prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Låt mig säga, eftersom så starktbetonar aft del är förtroendemännen som har erfarenhet från det dagligavardagsarbetet, atl centrala utvecklingsrådet har gjort en enkät bland landetskommuner. , som har så god kontakt med ,och förhandlingsdelegationen har kanske läst den enkäten. I såfall har han kunnat konstatera att av de kommunala förtroendemännen ickehade upplevt något spänningsförhållande mellan den politiska demokratin ochMBL. Medbestämman de i arbetslivet m. m. 33ANDERS HÖGMARK (m) replik; Till vill jag säga all delmycket klart framgick av hans anförande atl utskottet vid eft flertalfillfällen avstyrkt moderata motioner angående vetorätten. sadeockså alt han är medveten om att del finns vissa problem. Jag skulle därförvilja ställa frågan: Vilka problem är det som uppfattar sombesvärande? Och avser alt i arbetsrällskommiltén, där han ingår,att ta upp dessa problem och aktualisera dem? Framför allt vill jag ha svar påfrågan: Vilka är de problem som och upplever sombesvärliga och som rapporteras från olika håll i landet? Del är alldeles uppenbart atten sådan här utredning kan belysa en lång rad frågor. I en sådan utredning kanman diskutera om det kan vara rimligt alt ha en lagstiftning som ger de nämndautslagen i arbetsdomstolen. Det är i och för sig inle meningsfullt attkritisera Medbestämmande i arbetslivet m. m. arbetsdomstolens domar, ulan väsentligt är i så fall atldiskutera huruvida lagstiftningen är riktig och lämplig. Jag har läst den rapport från utvecklingsrådet som HansGustafsson nämnde. Det finns även andra saker som man skulle kunna ta upp mensom del kanske skulle föra för långt alt diskutera här. Blandsocialdemokraterna i och i Kommunförbundelsstyrelse finns det emellertid en mycket påtaglig irritation över hanteringen avmedbestämmandelagen ute i kommunerna och över de domar som avkunnats avarbetsdomstolen utifrån gällande lagstiftning. När jag ställde frågan om vilken uppfattning det är somgäller, menade jag framför allt: Vilken uppfattning inom socialdemokratingäller? Jag har uppfatlat svar sä att ochulskotlsmino-rileten har en annan uppfattning om problemen än den sommajoriteterna i har, företrädda av . Del är bra alt del ges belägg. Del råder tydligen deladeuppfattningar inom socialdemokratin i den här frågan. Under della anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 34 HANS () replik; Jag skulle inle känna mig särskilt illaberörd, om det vore så alt vi i verkligheten hade en delad uppfattning i denhär frågan. Nog finns det utrymme för det. är det inle så, ochsakförhållandet har jag försökt belysa här, nämligen atl del sedanfrågan behandlades i kommunförbunden har tillkommit nya viktigaomständigheter. Jag kan inte förstå att det skall anses särskilt upphetsandeatt man tar hänsyn till sådana omständigheter som framkommer efter frågansbehandling. När det sedan gäller frågan om kommunernas förhållandetill MBL, , så är det alldeles uppenbart all del här och varfinns en irritation. Den beror delvis på alt MBL i många fall innebär ettomständligt procedurförfarande, som lar lid och är besvärligt för dem som redandel förulan anser sig ha mycket att göra. Det är klart att en och annan ocksåtycker all en del av den egna beslutanderätten flyttas över till andra organ.Men om vi tittar på MBL inom den offentliga sektorn, finner vi all vad somflyttats är den beslutanderätt som enskilda tjänstemän - klinikföreslåndare ochandra - hade tidigare. Del är den beslutanderätten som har förts över till ettsamarbetsorgan mellan de fackliga organisationerna och arbetsgivaren. Jag kan intese del som något intrång i den politiska demokratin. Det kan inle vara såupphetsande alt en klinikföreslåndare får avslå något av sin egenbeslutanderätt till ett organ, där de fackliga organisationerna är företrädda.I den diskussion som har förts om MBL är det inte de gränsdragningsfrågor somulskollet nu lar till intäkt för att föreslå en utredning som har varit de mestförekommande. 