverenskommelse . är vi alltsåframme vid den överenskommelse som skall resultera i att vad som är möjligt altgöra i den här situationen också kommer alt göras. Får jag sedan som svar på en annan fråga säga att detprogram för omgivningskontroll som har tillämpats i har varit delförsta i av så stor omfattning. Alt luftmätningarna inte har fungerattillfredsställande beror på all man har myckel begränsade erfarenheter när detgäller genomförandet av så omfallande program och på alt mätmetoderna varbristfälliga. Det är anledningen, . Om luft- och vattenföroreningarna i Stenungsundsområdet 9LARS-INGVAR (): Beträffande den första punkten ijordbruksministerns senaste inlägg - om de "långvariga"föroreningarna - är jag glad för rättelsen. Jag kunde nästan själv förslå vaddet handlade om. När jag tog upp den saken i min interpellation avsåg jag attpoänglera att det har rått myckel besvärande förhållanden påvästkusten. Genom atmosfäriska störningar har det legal, som det heter, ett taköver området. Därför har långtransporterade föroreningar kommit att stanna i enkorridor över . Deras effekter kan adderas till dem som redan uppstårgenom de utsläpp som jordbruksministern talar om och som skall undersökas idet kontrollprogram som skall sättas i gång. Vad jag vill påvisa är de unika förhållanden som råder ide här sammanhangen. De har påpekats av bl. a. vid IVL. Hanhar sagt all denna vinter har varit en av de svåraste med hänsyn tilleffekterna av långdislanstransporterade föroreningar. De skulle ha kunnatulvärderas , om utredningen hade kommit till ståndstrax efter det att jordbruksministern lovade det . Dä hade mani dag haft unika och för framtiden värdefulla kunskaper om de dubbla effekternaav dels de utsläpp som görs av Stenungsundsindusfrierna, dels dessa adderadefill de förhållanden som råder under de speciella atmosfäriska takförhållandensom stänger in långtidstransporlerade föroreningar över . Jag tror att def kan komma atf råda sådana atmosfäriskaförhållanden också i fortsättningen. Om inte, missar man den möjligheten. Denär inte oviktig- tvärtom är den särskilt viktig i de sammanhang som jag hartalat om här. En förklaring - som jordbruksministern nämner - till denhär långdragna beslutsprocessen är naturligtvis alt det kan finnas andrafaktorer än de som jordbruksministern själv bestämmer över. Men del förklararändå inte det långa dröjsmålet frän 1977, när fäste uppmärksamhetpå de förhållanden som rådde i och begärde jordbruksministernshjälp, och dä man lämnade ifrän sig ärendet till . Den omgivningskontroll som jordbruksministern också nämndeär naturligtvis väldigt viktig. Är det riktigt som jordbruksministern säger,atl man kan skylla dess brisier på att vi har dåliga kunskaper på området, ärdet närmast att beteckna som en skandal. Vårt land berömmer sig ofta med rättaav alt vara ett av de främsta industriländerna i världen, med väl utveckladteknologisk kunskap, tillgäng till god forskning och även tillgång tillrapporter i kommunikation med andra länder som sysslar med sådana här saker. Omvi då startar ett omgivningskontrollprogram, borde vi väl göra det på en högrenivå än vad som har skett, dä kanske fyra värdefullautvecklingsmöjligheter har gäll förlorade på ett område där vi egentligen bordevara mycket längre framme. Jag hoppas all man när utredningen nu kommer i gångockså ser till att man får de kunskaper som gör det möjligt atl ifortsättningen, med en annan erfarenhet än , driva sådana här program,eftersom detta kommer alt ha slor betydelse för hela utvecklingen av denprocesslekniska industrin i . När jag ställde interpellationen första gången hade jagsamma syfte, och det har, såvitt jag förstår, jordbruksministern instämt i. Härhar vi eft unikt område i landei, med en för värt land mycket hög koncentrationäv petrokemiska industrier, som har gripit in i naturen än i andra länder. Därför skulle vi nu kunna se vad som händernär man i elt relativt jungfruligt område börjar driva sädan här besvärandeverksamhet. Med kunskap om hur man kan hantera sådana här saker kannaturligtvis bli ett föredöme också på många andra områden som ärrelaterade till utvecklingen av den petrokemiska industrin. Jag tror atfjordbruksministern förstod den synpunkten när jag väckte interpellafionenförsta gången. Jag tog vidare upp något som jordbruksministern inle allsbemötte, nämligen alt politikerna inte kan frånsäga sig sitt ansvar för utvecklingeni samband med giftspridande industrier. Just nu råder en stagnafionsperiod ihela den europeiska ekonomin. Dä blir det väldigt mycket av företagarnasmarknad, så atl säga, på delta område. Varken fackföreningarna ellerkommunalpolitikerna orkar agera med tillräcklig kraft. De är rädda om jobben,och de är rädda om skatteunderlaget pä orten. De enda som slår till buds föralt försöka tillgodose allmänhetens krav när det gäller de åtgärder företagenvidtar eller vägrar atl vidta är vi politiker på riksnivå. Det ansvaret måstejordbruksministern och jag försöka ta, och det är kanske det som ytterst ärorsaken till alt jag står här och försöker fä jordbruksministern attgripa in i del här ärendet sä kraftfullt som möjligt. Om luft- och vattenföroreningarna i Stenungsundsområdet Vi har tagit det ansvaret, , ochöverenskommelsen är klar. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2180till försvarsutskottet /82:2181-2184 till 5 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1981/82:19 Förmänsrätt vid konkurs m. m. 1981/82:20Översyn av reglerna om godfrosförvärv 1981/82:21 Vissa anslag m. m. inomutrikesdepartementets område (prop. 1981/82:100) 10 protokoll 1981/82:94-98 Fredaeen den /82:17Huvudmannaskapet för Näringsutskottetsbetänkande /82:26 Val av huvudmän i sparbank 6§ Kammaren åtskildes .