prot · G509169 · 1981-12-31 00:00:00 — Man kandär tala om att grundlinjerna i den moderna regionalpolitiken lades fast. Ochför , , togs på förslag av folkpartiregeringen enreviderad regionalpolitisk plan. Skogslänen och de befolkningsglesa områdenabehöver en stimulans för att klara sig på egen hand. De svagareområdena måste gynnas. Människor måste kunna få känna en trygghet var i landetde än bor. Man kan också säga att regionalpolitik är svårt, inte baradärför att nya problem kräver nya lösningar utan också därför att vi inte kanåka ut i världen och hämta en modell färdig att applicera på svenskaförhållanden. Om det funnits en framgångsrik regionalpolitik är jag dessutominte så säker på att den kundeöverföras till norrländska eller värmländska förhållanden. Länder somgeografiskt sett har betydligt mindre regionalpolitiska bekymmer har intekommit särskilt långt när det gäller regionalpolitiska metoder. Ändå kan mansäga att regionalpolitiken har varit framgångsrik. Tänk bort 20 årsregionalpolitik, och det skulle ha sett mycket annorlunda ut. Mycket skulle havarit sämre och obalansen drastiskt mycket snedare. Från att ca 10 000 personerårligen flyttade från de svaga till de starkare regionerna harvi fått en vändning. finns det en balanserad utjämning. Låt mig nämnagrundskolans utbyggnad , som blev ett regionalpolitiskt"stöd" i många glesbygder. Högskolan till är ett annat uttryckför värdet av en aktiv regionalpolitik. Den statliga utlokaliseringen ägde tillstörsta delen rum , och så sent som har beslutatom en utlokalisering av statlig verksamhet, nu senast till . Man räknarmed att drygt 20 000 arbetstillfällen inom industri i skogslänen är det antalsom kan skrivas på lokaliseringsstödets konto. Och räknar vi in de människorsom omfattas av regionalpolitiska åtaganden , ja, då rördet sig kanske om ca 100 000 människor. står vi omigen inför ett-stort regionalpolitisktbeslut. Utskottet har yttrat sig över de många förslagen om konstruktion av nyaregler. Vi tillstyrker sammanlagt för nästabudgetår. För tillstyrks särskilda sysselsättningsinsatser. Nyaindustricentra byggs i och . Stödområdet stramas åt för attverkligen ge hjälp åt de svagaste delarna av landet. En av de stora nyheterna i de förslag utskottet haft attbehandla var en ny regionalpolitisk stödmetod, nämligen förslaget att sänkaarbetsgivaravgifterna i de nordligaste kommunerna för att på så sätt få i gångekonomi och näringsliv. Denna metod har rönt uppmärksamhet och diskuterats, ochvi tror att det är en väl lämpad metod. Den är genrell till sin karaktär, ochden ger stöd just till den motor i ekonomin som vi måste satsa på för att säkrajobben. En annan viktig nyhet i förslaget är den decentraliseringtill regional nivå som föreslås. Handläggningen av lokaliseringsstödet kommer ifortsättningen att i ökad utsträckning kunna ske nära de människor som berörs.För beslut av länsstyrelse finns en gräns angiven på 7 milj. kr. och för beslutav AMS en gräns om 20 milj. kr. Regionalpolitiken anpassas och utvecklas, ochden tioåriga målsättningen att ge landets alla delar rimlig tillgång på jobb,social trygghet och god miljö ligger fast. beslut präglades av många framstötar från dennakammare om att det regionalpolitiska området skulle göras större. Som väl varavvisade kammaren alla sådana propåer. Och det vi nu har uppnått en betydandeenighet omkring är att stödområdets ytterkant måste hållas tillbaka för att desvagaste områdena skall kunna få ett förstärkt stöd. Det är därför som vitillbakavisar socialdemokraternas förslag om ett s. k. D-område. Skulle ensådan grå zon dras upp menar vi att det relativt sett försämrar för nordlänen,för det inre av Bergslagen, för och för delar av . Man kaninte lägga ut en sådan zon utan att allvarligt försvåra för de kommuner och landsdelarsom bäst skulle behöva det aktiva stödet. Som utskottets talesman har jag av tidsskäl endast attkommentera ett antal av de särmeningar som finns i betänkandet.Utskottskamrater kommer senare att ta upp olika avsnitt i