35 () replik; Inte heller jag tror atl det är enomfördelning av makt mellan olika personalkategorier- från enklinikföreståndare till ett samarbetsorgan - som föranlett utskottet atl skrivapå del sätt man gjort. Jag underströk också i mitt inlägg atl politikerna harett ansvar för alt renodla de politiska frågeställningarna, så atl man frånbörjan måhända får en klarare gränsdragning mellan den politiska demokratinoch den praktiska hanteringen av MBL ute pä förvaltningarna. undrade vilka frågor man skall fä belystai en utredning. Om det verkligen förhåller sig så att exempelvis denuppfattning som återspeglas i TCO;s svar under de huvudförhandlingar somföregick arbetsdomstolens dom nr 150 är rådande, utan TCO numerahar en annan uppfattning, som kanske mer överensstämmer med LO:s, kunde delvara utomordentligt glädjande att väga in dessa synpunkter mot exempelvissynpunkter pä landstings- och kommunalrådens roll i det politiska arbetet. Detfinns en lång rad frågor som verkligen tål all diskuteras. Eftersom HansGustafsson slutligen inte har nämnt någonfing om TCO;s uppfattning, vill jagsäga atl jag uppfattat hans lystnad så, att han tar avstånd från TCO;sbedömning alt de typexempel som logs upp var förhandlingsbara, exempelvisbrytande av förbindelser med främmande makt och införande av proms. Medbestämmande i arbetslivet m. m. Talmannen anmälde all anhållit alt tillprotokollet få antecknat atl han inle ägde rätt till ytterligare replik. 36SONJA REMBO (m); Arbetsmarknadens parter har haft en avgörandebetydelse i uppbyggnaden av det svenska välståndet. Samarbetet dem emellan harpräglats av en vilja till samförstånd och av all man haft vårt gemensamma bästaför ögonen. Också i de fall där parterna sett sig tvingade gripa tillstridsålgärder har dessa med få undanlag genomförts i en form som stått irelation till syftet med striden och på ett sätt som tagit hänsyn till tredjemans intressen. har blivit känt för att vara ett land som ärjämförelsevis fritt från konflikter på arbetsmarknaden. Saltsjöbadsavlalel 1938 drog upp de spelregler som i stortsett har gällt mellan parterna alltsedan dess. lagstiftning har tagithänsyn till de relationer som har rått mellan parterna. Dessa har baserat sigpå en strävan atl uppnå balans mellan parterna och neutralitet frånstatsmakternas sida. Rätten att vidta fackliga stridsålgärder skrevs också in igrundlagen 1974 med hänvisning till atl del var en i fast etableradtradition att man i största möjliga utsträckning skulle överlämna åtarbetsmarknadens parter att själva lösa uppkommande frågor på del fackligaområdet. , då vissa ändringar i regeringsformen beslutades', framhöllsatl del även i första hand borde ankomma på parterna själva attbegränsa skadeverkning- Medbestämmande i arbetslivet m. m. arna för tredje man och samhället i stovt avstridsåtgärder vid arbelskonflikl dem emellan. I del sammanhanget uttalade också atl rådandeprinciper för arbetsstrid varit en styrka för svenskt arbetsliv och en viktigförutsättning för vårt ekonomiska framåtskridande. I sin reservation nr 4 vid arbetsmarknadsutskottelsbetänkande gör socialdemokraterna gällande all arbetsgivarpartens oinskränktalockouträtl stärker dennes ställning och medför en obalans i parternaspåtryckningsresurser. I den motion som ligger till grund för reservationen görsocialdemokraterna en jämförelse med förhållandena i andra länder och hävdaratl den svenska situationen är unik för vårt land. Socialdemokraterna kräver enutredning om konsekvenserna av arbetsgivarpartens oinskränkta lockout-räft. Vpk kräver i sin mycket vidlyftiga motion förbud moträtten att fillgripa lockouter. Moiionsförslagen har liksom övriga förslag i dettabetänkande varit föremål för en omfattande remissbehandling. Endast en remissinstans kräver ensidig utredning ominskränkningar i lockouträtten, nämligen LO, Övriga remissinstanser, inkl. TCOoch /SR, hänvisar till behovet av jämvikt mellan parterna och avstyrker enensidig utredning. I den mån remissinstanserna