prot · G50975 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är inte så, herrhandelsminister, att man inte har bestämt sig för DIVAD-systemet. Då bestämde sig den amerikanska armén för DIVAD-systemet.Dä fick man kontrakt för sex månaders slutligtutvecklingsarbete till full produktion. Det finns bara elt förslag när väl denamerikanska kongressen anslår pengar. Del här förslaget - Ford-Bofors-förslagel- har segrat hos den amerikanska armén. Det är bara fråga om tidpunkten när pengarna anslås för full produktion. Som vi vel har detstörsta försvarsanslaget någonsin i amerikansk historia just tillkännagivitsi . Det är sannolikt atl regeringen har vetskap omhuruvida pengarna har föreslagils lill DIVAD-systemet. Vore det inte lika braalt redan nu klarlägga att inte kan vara med om att bygga upp ensupermakts offensiva styrka? 28 (vpk): Debatten är ju ganska meningslös, men ickedesto mindre avslöjande. Handelsminister har sällat sig till denlänga raden av svenska handelsministrar som biter huvudet av skammen när detgäller den svenska vapenexporten. Jag konstaterar att jag inte fått något svarpå mina frågor om hur skall klassas enligt de svenska bestämmelserna. Jagtyder obenägenheten atl svara så alt handelsministern finner del obehagligt attsvara eller inte kan svara. Jag bara konstaterar delta faktum. Del finns ingen anledning all ylteriigare ta upp sakfrågannär det gäller de defensiva och offensiva vapnen. Det är klarlagt. Allahandelsministerns utläggningar har inte pä något sätt kunnai vederlägga depåståenden som vi gjorl om all de svenska luftvärnskanonerna är alt betraktasom offensiva vapen beroende pä var de sätts in, hur de sätts in och när mananvänder dem. Jag tycker att , kanske av taktiska skäle. d., är snäll mot regeringen. Jag tror alt regeringen har kunskaperna likaväl som vi, och kanske i ännu slörre utsträckning. Regeringen vet säkert mycketväl vad som skall användas av DIVAD, var det skall sättas in osv. Det är baraatt konstatera atl man inle bryr sig om detta. Man har kunskaper, man vet attde här vapnen kommer atl användas i offensiva syften lill att undertryckamänskliga fri- och rättigheter på olika ställen på jordklotet. Man vel alt manbryter mot de svenska bestämmelserna, men man bryr sig inte om det. Det äravslöjande för handelsminister , det är avslöjande för denborgerliga regeringen. Om den svenska vapenexporten sade att vad jag harframfört här i kammaren stämmer överens med vad en läng rad av tidigarehandelsministrar har sagt. Jag har inte möjlighet atl kontrollera det, men jagtror atl det ligger myckel i det. Vi har ju sedan mer än tio är haft en betydandeenighel mellan parlierna om principerna för krigsmaterielexport.Krigsmaterielexporikommittén har gjort en genomgång av hur dessa riktlinjer,om vilka det har förelegat enighel, har tillämpats och kommittill slutsatsen att regeringarna vid tillslåndsgivningen i allt väsentligt harföljt de riktlinjer om vilka del har rått enighel. Del finns alltså, OswaldSöderqvist, ingen anledning att bli förvånad över att min uppfaltning i defrågor vi nu diskuterar sammanfaller med vad många tidigare ansvariga statsrådhar redovisal. Fårjagsedan säga till att det är självfallet så, atl min och Om den svenska vapenexporten regeringens ståndpunkt framgår av vad jag redovisar här iSveriges riksdag. Om vill sätta i gång en polemik på grundvalav vad som står i är det hennes sak. Jag avstår från att göra dethär i . Låt mig sedan upprepa vad jag sagt i det svar som jagtidigare lämnat till och . Vidprövning av utförseltillständ tar man också hänsyn till användningsområdet.Vid den svåra bedömningen, om krigsmaterielen i huvudsak är av defensiv elleroffensiv karaktär skall man också pröva på vilket sätt materielen kan förväntasbli använd. Detta står riktlinjer, och krigsmalerielexportkommitténhar samma