prot · G509132 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid dödsolyckor i trafiken är alkoholen enbidragande orsak i en tredjedel av fallen. I hälften av drunkningsolyckorna harde drunknade alkohol i kroppen. I diskussionen begränsas ibland alkoholproblemen till attbli en unik svensk företeelse. Det är en i grunden felaktigverklighetsbeskrivning. Alkoholmissbruket är ett växande och svårlöstinternationellt problem. riktar i en rapport sombehandlar alkoholfrågorna en skarp varning till världens länder och framhålleratt de alkoholorsakade problemen utgör ett betydande hinder för ländernassamhällsekonomiska utveckling och en stor påfrestning på derassjukvårdsresurser. Målsättningen för samhällets alkoholpolitik, somfastställdes i riksdagsbeslutet , är att den totala alkoholkonsumtionenmåste trängas tillbaka för att skadorna skall kunna minskas. Vetenskapligaforskningar har visat att en fördubbling av den totala alkoholkonsumtioneninnebär en fyrdubbling av alkoholskadorna. Eftersom sambandet mellan konsumtion och skador ärvetenskapligt bevisat inom alkoholpolitiken, måste den övergripandemålsättningen vara att i en första etapp minska den totala alkoholkonsumtionenmed en tredjedel, vilket begränsar alkoholskadorna i ännu högre grad ijämförelse med dagens situation. Då krävs att prisinstrumentet används aktivt,med årliga justeringar i kostnadshöjande syfte som är större än övrigkonsumentprisutveckling - detta därför att vi här har en effektiv prisrelationtill den totala konsumtionsutvecklingen som, omräknad till större prisjusteringar,innebär att prishöjning ger konsumtionsminskning. ökade försäljningen av sprit,vin och starköl i Systembolagets butiker. Nedgången meddrygt förbyttes till en ökning av den totala alkoholförsäljningen underfjärde Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Därmed har de senaste årens nedåtgående trend dramatisktbrutits. Sedan alkoholskatten senast höjdes har den allmännaprisnivån stigit . Det betyder att det verkliga priset på alkohol harsjunkit med nästan en femtedel. har sagt attprisinstrumentet skall användas aktivt för att pressa tillbaka alkoholkonsumtionen. Jag har i motionen 2247 till detta hävdat att vibör ha en större prisjustering än den som konsumentprisutvecklingen innebär.Utskottet har uttalat att man inte tycker att det är nödvändigt medså stora prisjusteringar utan vill ta det litet försiktigare. Det är någotegendomligt att man har ändrat uppfattning på denna punkt från de skarpaskrivningarna under fidigare år till att nu vilja begränsa det hela. kan sägas att det är posifivt att regeringen nuhar kommit med en prisjustering på från när det gällerspritdrycker och sedan ytterligare en prisjustering på från årsskiftetbeträffande alla alkoholdrycker. Årliga justeringar av detta slag bör göras ifortsättningen, men de bör då vara större än den som man nu har åstadkommit såatt skatterna höjs mer än konsumentprisutvecklingen. När det gäller att stoppa langningen och skärpa ålderskontrollenså vore det nu dags att beslut fattas om införande av en obligatoriskinköpsregistrering som datorbaseras. Då krävs också ett speciellt inköpskortsom varje kund har med sig vid varje inköpstillfälle. Inköpsregistreringen ärett enkelt och säkert system för både konsumenter och försäljningspersonal. Ettsådant rikstäckande system skulle automatiskt ge t. ex. ålderskontroll,inköpstillfälle och inköpsplats samt alkoholmängd och typsort. Det skulle vidbehov kunna kompletteras med generella eller individuella inköpsbegränsningarinom ramen för samma datorbaserade inköpsregistrering. Detta system skullevidare ge en effekfiv kontroll och registreringsmöjlighet, som inte innebärnågon förändring i sak för den vanlige konsumenten/kunden men som blir ettförödande vapen mot den växande samvetslösa langarmaffian. Dessa socialasamhällsmarodörer, som antingen för egen ekonomisk eller i missriktadföräldraomsorg är beredda att skaffa alkohol till minderåriga, skulle äntligenstoppas. I propositionen, som