betänkandet, så densamlade debatten kommer att sträcka sig över alla områden. Jag skall, herr talman, ändock nämna några områden.Socialdemokraterna reserverar sig för att det i skogslänen skall utvecklas ettantal större "väl differentierade arbetsmarknader". Ävenutskottsmajoriteten ser behovet av sådana arbetsmarknader, men vi menar att detfår ankomma på dem som har ansvaret för regionalpolitiken att i varje län görade prioriteringar som behövs för att nå detta. Vi menar också attutvecklingsförutsättningarna i de här regionerna, t. ex. i , ,och , är så pass goda att de resurser vi har i ett svårtekonomiskt läge måste sättas av för de regionalpolitiska insatserna i regionersom har ett klart sämre läge. Oenighet råder vidare mellan utskottsmajoriteten ochsocialdemokraterna när det gäller förutsättningarna för regionalpolitiken, delsi fråga om beskrivningen av de problem som skall lösas, dels när det gäller denbas för en framgångsrik regionalpolitik som den nuvarande ekonomiska politikenger. När det gäller problembeskrivningen menar socialdemokraterna att de delarav landet som omfattas av de regionalpolitiska insatserna fått en kraftigtförsämrad utveckling efter regeringsskiftet . Visst kan man peka på att detskett en försämring av arbetsmarknaden i stödområdeslänen, menviktigare är att försämringarna i dessa områden är mindre än i riket förövrigt. Befolkningsutveckling och befolkningsomflyttningar tyder fortfarande påatt den förbättrade regionala balansen har kunnatupprätthållas även i slutet av decenniet och , trots attpåfrestningarna på ekonomin nu är så mycket större än då. När det gäller den ekonomiska politik som vi nu för råderockså delade meningar, men den debatten återkommer vi till dåkompletteringspropositionen skall diskuteras. Jag vill bara konstatera att denpolitik som förs syftar till att bl. a. få i gång industrin igen. Expansioninom industrin är en grundförutsättning för att vi skall kunna föra enframgångsrik regionalpolitik. När det gäller medelsarsenalens utformning kanman inte uppleva socialdemokraternas alternativ som förmer änregeringsförslaget. Socialdemokraterna föreslår litet större bidrag här och däroch markerar därmed oppositionspartiets rnöjlighet att se litet lättare på deekonomiska följderna av vad man föreslår, men de socialdemokratiska förslagenpå stödmedelssidan innebär inte en radikalt annorlunda regionalpolitik. De ärsnarare, liksom utskottsmajoritetens, steg i en gradvis utveckling avregionalpolitiken. Ändå kan man iaktta en skillnad mellan socialdemokraternasoch regeringspartiernas regionalpolitik som är betydelsefull . Vi förordar engradvis utökning av de generella medlen - de som skall göra förutsättningarnamer lika mellan olika delar av landet. Socialdemokraterna vill i ställetfullfölja sina traditioner att reglera och detaljstyra. De vill införaetableringskontroll, en åtgärd som i nuvarande svåra läge inom industrinborde te sig tvivelaktig även för den som av tradition vill reglera så mycketsom möjligt. Jag nämnde som en av nyheterna bland de förslag som vi nudiskuterar sänkningen av arbetsgivaravgiften. Detta är det första steget i engradvis utveckling av denna typ av medel. De mest utsatta delarna av landet,dvs. malmfälten i , prioriteras. Förslaget om nedsättning av arbetsgivaravgiftenmed kommer att vara ett viktigt inslag bland de åtgärder sommåste vidtas för att hålla sysselsättningen uppe i de delarna av landet.Socialdemokraterna fullföljer sin vana att vilja reglera och vill i stället haen återbäring av inbetalda arbetsgivaravgifter, något som blir administrativtbetydligt besvärligare än vårt förslag och som visserligen premierar företagsom ökar sysselsättningen, men bestraffar dem som minskar den. Detta ärorimligt i ett område där nästan alla företag tillhör den senare kategorin.Moderaterna stöder regeringspartiernas förslag om sänkning av arbetsgivaravgifternai , , öch men vill därutöver sänka, dock någotlägre, i resten av stödområde A. De vill ha en ytterligare något lägre sänkningi stödområde