uppfattning. Vi har att utgå från dessa rikllinjer, och jag noteraralt krigsmalerielexportkommittén i sitt förslag redovisar samma uppfattning.Min egen bedömning, som jag har redovisat tidigare, är att vi i den propositionsom skall komma i vår i allt väsentligt skall föra vidare vadkrigsmalerielexportkommittén har föreslagit. Vad jag av naturliga skäl varken kan eller bör gä in påhär i kammaren är att redovisa en ståndpunkt i fråga om de utförseltillståndsom ännu inte är prövade av regeringen, och naturligtvis i ännu mindre gradredovisa regeringens uppfattning i fråga om utförseltillstånd i renthypotetiska fall. 30MAJ (): Äntligen kom det en dementi påAftonbladet-uttalandet! Jag är glad för det och för alt handelsministern harklargjort alt man skall följa krigsmaterielkommitténs uttalande, nämligen också skall granska hur materielen kan förväntas bli använd. Attanvändningssättet skall prövas är en viktig deklaration. När det gäller de andra delarna i den svenskavapenexporten vill jag bara, hypotetiskt eller inte hypotetiskt, säga attBofors har varit med och tävlat och att produkter har ingått i detsegrande förslaget. Armén har fåll pengar till den sista utvecklingsfasen förfull produktion. Det är nu en fråga om dagar innan man får resten. Om Sverigeskall della eller ej är faktiskt ingen hypotetisk fråga, utan det är i allrahögsta grad en reell fråga. Det är regeringen som skall svara på den.Anledningen till atl jag har varil sä angelägen om att framhålla att det finnsstora risker om regeringen svarar ja pä ansökan - som rimligen måsteramla in den ena eller -är att även om det centrala med RapidDeployment Force-syslemel, dvs. de amerikanska snabbinsatta styrkorna, är attde, när de togs fram, motiverades med att de skulle placeras i Mellersta östernoch , så är syftet att det systemet skall sättas in i krishärdarvarhelst dessa än uppstår. vet vi att med sin märkliga utrikespolitikupplever och som krishärdar. Visst är det möjligt - ochdet är i vart fall inte omöjligt - atl Rapid Deploymenl Force kan sättas indär. Vilken är då siåndpunkt? En sista fråga, som ännu inte har behandlats men som fannsmed i min interpellation, vill jag också gärna ha ett klarläggande på. Detgäller frågan, om skall utveckla vapen allenast för export.Bofors-chefen har offentligt förklarat att utvecklingen för export kanbli mera regel än undanlag för i framliden. Jag tolkar handelsministernssvar på min fråga så, all della i vilket fall som helst inle är regeringensuppfattning, men för säkerhels skull vore det bra om regeringen klargjorde attmotivet för svensk vapenutveckling och svensk vapenproduktion är atl levereramateriel till det svenska försvaret. Delar handelsministernkrigsmaterielkommitténs synsätt, att den svenska försvarsindustrin och desskapacitet i huvudsak bör vara anpassad efter den svenska försvarsmaktens behov?Del kan vara pä sin plats atl få också delta klarläggande, eftersom andelen förexport av produktion under senare är har ökat mycket drastiskt och nubefinner sig någonstans . Har man för avsikt atl, som Bofors-chefensäger, låta utveckling för export bli mer regel än undantag är man inne på enhell ny linje. Det vore bra om handelsministern kunde klarlägga att deltaicke är regeringens uppfattning. Om den svenska vapenexporten 31 (vpk): Jag tror att del vore bra, om handelsministerMolin lilel grand studerade den svenska vapenexportens historia och framförallt de olika tillfällen dä svenska handelsministrar frän skilda håll har variltvungna atl stiga upp och agera på del sätt som handelsminister har fåttgöra här , nämligen försvara en sjuk sak med omöjliga argument. Del ärnämligen precis vad denna debatt har visat. Det var inte något positivt i denjämförelse med föregående handelsministrar som jag gjorde, vilkel vända del till. Det är mycket, myckel negativt