följs av utskottet, redovisas enskärpt inställning fill den skattefria handeln med alkohol i vissutlandstrafik. Behovet av en mera restriktiv syn på den s. k. turistspriten harockså tidigare påtalats av skatteutskott. Den nuvarande formen avskattefri alkoholhandel i form av s. k. turistsprit är inget annat än en lagligform av skatteflykt. Betydande skatteintäkter undandräs statskassan pådetta sätt. Nödvändigt är att all alkoholinförsel i beskattas i sinhelhet, oavsett om systembutiker finns på land, till sjöss eller i luften. Jaghar berört också detta i motion 2247, och jag yrkar bifall till mofionensyrkande 5, att hos regeringen begär förslag till lagändring så attalla alkoholdrycker i fortsättningen skall beskattas vid införsel i , Alkoholen är beklagligtvis en traditionsbunden del av vårtvästerländska kulturmönster, som i en medmänsklig samhällsgemenskap inte kanfortsätta atthyllas, utan nu änthgen måste avglorifieras. Då är det viktigt att förstaalternativet vid all servering är alkoholfritt. Detta bör vara en självklarhetvid servering i alla restaurangmiljöer och vid andra liknande fillfällen. Denoffentliga representationen måste i sin helhet göras alkoholfri, och avdragsrättenför enskildas representation bör i fortsättningen inte få innefattaalkoholdrycker. Fr. o. m. 1981 gäller vissa begränsningar, nämligen spritfristatlig representation och slopad avdragsrätt för vin och sprit i enskildrepresentation. Det är cyniskt att skattemedel i ett välfärdssamhälle som vårtskall kunna användas för konsumfion av ett miljögift som alkohol. Även denna fråga har berörts i mofion 2247, och jagbeklagar att utskottet inte har velat tillstyrka motionens förslag i denna del.Utskottet borde ha kunnat uttala att samma regler skall gälla för statligrepresentafion som för avdragsrätt när det gäller alkoholhaltiga drycker videnskild representation. Åtskilligt mer finns att säga när det gällerde frågor vi nu diskuterar, men låt mig bara framhålla att det är vårgemensamma uppgift att i solidaritet med de alkoholskadade människorna vidtakraftfulla åtgärder för att komma fill rätta med vårt lands i särklassfarligaste miljögift, som också orsakar vårt största sociala och medicinskaproblem, nämligen alkoholen. Dessutom har vi övriga droger, såsom narkofika ochandra berusningsmedel, som ofta får förödande verkningar för demänniskor som konsumerar dessa droger. Trots detta är alkoholen det heltdominerande problemkomplexet, spritt fill alla delar av vårt samhälle och allagrupper av människor. De starkare måste i solidaritet med de utslagnaalkoholskadade och de övriga drogberoende människorna vara beredda attacceptera inskränkningar i sin egen frihet för att de svagare inte skalluteslutas ur vår totala samhällsgemenskap. Därför bör grundmålsättningen i dethär sammanhanget vara att begränsa alkoholkonsumfionen och helt utrotanarkotikahanteringen. I den del av betänkandet som behandlar narkotikamissbruketföreslås att ytterligare resurser skall anslås för att komma till rätta medspridningen av narkofika, bl. a. genom att få en bättre kontroll vid våratullstafioner. Förslagen från sida måste här hälsas medstörsta tillfredsställelse. Utöver det yrkande jag framfört när det gäller mofion2247, yrkande 5, vill jag beträffande narkofikamissbruket yrka bifall ocksåtill reservation nr 7, punkten b. Mitt yrkande avser alltså reservafionensyrkande b, som gäller dataterminaler vid för att öka möjligheternaatt bekämpa spridningen av narkotika. I övrigt kan jag ansluta mig till utskottets hemställanoch som mångårig motionär understryka vikten av att lördagsstängningen avsystembutikerna nu förverkligas. 