B. I stället vill de dra in på resurserna för de selektiva åtgärderna,dvs. lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån. Det är enligt ochcenterns mening inte möjligt f. n. Näringslivet är i de sämst ställda delarnaså svagt att många företag inte tillräckligt snabbt kommer att kunnatillgodogöra sig nedsättningarna av arbetsgivaravgifterna, så att de kanexpandera och öka sysselsättningen. Lokaliseringsbidrag och lån är fortfarandenödvändiga, och insatser bör göras på både regional och central nivå. Till de viktigaste insatserna när det gäller att ge näringslivetså lika utvecklingsförutsättningar som möjligt i olika delar av landet hörtransportstödet. De ökade insatser av generella medel som utskottsmajoritetenförordar fullföljs med att vi föreslår förbättringar av transportstödet. Viföreslår dels en utökning i fråga om stödberättigade transporter, dels enhöjning av transportstödet på längre transportavstånd i stödzonerna 3, 4 och 5.Utskottet bifaller i det här sammanhanget fler motionsyrkanden, bl. Den fråga i regionalpolitiken som varit av störstallmänintresse är stödområdesindelningen. växte stödområdenagradvis till, så att en allt större del av landet blev stödområde. F. n. finnsca tre fjärdedelar av ytan inom stödområdet medan en dryg fjärdedel av befolkningenfinns i samma område. görs en kraftig prioritering av de delar av landet somhar de svåraste regionalpolitiska problemen. Det innebär i stort sett attstödområdena 1,2 och 3 tas bort. Vi får tre stödområden - A, B och C- med deförmånligaste stödmöjligheterna i stödområde A. I huvudsak motsvarar destödmöjligheter som finns i områdena A, B och C de som finns i nuvarande 6, 5och 4. Utskottet har godtagit regeringens förslag till stödområdesindelning meddet tillägget att kommunerna bör ingå istödområde C. Om detta är alla partier i utskottet överens, vilket innebär attvi lika enigt avfärdar den socialdemokratiska partimotionen, som beträffandedessa kommuner hade föreslagit betydligtsämre villkor än propositionen. Vidare avvisar utskottsmajoriteten detsärskilda stödområdet D som socialdemokraterna velat lägga ut som något slagsgrå zon. Det innebär inte att vi förnekar att det finns enstaka kommuner i detområdet som har eller kan få problem. Därför har utskottsmajoriteten föreslagit- med modifiering av regeringens förslag - ett särskilt stöd utanför stödområdena.Regeringen bör kunna ange kommuner med betydande utvecklingsproblem, i vilkalänsstyrelser och AMS kan få ge bidrag till investeringar. Propositionen hadeföreslagit bidrag . Utskottet föreslår att en högre bidragsandel ivissa fall skall få ges, nämligen . Vi avser då vissa kommuner med betydandeutvecklingsproblem inom främst län som f. n. helt eller till viss del ingår istödområde. Erinras kan att det socialdemokratiska förslaget i fråga omstödområde D endast skulle medge bidrag . Vi föreslår alltså attlänsstyrelser och AMS skall kunna gå i de kommuner där detbehövs. Självfallet kan regeringen i enskilda fall i egna beslut lämna etthögre stöd. Det förslaget från utskottets sida innebär att mittenmotionen 2350av och m. fl. i denna del tillstyrks. I fråga om anslaget till lokaliseringsbidrag under nästabudgetår har gått sin egen väg, vilket lett till socialdemokratiskmajoritets-skrivning i det avsnittet. Utskottsmajoriteten förordar 425 milj.kr. mot av regeringen begärda knappt 319 milj. kr. Moderata samlingspartiet harreserverat sig för 100 milj. kr. Det senare förslaget skulle enligt vår meningleda till att allt centralt arbete med lokaliseringsfrågorna skulle behövaavvecklas, vilket vi från regeringspartiernas sida tror skulle vara mycketolyckligt. Socialdemokraternas förslag ser vi som ett överbud, som vi inteheller kan stödja. Osäkerheten om den framtida utvecklingen är självfallet avstor betydelse. Länsplaneringen antyder att nuvarande förbättrade regionalabalans kommer att bestå, medan långtidsutredningen varnar för risk för ökadregional obalans. Företagens investeringar ändrar karaktär - de minskar i frågaom