inte avvisar en utredning anserde atl båda parters möjligheter atl vidta stridsålgärder i så fall bör bligranskade. Den jämförelse som av socialdemokraterna görs medförhållandena i andra länder är - som framhållits av bl. a. arbetsdomstolen -missvisande. Arbetsdomstolen anser för sin del all den viktigastefrågan vid en eventuell utredning borde vara vilket system som är bäst ägnatatt bevara arbetsfreden och därmed undvika de utomordentliga påfrestningar påsamhället som en omfattande arbelskonflikl för med sig. Vid en sådan analys börman också studera frågan, om del kan vara påkallat atl-efter mönsteravförhållandena i och - införa ett system med mera aktivtpolitiskt ingripande i lönerörelserna, i sista hand i form av tvångsskiljedom. Vid bedömningen av värdet av olika stridsåtgärder påarbetsmarknaden måste man belänka alt värt samhälle har förändrats kraftigtunder senare är. En till synes begränsad stridsåtgärd kan genom förelagens ochsamhällets ökade sårbarhet få mycket stora konsekvenser. Arbelslagarparlen haren omfattande arsenal av punktåtgärder till sitt förfogande som inte har någonmotsvarighet på arbetsgivarsidan. En blockad mot övertidsarbete, jourarbeteoch beredskapsarbete eller en blockad mot tjänsteresor kan vara ytterligtbevarande för arbetsgivarparten som de innebär marginellauppoffringar för arbetstagarna. Det är mot den bakgrunden som man måste bedömautvecklingen års arbetsmarknadskonflikt, vilken åberopas imotionerna. Händelserna 1980 var unika för svenska förhållanden.Effekterna för samhället blev mycket stora. Mot den bakgrunden hararbelsmarknadsmi- nistern beslutat genomföra en fristående karlläggning avde senaste årens erfarenheter på detta område. Vid den kartläggningen och deöverväganden denna kommer all ge anledning till anser jag del angeläget alt desynpunkter som framförts frän remissinstanserna om behovet av balans mellanparterna i fråga om möjligheter att genomföra stridsålgärder på arbetsmarknadenbeaktas. Vid bedömingen bör också förhållandena i våra nordiska grannländerNorge och bli föremål för överväganden. I motion 1980/81:815 har m. fl. tagitupp frågan om fackliga organisationers rätt all utlysa blockad mot enmansföretageller förelag där det inte finns någon fackligt ansluten anställd för dessvägran all teckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation. Vi har sett exempel på vilka former en sådanslridsåtgärd kan ta. Ett förelag i är utsatt för blockad frånHandelsanställdas förbund trots alt de anställda uttryckligen sagt ifrån atl deinle är intresserade av all kollektivavtal tecknas. Del fåtal anställda som ärmedlemmar i har som en följd av aktionen begärt sitt utträde. Delantyds emellertid från fackligt håll atl utträde inte kommer atl beviljas. I slridsåtgärderna ingår blockad också från andrafackförbund, såsom Transportarbelareförbundel, med resultat atl företagelsmöjligheter all över huvud taget bedriva sin verksamhet äventyras. Ett annal exempel är den nu riksbekanta ägaren av enbensinmack i i som försalls i blockad avTransportarbelareförbundel, trots att rörelsen endast sköts av ägaren och hansfamilj. Vi har tidigare i debatten hört atl del ocksåförekommer atl fackförbund ensidigt säger upp avtal med enmansföretag och då isyfte atl godtyckligt svartlista entreprenörer. Detta är flagranta exempel på hur starka fackligaorganisationer kränker enskildas rätt alt själva besluta om huruvida de önskartillhöra en organisation eller ej. Rätlen alt tillhöra en organisation ärsjälvskriven i och inskriven i lag. Lika självklar borde rätten varaatt slippa tillhöra en organisation. Frågan om dens. k. negativa föreningsrätten, dvs. rätlenatl slippa tillhöra en organisation, är föremål för behandling i den nyaarbetsrättskommittén, vilket också påpekas i utskottets belänkande. 