38 (): Proposirion 143 innehåller bl. a. ettlagförslag som berör fillstånd att servera alkoholdrycker. Det är posifivt försöker förändra Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. nuvaranderegler för att komma fill rätta med de oegentligheter som finns, men det ärbeklagligt att man sedan inte i utskottsbehandlingen vill ta steget fullt utoch tillgripa även de förslag till förändringar som finns i desocialdemokratiska motionerna. I mofion 2191 har vi hemställt om att hosregeringen begär att de fackliga organisationer som är verksamma inom branschenjämställs med de föreslagna uppgiftslämnande myndigheterna viduppgiftslämnandet om misskötsamhet som underlag vid bedömning omtillståndsgivning. I denna motion har de socialdemokratiska ledamöterna iskatteutskottet instämt. Utskottsmajoriteten däremot har avstyrkt bifall tillmotionen med motivering att om de fackliga organisationerna får komma tilltals, så borde även arbetsgivarsidans företrädare höras och att detta skulleleda till onödiga komplikafioner och tidsutdräkt utan att för den skullgarantera förbättrade informationer till beslutsfattarna. Motiveringen till avslag på motionen är utformad på ettsätt som förbryllar mig. Givetvis har vi som motionärer ingenfing emot att ävenarbetsgivarsidans representanter skall höras vid bedömning avtillståndsgivning. Tvärtom är min grundtanke med mofionen att såvälarbetsgivar- som arbetstagarsidans fackliga organisationer skall varauppgiftslämnare. De seriösa företrädare som finns på båda sidor om detsedvanliga förhandlingsbordet skulle, enligt vårt sätt att se detta, enbartbidra till att få fram så informativa och korrekta uppgifter som det är möjUgtatt få. Jag anser att det är otvivelaktigt att man inom organisationernabesitter information och kunskaper som borde vara till stor nytta vidbedömningen rörande serveringstillstånd. Denna unika tillgång borde man inteavsäga sig på detta sätt. Utskottet pekar på åliggande att verkställaså grundlig utredning som möjligt och på att de fackhga organisafionernafrivilligt kan informera om alla omständigheter av betydelse iärendena. För att ta det sistnämnda först: Hur skall det praktisktgå till när de fackliga organisationerna skall informera på ett s. k.frivilligt sätt? De har ju ingen möjlighet att veta vilket ärende som är underbehandling. Att ständigt och jämt informera om alla bekymmerskulle vara helt omöjligt. Till det förstnämnda: För att få en så grundhg utredningsom möjUgt borde det inte vara slumpriiässigt om hörarbetsmarknadens parter i ärendena. Det borde vara regel och kunna genomförasparallellt med i proposifionen angivna myndigheter och därför inte ytterligarefördröja ärendebehandlingen. För att få denna regelmässighet behövsbestämmelser så att alla länsstyrelser kommer att behandlaserveringstillståndsärenden lika. Med hänvisning till vad som här anförts yrkar jag bifalltill reservation nr 4 fill skatteutskottets betänkande nr 50. I övrigt yrkar jag bifall till reservation 2 i sammabetänkande, då jag befarar att en permanent lördagsstängning av systembutikernaredan nu skulle inspirera langarnas aktiviteter och ge en allmänt negafiveffekt. Låt oss få en försöksperiod på förslagsvis , så att vi efter dentiden kan göra en grundlig utvärdering ochinte med detsamma ge langarna en chans. Jaginstämmer också i reservationen till skatteutskottets betänkande den " 52. Anf.39 (): Alkohol- och nar- har i ett engagerat anförande talat till förmån kotikamissbruket för sin motion att bör ges direkt fillgång fill detspaningsregister som polisen har och som kallas för allmännaspaningsregistret, förkortat . Tullverkethar gjort en framställning till regeringen om att få ta del av detta register.I yttranden över framställningen har och datainspekfionenavstyrkt framställningen.. Nukan man naturligtvis, som gör, säga att rikspolisstyrelsensavstyrkande kan grundas på någon sorts byråkrafiska synpunkter och på en önskanatt inte släppa in någon annan i sina egna register. Men datainspektionen harju bl. a. till uppgift att skydda oss mot integritetskränkningar när detgäller datafrågor. Det finns därför anledning att ta allvarligt på frågan omtillgång till . Detskall sägas att är ett av de mest integritetsfarliga register som vi har ivårt land. Av den anledningen har omgärdat användningen avdetta system med mycket starka restriktioner. I en stad