byggnader och maskiner, de ökar när det gäller produktutveckling ochliknande. Frågan är mot den här bakgrunden om vår selektiva medelsarsenal ärrätt utformad. Vi har under resans gång lärt oss en hel del. Vi har gjortanpassningar, regler har justerats, områdesgränser flyttats. Vidare hänger denregionalpolitiska bilden nära samman med den allmänna ekonomiska situationen. Vi måste också fråga om avvägningen mellan generella ochselekriva medel långsiktigt är den bästa, men också vilken roll transportstödetskall ha i den framtida regionalpolitiken. Slutligen måste vi fråga hur mycketpengar som under kommande ramperiod, den som börjar /85, skallsättas av för regionalpolitiken. Dessa frågor har bl. a. tillsammans motiveratatt vi föreslår att skall hemställa hos regeringen om en utredning omden framtida regionalpolitikens omfattning och inriktning. Till dess en sådanöversyn ger svar på de frågorna utgör utskottsmajoritetens förslag en god grundför en fortsatt aktiv regionalpolitik med redan nu viktiga inslag av Dagens förslagtill beslut markerar vaktslåendet om de svaga regionerna. Samhälletstår inte stilla. Vi blir inte färdiga - blir det kanske aldrig. Vi måsteständigt utvärdera reformer och pröva för att få veta vad som gått bra och vadsom gått snett. Därför är det riktigt och viktigt att en regionalpolitiskstudie också kommer att föregå de beslut som en kommande riksdag så småningomskall ta sig an. Jag ber att få yrka bifall till mittenreservationerna 67, 70 och 80beträffande punkterna 130, 137 och 177. På övriga sammanlagt 182hemställanspunkter yrkar jag bifall till vad utskottet hemställt. 21 () replik: sade i sitt inlägg ungefär så här: Visst har det undersenare tid skett en ökning av arbetslösheten i skogslänen, men det viktiga äratt försämringen i skogslänen är mindre än i andra delar av landet. Dettapåminner mig om den attityd vi från arbetsmarknadsutskottet mötte när vi förrasommaren var på besök i . I mötte vi precis sammaargument, . Vi träffade en arbetsgivare som sade: Här i Skottlandär det inte så farligt - arbetslösheten växer mycket snabbare i . Ochvisst växte den snabbare i . Där var den . Men arbetslösheten iSkottland var . Man startade projekt för s. k.långtidsarbetslösa. Tredje generationens arbetslösa ungdomar skulle man görasärskilda insatser för. ElverJonssons tal andas precis samma tillförsikt. Det är visserligen dåligt däruppe, men relativt sett har arbetslösheten ökat mer i andra delar av landet. Mångaunga flickor i söker jobb inom sjukvården där. De får inget jobb.Och jag kan försäkra att de blir inte tröstade av att höra att påsjukhusen i har de' heller ingen chans - där krävs det numeraflera års yrkeserfarenhet. Regionalpolitikenär väsentlig, men den kan bara fungera om vi har en allmänsysselsättningspolitik, en ekonomisk politik som sätter sysselsättningenfrämst. Det gör den tyvärr inte . Vi är därför mycket oroliga för de storasvårigheter som väntar i de områden som man nu från ochfolkpartiet säger sig vilja värna så mycket om. Repliktidenär knapp; jag kan inte ta upp allt som sade, och många andrasocialdemokratiska talare står på talarlistan. Jag skall bara säga några ord omde robusta, väl differentierade arbetsmarknaderna. håller med omatt sådana behövs också i skogslänen men säger att det måste vara de regionalamyndigheternas sak att i de enskilda fallen göra de prioriteringar och satsningarsom behövs. Men det räcker inte för att få fram de starka arbetsmarknader iskogslänen som vi behöver om de också skall kunna stå emotstrukturförändringarna. Därför säger vi i vår motion och reservation att härbehövs speciella insatser. Det behövs t. ex. att investeringsfondmedelanvänds för att sätta i gång verksamhet, om vi skall få dessa starkaarbetsmarknader. Anf.22 (vpk) replik: Jag skall be att till få ställa två frågor liknande demsom ställde. Kring1970 fanns det betydligt fler kvarstående arbetslösa än det fanns lediga platseri . Situationen var däremot den motsatta i . Detpåverkade naturhgtvis riksgenomsnittet