atl del ofta har visatsig atl den och svenska statsråd har tummat på de svenskavapenexportbeslämmelserna, när stora affärsintressen inom den svenskavapenindustrin har velat göra exportaffärer. Det är en klar linje, som går ändafrån , över fram till dagens läge. Det kan vara av intresse all i delta sammanhang påminna omjusl . Då var företrädare för eget parti mycket aktiva iavslöjandet av svenska exportaffärer med vapen som hamnade där de inte skullehamna. är rollerna ombytta, och då finner man inle någon som helst aktiviteti parti eller några som helst försök att upprätthålla traditionenfrån folkpartisterna i den svenska på 1960-lalel. Jag konstaterar bara atl maktentydligen korrumperar också i detta fall. I etl demokratiskt syslem får man dra vilkaslutsatser man vill. Jag antar att del är en källa till glädje för kommunistenOswald . Nej, , vi har icke tummat pä riktlinjerna! Engrundlig ulredning, gjord av krigsmalerielkommiltén, visar tvärtom alt vi närdet gäller utförseltillstånd i alll väsentligt har följt de rikllinjer om vilkadel har förelegal stor enighet. Om planeringen för ny förvaltningsbyggnad i Jag begärde emellertid ordet för att svara påMaj Britt sista fråga, som jag kanske har förbigått. Jag vill gärnasäga all jag helt och hållet ansluter mig till den grundläggande principen attvår vapenexport skall omfatta materiel av typer som är framtagna för delsvenska försvaret. 33 (vpk): Ingenting i världen. , kanundanhålla den svenska allmänheten del faktum att ni har tummat pä de svenskavapenexportbestämmelserna i och med atl ni har gett etl löfte om provleveransertill DIVAD-systemet och kanske kommer att ge tillstånd lill en omfattandeexport. I och med detta har ni brutit mot den andra punkten i de svenskavapenexportbeslämmelserna, som säger atl stat som är invecklad i internationellkonflikt som kan tänkas leda till väpnad konflikt inte skall få köpa svenskavapen. Del stämmer perfekt på . Vidare skall inte sälja vapen tillstal som kan länkas använda dessa vapen för alt undertrycka mänskliga fri- ochrättigheter i enlighet med . Det stämmer också alldeles utmärkt påUSA. Således har ni - tydligt och klart - tummat på de svenskavapenexportbeslämmelserna. 34 MAJ (): Jag är glad alt jag har fält etl så klartsvar frän handelsministern att det inle behöver tolkas. Det är definitivt ettavståndstagande frän Boforschefens uttalande atl i fortsättningen skallsatsa på utveckling för export mer som regel än som undantag. Denna debatt har varit ganska lång. Den har varitbetydelsefull, och den har klarlagt en hel del viktiga fakta. Del viktigaste ärhelt tydligt atl vi , tack vare de uppgifter som bl. a. jag har tagit fram,vet att DIVAD-systemet kommer atl ingå i Rapid Deploymenl Force. Vi vet ännuinte regeringens slutliga svar på ansökan om atl få exportera till deltaoffensiva vapensystem. Men av debatten att döma har den dåligt informeraderegeringen ändå sä mycket klart för sig atl den inte kommer all tillåtavapenexport för offensiva syften. Och farhågor för en sådan export var ändåhuvudorsaken till denna debatt. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1981/82:140 om planeringen för ny förvaltningsbyggnad i har frågat mig om jag villmedverka lill atl etl planerat byggprojekt i omfattande tingsrätt,länsrätt och polishus genomförs i etl sammanhang och utan elappindelning. Uppförandet av förvaltningsbyggnaden i är enmycket angelägen fråga. Såväl de berörda domstolarnas som polisens nuvarandelokaler är från flera synpunkter olämpliga. Av praktiska och ekonomiska skäl är det ofta nödvändigteller lämpligt all stora byggprojekt utförs i etapper. har idetta fall föreslagit atl byggnaden uppförs i två etapper och har i september1981 redovisat byggnadsprogram för den första etappen, som avses omfatta lokalerför domstolarna. Byggnadsprogram för etapp 2, som