som är dett. ex. bara en enda polisman som har möjlighet att gå in i detta register, ochi en stad som - hemstad - är det tre polismän som har denmöjligheten. MårtenWerner säger: Inte kan det vara särskilt farligt om någon enstaka ansvarigtjänsteman inom också får fillgång fill detta register. Nej, jag misstrorinte någon inom , under förutsättning att man där får sammautbildning och samma föreskrifter som gäller för polisen i det härsammanhanget. Men jag vill understryka att varje vidgning av den personkretssom har tillgång till registret innebär en ökning av integritetsfaran - ochdet är en sådan ökning som det gäller att förhindra. Visysslar numera rätt ofta med sådana här frågor. Men riskerna mednarkotikainförsel och narkotikaanvändning och riskerna att skada integritetenär inte riktigt jämförbara storheter. Det går inte att säga att narkofikanmedför de och de dödsfallsriskerna och att det sedan finns några andra, litetmer ogripbara integritetsrisker, utan vi får fråga oss: Hur vill vi ha ettsamhälle där det finns risk för att de nödvändiga uppgifter som samlas in avmyndigheter sprids i alltför stor utsträckning? Omman använder sig av datauppgifter på ett aUtför onyanserat sätt kan det föramycket långt. Det har inte saknats exempel på folk som säger: Vi kan välutnyttja datan för att inhämta de och de uppgifterna, t, ex. förfillvaratagande av fiskala intressen - den som har rent samvete har juingenting att frukta. Men vill vi verkligen att uppgifterna skall kunnainhämtas på detta sätt? Det är det som denna fråga handlar om. MårtenWerner frågar skickligt : Det blir väl inte sämre om äventullen får del av detta register? Och faller snällt i Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. fällan ochsäger: Nej, jag tror inte att det bhr sämre. Men vi har faktiskt erfarenheter pådet polisiära områdetav att det blir sämre när flera organ kan hantera samma fråga. Vi har ettexempel här från som anknyter till narkotikan: rikskriminalen ochHuddingepolisen sysslar med narkotika, och inom har det ocksåfunnits en särskild narkofikagrupp. Alla dessa grupper kan råka gå in i sammaärende från olika håll och börja nysta - och det är till skada för spaningen iärendet. Det är risker som kan uppkomma i detta sammanhang. Jagvädjar, fru talman, om bifall till utskottets förslag på denna punkt. 40 (): Jag förstår Berfil synpunkter vadgäller datainspektionen. Det är dess uppgift att se till att vi inte vidgarmöjligheten till missbruk av sekretessen. Men vi här i har att göraden politiska bedömningen. Det är inte för nöjes skull som tullen har begärtanslutning till . Det är för att kunna lösa sina uppgifter i samband med detförfärande samhällsproblem som vi brottas med på alla sätt. Därför kan jag inteförstå att man skulle förvägra en myndighet som har samma funktion, som ärriktad mot samma objekt och som skall lösa samma problem, samma resurs som denandra myndigheten har. Jag kan inte se det på annat sätt än att man inte hartilltro till den tullpersonal som skulle hantera detta. Det skulle vara folkmed just den utbildning som efterlyser för befattningshavare påhögre nivå. Berfil tar som exempel hur man i Stockholmstraktenarbetar på skilda håll så att det blir ineffektivt. Ja, det är klart att detmåste bli ineffekfivt om man inte har kommunikationer - om man inte begriper såmycket, att man är jobbare på samma bygge, att man måste hjälpas åt och att manskall informera varandra. Det har man avtal om mellan poHs och tullverk. Följdeman det skulle man inte behöva komma i en sådan situation att mandubbelarbetade eller ovetande gick in i varandras arbetsuppgifter. Jag kan inte finna annat än att det blir effektivare, spar tid och att man får snabba insatser från tullens sida genom ettsamarbete. Det i sin tur hjälper oss att lägga beslag på mer av det hemska giftsom skjutsas in över våra gränser. 