1 del särskilda yttrande som den moderata gruppen framlagtframhålls alt det är väsentligt att den enskildes integritet respekteras. Vihar en mycket hög organisationsgrad på den svenska arbetsmarknaden i jämförelsemed andra länder. Trots della är del många löntagare och arbetsgivare somföredrar att stå utanför de avtalsslutande organisationerna. Denna valmöjlighetmåste finnas, och vi förutsätter alt del blir ett resultat av den nyaarbelsrällskommitténs arbete. Jag vill i det här sammanhanget också nämna några ord ommotion 327 av och angåendeförhandlingsskyldighet vid tillsättning av chefsbefattningar. Arbetsdomstolenhar tolkat lagen så, all tillsättningar av chefer innebär en viktigareförändring och att förhandlingsskyldighet föreligger. Otvivelaktigt medfördenna skyldighet i många fall 4 protokoll 1981/82:46-47 Medbestämmande i arbetslivet m. m. Medbestämmande i arbetslivet m. ni. problem, framför allt på den privata sektorn. Tillskillnad från den offentliga sektorn finns det på den privata sektorn krav påsekretess i samband med behandlingen av ansökningar till chefsbefattningar. Delförekommer att sökandena drar tillbaka sina ansökningar av rädsla för alt derasidentitet skulle kunna röjas, om flera parter skall granska ansökan. I flerafall har del också hänt alt det oavvisliga kravet på sekretess inte harrespekterats fullt ut. Delta är en angelägen fråga för företagens möjligheterall rekrytera kompetenta chefer och atl få ett tillräckligt underlag vidrekryteringen. Vi har från moderat håll nöjt oss med att konstateraatt förhandlingar om ett medbestämmandeavtal nu påbörjats på den privatasektorn, och vi ulgär från alt frågan i det sammanhanget får en tillfredsställandelösning. 37TOMMY (vpk): Först skall jag säga några ord om den debattsom förevarit före det senaste moderata inlägget. Det har ju varit en debatt om den offentliga sektorn. Manmåste väl säga atl den debatten verkligen har varit en skendebatt. Del kannaturligtvis inte vara ett hot mot den politiska demokratin att anställda inomden offentliga sektorn har klara partsförhållanden gentemot sina respektivearbetsgivare. Del kan heller inle vara så, all de anställda inom den sektorninle skall ges möjligheter till samma fackliga rättigheter som de skulle ha påden privata sektorn. Vad den här debatten har visat på - och vad som även iandra sammanhang har påvisats - är alt borgarna inte vill att de anställda inomden offentliga sektorn skall ha dessa rättigheter. Det tycker jag äranmärkningsvärt, och delta måste också tillföras den här debatten. Sedan skall jag komma in pä varför jag egentligen steg uppi talarstolen - jag var ju inte förhandsanmäld. Men det händer ibland attdet sägs någonting i den här salen som kan föranleda all man känner sig tvungenatt gå upp och tala. Så hände , när moderalen i sittinledningsanförande angrep elfacket i . - Elfacket i Slockholm är,närmare bestämt. 1, i dagligt tal El-ettan. -angriper El-ettan utan alt egentligen veta vad han talar om.Själv har jag suttit i styrelsen där - och gör det fortfarande -varav som sekreterare och medlem i arbetsutskottet, varför jag utgårfrån all jag har "mer på fötterna" än vad har. Han ondgör sig över vårt fackliga arbete. Det är hannaturligtvis i och för sig inle ensam om att göra - del gör hans uppdragsgivarehär i . och dess medlemsorganisationElektriska arbetsgivareföreningen, också. Men vi försöker faktiskt leva upptill vår målsättning atl vara en facklig kamporganisation, en organisation förvåra medlemmar, som skall slå emot arbetsköparnas organiserade attacker frånhöger. Vi verkar naturligtvis också för våra medlemmar emot den typ av skummaföretag som i alltför stor utsträckning finns inom branschen och även inomandra branscher. Medbestämmande i arbetslivet m. m. 1 Storslockholmsområdet finns det ungefär 350-450enmansföretag, s. k. Nr 46 enmansskutlar, varav vi hade avtal med ca 160. Deavtalen tillkom främst efter det all medbestämmandelagen hade antagits, dåmånga av de där skutlarna stod i kö för all få ett avtal. Vi tecknade avtal meddem. Jo, vi fick då möjlighel att förhandla och kunde känna dem päpulsen. Vi tänkte: Är de avlalsbundna, så har vi litet mer alt sätta emot, omdet skulle visa alt