så att det visade relativt gynnsammaarbetslöshetssiffror. är antalet sökande arbetslösa per ledig plats,räknat på befolkningen i åldrarna , i 11,6 och i Malmöhuslän 9,4. Båda siffrorna är mycket höga - riksgenomsnittet ligger på 5,6. Detförhållandet att andra stora regioner än de tidigare krisregionerna har börjatfå en krisartad situation gör naturligtvis att riksgenomsnittet statistisktpressas upp, och man får den skenbara effekten att skillnaden mellanNorrbottens siffra och riksgenomsnittet blir måttligare än vad den har varitunder många tidigare epoker. Då vill jag fråga : Tror ElverJonsson på allvar att det är ett mått på regional balans? I så fall har hanfullständigt missuppfattat den statistiska bildens innebörd. Enannan, litet enklare fråga. Om vi nu kan konstatera att de regionala krisernaunder har spritt sig till fler och fler regioner och regeringensamtidigt i den föreliggande propositionen vill genomföra en åtstramning av detantal regioner i området som kan komma i åtnjutande av olika stödåtgärder, hurfår det till att det skulle leda till större regional balanseller ens en mindre obalans? Är det rent av så att ert balansbegrepp barabestår i statistiska fiktioner som saknar anknytning till verkligheten? 23 ()replik: Det enklaste och sammanfattande måttet på läget långsiktigt påarbetsmarknaden är förvärvsfrekvensen. Här har det skett betydandeförbättringar . I har vi en ökning förkvinnorna från knappa förvärvsverksamma 1975 till . Detär ett exempel på vad en aktiv regionalpolitik kan betyda för arbete ochsysselsättning, inte minst för kvinnorna som har haft en låg förvärvsverksamhetöver hela landet. Jagtycker att gör en feltolkning, när hon försöker göra sak avmitt påstående att svårigheterna varit att få en uppbromsning av den kraftigautflyttning som ägde rum . Där har det nu skett en klarförbättring. Den har kunnat åstadkommas i enighet, så jag är litet överraskadöver att påtalar saken med denna polemiska udd. Symtomatisktär att raskt skuttar över till för att görajämförelser, som skulle kunna måla det hela i en gräll färg. Inomregionalpolitiken återstår ändå att nå fram till det som vi tror är höjden avvår förmåga när det gäller regionalpolitiskt arbete. Men vi har kommit en godbit på väg. Det har skett i betydande enighet. Vi är beredda att gå vidare. påstår att de många unga i Norrbottensom saknar arbete inte är tröstade av att det har blivit en litet måttligareförsämring där än i de starkare regionerna. Det är naturligtvis riktigt. Mendet finns anledning framhålla att vi även har gjort insatser för att stärkasituationen där. Ta t. ex. satsningen på utbildning för de unga samtyrkesintroduktionen, som f. ö. socialdemokraterna har bekämpat och fortfarandegår emot. Även andra typer av ungdomsgarantier har beslutats i denna kammare.Det är bitar i ett mycket bestämt mönster för att förbättraarbetsmarknadssituationen för de unga också i . Att de robusta arbetsmarknaderna behövs är vi väl överensom. Vad vi vänder oss emot när det gäller det socialdemokratiska förslaget är inte särskilt skall lyfta upp stora starka områden på de svagarekommunernas bekostnad. 24ANNA-GRETA () replik: Vårt förslag innebär inte heller att vilyfter upp starka orter på bekostnad av de svaga. Jag gjorde nog inte en feltolkning, . uttryckte en viss belåtenhet och sade att arbetslösheten i skogslänenvisserligen har ökat men inte lika mycket som i andra delar av landet. Men detär ingenting att söka tröst i. Det har inte blivit bättre i skogslänen. Det harblivit sämre där också. Sysselsättningen har minskat över hela landet. talade om hur viktigt det är attförvärvsfrekvensen i skogslänen har ökat. Jag kan hålla med om att det ärnågonting att sträva efter. Det är ett tecken på obalansen i landet attförvärvsfrekvensen för kvinnor är låg i vissa områden. Men vad borde kunskap på detta område ledatill? Jo, herr talman, en mycket djup oro över den situation och den utvecklingsom vi har just . Vad som har hänt är att viåter börjar få en minskning av