41BERTIL (): har fel när han säger att tullenoch polisen har identiska arbetsuppgifter. Vore det han säger rätt, har viorganiserat det hela felakfigt. Vi skall inte ha två myndigheter som sysslarmed samma sak. De har inte idenfiska uppgifter, . Det är tullens uppgift att hindra att narkotikan kommer ini landet, det är polisens uppgift att ta hand om den narkotika som har kommitin i landet. Det är den grundläggande skillnaden. Därutöver finns det, somMårten sade, ett avtal mellan , generaltullstyrelsenoch riksåklagaren om hur man skall samverka och samarbeta. Såvitt jag vet hardetta samarbete fungerat bra på det lokala planet. Om det för ett antal årsedan förekommotsättningar på högsta nivå, är det ingenting som har med dagens läge attgöra. 42 (): Det är klart att man kan säga att tull ochpolis inte har exakt samma uppgifter. Polisen har ett mycket större fält.Tullens arbetsuppgifter ligger dock inom detta fält, om också inte precis påsamma punkt. Tullen bevakar våra gränser och skall där göra sin insats, polisenarbetar litet innanför. Men det är bara olika länkar i samma kedja.Verksamheten har samma objekt, och man måste samverka för att det skall geresultat. Man måste ha tillgång fill de resurser som finns. Jag kan inte se detannat än som samhällsekonomiskt slöseri att man undanhåller en så betydelsefullgrupp som tullen tillgång till . Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. 43 (): Jag skulle vilja påpeka för atttullpersonalen har en befogenhet som polispersonalen inte har i det härsammanhanget. Tullpersonalen kan ta undan vilken gränspasserare som helst ochvisitera Vederbörande. Det behöver inte föreligga någon misstanke. En polis kanaldrig, varken i tullen eller någon annanstans, visitera någon som han skullevilja fitta litet närmare på. Jag vet att det finns tankar om att polisen bordeha en sådan möjlighet fill visitering. Jag kan försäkra om attjag aldrig kommer att medverka till en sådan lösning, bara för atttullpersonalen händelsevis har den rätfigheten. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 1981/82:50 Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. (Se dock mom, 5!) Mom. 3 (lördagsstängning av systembufiker) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 avValter m, fl. med 87 röster mot 34 för reservation 1 av KnutWachtmeister och . 176 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets heniiställan med 179röster mot 118 för reservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. (Se dock mom. (Se dock mom. Mom. 5(serveringstillstånd) I kontrapropositionsvoteringen biträddes utskottetshemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation 4 av ErikWärnberg m. fl. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. röster mot63 för utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation3 av m. fl, i motsvarande del, 86 ledamöter avstod från attrösta, I huvudvoteringen avgavs 149 röster för utskottetshemställan och 149 röster för utskottets hemställan med den ändring däri somföreslagits i reservation 4 av m. fl. Kammaren beslöt med 149 röster att mom. 1-10 skulleåterförvisas till utskottet. 149 röster avgavs för att mom. 5 skulle avgörasomedelbart genom lottning. Mom. 11(narkotikabekämpning) Reservation 7, mom. a Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 148 förmom. a i reservafion 7 av m. fl. Reservation 7, mom. b Mom. b i reservation 7 av m. fl., somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till mofion 2217 av , antogs till kontraproposition. Mom. b i reservation 7 bifölls med 153 röster mot 143 förutskottets hemställan. 1 ledamot avstod från att rösta. Reservation 7, mom. c Utskottets hemställan bifölls med 150 röster mot 148 förmom. c i reservation 7 av m. fl. Mom. 12 a Utskottets hemställan bifölls. Mom. 12 b (den skattefria alkoholen i utlandstrafiken) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 2247 avEsse i motsvarande del, bifölls med acklamation. betänkande 1981/82:52 Mom. 1 (beslutsprocessen vid alkoholbeskattningen) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 15 förutskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmotion 2097 av m. fl. Mom. 4 (beskattningen av lättvin) Vid votering genom rösträkning avgavs 149 röster för utskottetshemställan och 149 röster för reservafionen av m. fl. Kammarenbeslöt med 154 röster att mom. 4 skulle avgöras 143röster avgavs för att betänkandet skulle återförvisas till Nr 132 Bidrag till driften av gymnasieskolor Sedan förste vice talmannen lagt ned en ja-sedeloch en nej-sedel i rösturnan drog () ja-sedeln. Kammarenhade alltså fattat beslut i enlighet med ja-propositionen och bifallitutskottets hemställan. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 4 § Bidrag till driftenav gymnasieskolor Föredrogs utbildningsutskottets betänkande1981/82:23 om bidrag fill driften av gymnasieskolor (prop. 1981/82:100)(förnyad behandUng). Anf.44 (): Med hänvisning fill den debatt som fördes angåendeutbildningsutskottets betänkande nr 18 ber jag att få yrka bifall till desocialdemokratiska reservafionerna som fogats till det betänkandet, nämligen nr1, 2, 3, 4 och 8. Anf.45 HANS NYHAGE (m): Med hänvisning fill den tidigare förda debatten yrkar jag bifall tillmoderaternas reservationer nr 5, 6 och 7. Anf.46 (vpk): Med hänvisning fill den debatt som tidigare förts i ärendet ber jag attfå yrka bifall fill vpk-motionen 1375 under punkterna 1, 3 och 5. Anf.47 (): Med hänvisning fill den debatt som fördes vill jag yrkabifall till utskottets förslag under alla moment i punkt 1 och avslag påsamtUga reservationer. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottets hemställan återfanns iutbildningsutskottets betänkande 1981/ 82:18 punkt 1. Mom.6 (prakfikplatser) Reservafion1 av Sfig Alemyr m. fl. bifölls med 151 röster mot 150 för utskottetshemställan. Förvärvav hyresfastighet, m. m. Mom.8 och 9 (handledarutbildning och ändring av statsbidragsreglerna för inbyggdutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservafion 2 av m,fl. Mom.11 (försöksverksamhet med särskilda stödinsatser för vissa ungdomsgrupper) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservation 3 av m.fl. Mom. 12 (anordnande avungdomsplatser) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservation 4 av m.fl. Mom.23 (svenska som främmande språk) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 67 för reservation 5 av Hans Nyhage m.fl. Mom.27 (genomföranderesurs) Utskottetshemställan bifölls med 235 röster mot 66 för reservation 6 av Hans Nyhage m.fl. Mom.34 (anslagsbeloppet) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 16 för motion 1375 av m. fl.i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5§ Förvärv av hyresfastighet, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande 1981/82:38 omlagen om förvärv av hyresfastighet m. m. samt bostadsförvaltningslagen (förnyadbehandling). Anf.48 (): Vid det här betänkandet från civilutskottet har socialdemokraternaavgett fyra reservationer, och jag ber att få yrka bifall till samtligareservadoner. Anf.49 (vpk): Med hänvisning fill föregående behandling av det här ärendet, av vilkenframgick att vpk-motionerna hade tillgodosetts i reservafionerna, yrkar jagbifall till reservationerna vid betänkandet. 50 (): Nr 132 Med hänvisning till debatten yrkar jag bifall fill den utskottets hemställan i dess helhet. Överläggningenvar härmed avslutad. Konkurska'-antän Utskottetshemställan återfanns i civilutskottets betänkande 1981/82:18. Mom.1 (översyn av lagen om förvärv av hyresfastigheter m, m.) Vidvotering genom rösträkning avgavs 150 röster för utskottets hemställan och 150röster för reservafion 1 av Per m. fl. Dåärendet fidigare varit återförvisat fill utskottet, skulle mom. 1 nu avgörasomedelbart genom lottning. Sedanförste-vice talmannen lagt ned en ja-sedel och en nej-sedel i rösturnan drogEric () ja-sedeln. Kammaren hade alltså fattat beslut i enlighet medja-propositionen och bifallit utskottets hemställan. Mom.2 (förfarandet vid anmälan av förvärv, förhandsbesked) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 150 för reservation 2 av Per m.fl. Mom.3 (fastighetsägarregister)