de inle är seriösa i olika sammanhang. Men blev det interiktigt på del viset. Tyvärr inskränker sig ju informationsplikten enligt 19 §i medbestämmandelagen till de företag där del finns anställda. Hurär då de verkliga förhållandena? Jo, först och främsthar vi naturligtvis för upprätthållande av avtalen kostnader, för bl. a.prislistor och avialstryck, information och sådant, som uppgår tillganska stor omfattning. Del finns anledning atl undersöka vilken form avverksamhet som förekommer. Ofta ligger de här förelagens priser myckel under destörre företagens marknadsmässiga priser, s. k. minipriser. Vad är anledningentill det? De större företagen är avtalsbundna, och deras anställda haravtalsenliga löner. Anledningen kan då möjligen vara atl skutlarna dels inlehar tillämpat avtalsenliga löner, dels atl de - del har vi i många fall kunnatkonstatera - inte följt de regler som gäller pä skalleområdet. De betalar inteskatter och arbetsgivaravgifter m. m., sä som är föreskrivet. Man kan naturligtvis, som säger, hänvisa tillalt della inte är något som faller under 38 § medbestämmandelagen. Vi tyckerdock inle all del finns någon anledning alt sopa undan den möjlighel som dennaparagraf ger de fackliga organisationerna att ta sin del av ansvaret för enupprensning i det här träskel. Vad som kan verka litet förvånande för dem som är insattai branschen är atl skutlarna, enmansförelagen, ger sig in pä arbetsområden därdet gäller all ha 10-15 anställda som jobbar. 1 många fall är jobben av denstorleksordningen. Man kan fråga sig hur det kan gå ihop, när del bara gällerenmansföretag? Det är de här skälen som ligger i botten när vi säger uppavtalen med de aktuella företagen. Dessa avtal har nämligen då givit någon formav legifimalion för del seriösa i verksamheten. Vi finner inle från denfackliga organisationen någon anledning att bidra till alt ge intrycket atldessa företag har en seriös prägel. Vi anser oss i stället ha skyldighet allmotverka dem, när de uppträder pä det sätt som de gör. Om del är på del visetall de fackliga avtalen har utnyttjats som någon form av legitimation av delseriösa i verksamheten, vill vi inle vara med. Jag ser atl min laletid är slut, och jag ber all fååterkomma. 38STEN () replik; Låt mig slå fast vad jag gav uttryck för imilt inledningsanförande, nämligen atl problemen på skalleuppbördens ochskattekontrollens område skall ul inom skattepolitikens ram, inte genomskärpningar i arbetslagstiftningen och andra åtgärder på dess område. Vi har inom trepartiregeringen medverkat till ytterligareåtgärder på delta område. Jag vill be att läsa två motioner somär väckta Medbestämmande i arbetslivet m. m. under den allmänna motionstiden om åtgärder mot denekonomiska brottsligheten och om problemen med den s. k. svarta sektorn. Därfinns svar nog på den problematiken. Jag vill slå fast att dessa frågor skallbehandlas där de hör hemma. Sedan är det på del sättet att den nämnda annonsenfaktiskt föreligger. El-ettan i har sagt upp kollektivavtalet med 70i annonsen namngivna företag. De fackliga förtroendemännen på samtligaförbundsområden har uppmanals använda sin vetorätt för att hindra dessaföretag från att få jobb. Jag skall till kammarens protokoll citera vadEl-ettan faktiskt har skrivit i sin annons; "Vi har därför beslutat att säga upp aWakollektivavtal med företag som saknar anställda. Vi anser oss inle haskyldigheten all seriösförklara fåmansbolagen som medvetet driver sinverksamhet på ägarnivån. Vi uppmanar fackliga förtroendemän på samtligaförbundsområden alt ej godkänna avialslösa förelag såsom entreprenörer. Vianser alt dessa arbetstillfällen skall förbehållas de seriösa företagen ochvåra medlemmar." Jag vill också göra uppmärksam påytterligare ett exempel, nämligen från . Där harTräinduslriarbelareförbundel krävt att BPA skuUe bojkotta ett företag inomvilket de anställda vägrat gå med i facket. Om detta hot hade fullföljts hadeföljden blivit nedläggning och arbetslöshet, men lack vare ett ingripande frånde anställda själva kunde delta hot avvärjas. Jag frågar mig, herr talman, vad det är för föreningsrättvi har i vårt land, när sädana här händelser tillåts. Behöver inte den negativaföreningsrätten stärkas, när facket t. o. m. säger upp kollektivavtal med vissaförelag, för alt kunna slå mot andra enmansföretag som inte har tecknat sådanaavtal? Jag konstaterar nu att verkligen har solidariserat sig meddylika företeelser. 