sysselsättningen och en dold arbetslöshet -kvinnor som inte längre tillhör arbetskraften men som i själva verket vill haett arbete. Det är mycket möjligt att vi kan dölja de verkligaarbetslöshetstalen genom att man i skogslänen misströstar mer och mer om attden politik som förs kommer att ge människorna där en chans till arbete. Irealiteten ger detta inte någon förbättring för människorna. Det finns all anledning att observera förvärvsfrekvenstaloch sysselsättningstal. Gör man det , , får man en mycketoroande bild om vad som håller på att hända. Skogslänen och människorna där behöver vårt stöd. Vi hargjort den bedömningen från socialdemokratiskt håll att skogslänen måste ses somen helhet. Det är viktigt att det också där finns robusta arbetsmarknader, ochdet håller med om. Frågan är då: Varför vill inteskapa förutsättningar för att utveckla också de robusta arbetsmarknaderna? 25JÖRN (vpk) replik: svarade inte på min fråga. Detkanske berodde på att jag var opedagogisk. Jag skall försöka formulera miglitet enklare. Vi tänker oss att och jag var för sig stårpå sitt plan och att plan i utgångsläget har en 10-procentiglutning, medan jag står på ett helt vågrätt plan. Sedan tänker vi oss att enstund senare har lutningen på plan blivit inte 10 utan , ochjag har från det vågrätta läget fått en lutning på mitt plan till - sammasom i det första läget hade. Får jag då fråga: Har vårtgemensamma balansproblem i det senare läget blivit mindre än det var tidigareeller har det blivit större? Det skulle vara roligt att få svar på den frågan. svarade i stället på en helt annan fråga,som jag inte har ställt. Han redovisade hur stor den kvinnligaförvärvsfrekvensen är. Den har stigit i de län som var på tal från . Ja visst, det är en naturlig effekt av att det har skett en övergång frånheltids- till deltidsarbeten på den totala arbetsmarknaden. Sammansättningen avtyper av arbeten har ändrats. Eftersom kvinnorna väsentligt rekryterats tilldeltidsarbeten, har man fått denna höga förvärvsfrekvens. Men det säger juliksom ingenting om den totala situationen. Man måste mäta den totala mängdenarbeten och även den reella mängden arbeten. Jag vill fråga : Har ni inom utskottet gjorten ordentlig analys av vad som i AKU-räkningarna menas med begreppetsysselsatta? Vad menar man med begreppet i arbete? Det är ju två olika begreppoch betyder inte alls samma sak. Har ni frågat vad denna urvalsstatistikbetyder - det är ju urvalsundersökningar statistiken bygger på och inte påundersökningar av de faktiska förhållandena för varje enskild individ? Vadsäger resp. inte säger dessa siffror, eller vad vill de egentligen säga? Har nilaborerat med det ena eller det andra, allteftersom det passar er? Har ni gjortnågon analys av de här tingen så att ni ser hur den totala arbetsmängden harökat eller minskat i det ena eller det andra länet, och framför allt hur denhar ökat eller minskat i förhållande till antalet människor som behöver arbeteeller skulle behöva arbete om de skulle ha en självständig försörjning? 26ELVER () replik: När det gäller statistiken och lutningsgradenkanske jag inte kan ge så goda svar att blir nöjd. Låg mig ändåsäga beträffande frågan om heltid och deltid att jag avser att ge ett beskeddär i en kommande debatt kring kompletteringspropositionen. Klart är att denkraftiga ökning av deltid som har förmärkts håller på attvändas och få ett nytt mönster, nämligen att heltiden ånyo börjar öka. Det kanväl inte vara negativt ens för . sade f. ö. att hela.arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 23 var ett meningslöst aktstycke och att det var meningslöst attopponera. Säg inte det. Jag tror att även skall finna att detfinns en rad medel och åtgärder som är väldigt användbara. I fråga omanalysen är och andra kommunister ofta ganska Men närdet gäller medelssidan och åtgärdssidan kommer man Nr 169 oftamed orealistiska förslag om man nu inte är helt tomhänt. Jag vet inte vad den för slagsregionalpolitik som ni kommunister egentligen vill föra - om det g jypj 192