avses omfatta lokaler förpolisen och åklagarmyndigheten, kommer enligt vad jag erfarit atl redovisasunder våren. Målsättningen har varit att byggstart för etapp 1 skulleske . budgetproposition har regeringen föreslagitalt det för /83 anvisas medel för denna etapp. En gemensam projektering av förvaltningsbyggnadens tvåetapper skulle försena projektet och omintetgöra en byggstart . Motden bakgrunden bedömer jag det vara lämpligare att projekteringen sker ietapper. När byggnadsprogrammet för etapp 2 redovisas i vår kommerregeringen att ta ställning till projekteringen i den delen. Om planeringen för ny förvaltningsbyggnad i 36 (): Jag tackar justitieministern för svaret pämin interpellation. Jag har ställt samma fråga till justitieministern i entidigare regering, men anledningen till att jag nu upprepar den är all det harinträffat ett par väsentliga förändringar . har nämligen fr. o. m. den 22 december1981, pä grund av arbelsmiljörisker, förbjudit polisstyrelsen i Nyköpingspolisdistrikt att använda en del av sina lokaler som arbetslokaler. Del andra som har hänt är atl den ulpendling avbyggnadsarbetare till främst som var möjlig nunästan helt har upphört. Detta har lett till att arbetslösheten blandbyggnadsarbetare i har ökal med . Detta tillsammans med vad som framkommit vid uppvaktningaroch tidigare frägedebatter här i talar ju för all man borde byggaförvaltningsbyggnaden utan etappindelning. är situationen som den är, och jag vill absolut inlemedverka lill atl byggstarten försenas. På den punkten är vi helt överens. Men jag tolkar justitieministernssvar så all projektering av etapp 2 skall ske på ett sådant sätt attbyggnadsarbetena på de båda etapperna kan fortgå kontinuerligt. Jag vill därförfråga justitieministern: denna min tolkning riktig? Är den del, så är jagnöjd med svaret. Jag tror atl har tolkat innågol mer i mitt svar än vad jag sade. Jag sade all vi så fort som möjligt villkomma i gäng med Om planeringen för ny förvaltningsbyggnad i etapp 1.Viföreberedernu arbetet på etapp 2 och kommer sä fort som möjligt atl taställning till byggandet av den etappen. Anledningen till alt vi inle kan laslutlig ställning är att jag, när tillfälle ges, vill ha möjlighet altgöra en bedömning gentemot andra angelägna projekt och andra arbetsmarknadssituationeri landet. Men jag vill än en gäng understryka att jag har allförståelse för behovet av lokaler för polisen i . Jag är väl medvetenom vilka besvärliga förhållanden man arbetar under där, och det är nalurliglvisetl starkt skäl för att driva på denna fråga sä mycket som möjligt. 38 (): Egentligen hade det varit förnuftigare attbygga den etapp som omsluter polishus och lokaler för åklagarmyndigheten förelokaler för länsrätt och tingsrätt. De lokalerna är nämligen i större behov avatt bytas ut. Men när det nu har gäll sä långl att man inle kan göra någontingåt detta eller ändra pä det, såvitt jag förstår, så skall jag inte varapåstridig på den punkien. Eftersom de lokaler som används är utdömda - garage ochverkstadslokaler - blir kanske polismyndigheten i tvungen all avskedafolk som sysslar med sådant och gå ut lill fristående företag för att få dennaservice utförd. Som jag påtalat är dessutom byggarbetslösheten stor i Nyköpingpå grund av det förhållandel att man nu inte har möjlighel att pendla.Självfallet hade det varit värdefullt om man hade kunnat bli klar med dettatill för alt kunna sysselsätta ett större antal byggnadsarbetaredå. Jag bedömer del så, att om det funnits möjligheter attfortlöpande driva arbelet med hela förvaltningsbyggnaden, så skulle i varjefall en del av de byggnadsarbetare som går arbetslösa eller eventuelltframdeles kommer att gä arbetslösa fä arbete . Därför är delmin förhoppning alt justitieministern gör vad som pä honom ankommer och vad hanförmår för att klara den här saken. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades Förslag 1981/82:12lill finansutskottet 7 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1981/82:28 UtbildningsutskoUets betänkande 1981/82:9 betänkanden /82:9-11 8 §Anmäldes och bordlades Förslag 1981/82:8 revisorersförslag angående den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av 9 §Meddelande om frågor Meddeladesalt följande frågor framställts 1981/82:249 av () till jordbruksministernom förbättringar i skördeskadeskyddet: ställde jag en frågatill jordbruksministern angående möjligheten att snabbt förändraskördeskadeskyddet, bl. a. i så måtto atl flera grödor kunde ingå i skyddet. I sitt svar framhöll statsrådet atl han hade föravsikt all föreslå regeringen att ge vissa uppdrag om kompletterandeutredningar vid sidan av arbelet inom med förslaget"Nytl skördeskade-skydd" (SOU 1979:33). Statsrådet räknade då med attdessa skulle kunna genomföras , varefter arbetet meden proposition skulle kunna slutföras. I anledning av att ännu inget förslag framlagts och ejheller aviserats enligt vårens propositionsförteckning, vill jag till chefenför slälla följande frågor: Vad är orsakentill att ännu inget förslag om nytt eller förändrat skördeskadeskydd framlagts? När harjordbruksministern för avsikt atl framlägga proposition i ärendet? Ärjordbruksministern beredd att medverka lill atl årets odling av åkerböna ochmatärtor tas in i det nuvarande skyddet? 1981/82:250 av () tillkommunikationsministern om åtgärder för atl höja standarden pä riksväg 83mellan och Ange: Vissa sträckor av mellanLjusdal och Ange har en myckel otillfredsställande standard och behöver byggasom bl. a. för atl minska olycksfrekvensen. Ombyggnader har diskuterats vidolika tillfällen men inte blivit genomförda. Vägen är av stor belydelse såväl för genomfartstrafik somför lokal trafik och inte minst för timmerlransporter i detta skogsrika område. F. n. överväger man atl klassificera denna riksväg mellanGävleborgs och som länsväg i stället för som riksväg. Överväger kommunikationsministern några åtgärder för ätthöja standarden på mellan och Ange? 1981/82:251 av () till bostadsminislernom regeringens handläggning av planärende rörande kommun: Regeringen har beslutal attkräva fasiställelse av generalplan för de södra delarna av kommun, totaltomfattande en tredjedel av kommunens samlade yta. Med beslutet följernybyggnadsförbud inom de berörda områdena. Beslutet bygger på en paragraf i byggnadslagen som aldrigtidigare använts, då den ansetts innebära ett alltför starkt ingrepp i denkommunala självbestämmanderätten. Genom underhandskontakter har regeringen tidigarekunnat undvika en så drastisk åtgärd som användandet av denna paragraf. Regeringens beslul är uppseendeväckande och har lett tillmassiva protester frän alla politiska partier i . Genom beslutet läggs enförlamande hand över hela markplaneringen. Bostadsbyggande, serviceutbyggnadoch industriinvesteringar omöjliggörs -detta i en kommunsom har stora sysselsättningsproblem och ekonomiska bekymmer. Vilkamotiv har regeringen för sitt beslut? Harregeringen noga utrett konsekvenserna innan beslutet logs? Har någraunderhandskontakter tagils med kommunen före beslutet? 1981/82:252 av () till statsrådet om slopande av betygen i lärarskicklighet inom lärarutbildningen: Med anledning av propositionen omden statliga skoladministrationen beslöt att betyg ilärarskicklighet skulle anges med godkänd eller icke godkänd och att dennaordning skulle tillämpas fr. o. m. . Universitets- och högskoleämbetet har i skrivelse av den21 meddelat universitet och högskolor med lärarutbildning atl UHÄhar beslutat all de förändrade bestämmelserna skall tillämpas först fr. o. m.den 1 juli 1982. Vilka åtgärder avser skolministern vidtaga för attriksdagens beslut skall efterlevas? 10/§ Kammaren åtskildes .