39TOMMY (vpk) replik; Jag kan nämna, att innan vi sade upp avtalenmed dessa förelag, tillskrev vi dem och frågade hur de skulle ha verksamheten ifortsättningen. Vi erbjöd oss också att ställa upp i förhandlingar. De som intesvarade eller som inte hade godtagbara skäl sade vi upp avtalen med och namngavi vår annons. Det är naturligtvis glädjande både för mig och förEl-ettan m. fl. alt högerpolitiker angriper vår verksamhet. Det är ett bevisbland många andra för atl vi håller oss på rätt sida om rågången. Den moderata attacken mot 38 § om vetorätten harnaturligtvis två orsaker. För del första vill man avstå från de möjligheter somfinns när del gäller att kontrollera och motverka ekonomisk brottslighet. hänvisar till två motioner frän januari. Jag har naturligtvis tagitdel av dessa motioner. De är utformade på samma dåliga sätt som attacken motekonomisk brottslighet, som i regeringsställning verkade för atlman inle skulle lägga fram förslag om. Det gällde alltså skalteflyklsklausu- Delta är bara ett av flera bevis pä moderaternasmotstånd mot all vilja motverka den ekonomiska brottsligheten. Atl de fackligaorganisationerna genom velorältsparagrafen i MBL har fått en möjlighet ärtydligen någonting som man ondgör sig över ännu mer. För det andra beror naturligtvis attacken mot 38 § på från moderat sida vill förhindra fackels lilla maktmöjlighet enligtmedbestämmandelagen. Man vill alltså återgå till den gamlaarbelsköpardiktaluren på arbetsplatserna. När vi uppmanar förtroendevalda inom andra förbundsområdengör vi det med utgångspunkt i det som bl. a. har använt somargument i sin reservation i della belänkande. Där säger man atl "varkenentreprenadföretagen eller deras fackliga organisationer har möjlighel atlpåverka eller ens föra fram synpunkter vid beställarförelagets förhandlingarmed de fackliga företrädarna vid det egna förelaget". Jag måste tydligenförklara för , eftersom han inte tycks begripa del, att det finnsett bra samarbete mellan de olika fackliga organisationerna både på detcentrala och på det lokala planet, där naturligtvis mänga sådana här frågordiskuteras. Jag har själv erfarenhet, eftersom jag har suttit i otaligaöverläggningar med kommunalanställdas fackliga företrädare just i diskussionerom 38 §. Medbestämmande i arbetslivet m. m. 40 () replik; Del finns många exempel pä hur facketutnyttjar sin vetorätt och alt man inte tillmäter rätten alt stå oorganiseradnågot som helst värde. Jag kan anlägga ytterligare några synpunkter beträffandedel exempel som anförde i debatten. Det gällerHandelsanställdas förbunds agerande i det lilla samhället i . Pålördag kommer en demonstration atl gå fram i det lilla samhället, upplyser dagstidning. Blockaden betecknas som den största någonsin i mot ettenskilt förelag. Men de anställda ställer sig lojall på arbetsgivarens sida. 10av de 160 anställda var tidigare medlemmar i , men har efter blockadenbegärt utträde ur facket. Invånarna i samhället har också lagt sig i stridenoch menar att facket inte kan tvinga en arbetsgivare alt teckna ett kollektivavtal. Allt detta visar, som jaghar slagitfast tidigare i debatten, att agerandelule på fältet styrs av helt andramotiv än de motiv som lagstiftaren redovisade i förarbetena tillmedbestämmandelagen. Jag tycker atl verkligen har bekräftat attså är fallet och alt han dessutom har solidariserat sig med dessa destruktivaföreteelser på arbetsmarknaden. 41TOMMY (vpk) replik: Alt som säga alt jagsolidariserar mig med destruktiva företeelser på arbetsmarknaden låter signaturligtvis göra med utgångspunkt i de grundvärderingar har.