prot · G509127 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:127 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen, 1 § Justerades protokollen för den 14 innevarande månad, 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse; Undertecknadanhåller härmed om att bli befriad från uppdraget som ersättare i förArbetarepartiet-Socialdemokraterna i , 3 §Meddelande om svar på frågorna 1981/82:330, 338 och 339 Anf.1 TREDJE VICE TALMANNEN: IndustriministerNils Åsling är på grund av sjukdom förhindrad att besvara de underpunkterna 1 och 2 på föredragningslistan upptagna frågorna. 4§ Svar på fråga 1981/82:327 om religionsundervisningen i gymnasieskolan har frågat mig om jag avser att föreslå en ökning avtimtalet i religionskunskap för vissa linjer i gymnasieskolan jämfört med detbeslut fattade , Riksdagsbeslutet gälldemer samordnade timplaner för E-, H-, S-, N- och Om religionsundervisningen i gymnasieskolan T-linjernaenligt mina förslag i proposition 1981/82:14 om förändringar av gymnasieskolansorganisation m, m. Detta och andra förslag ingick i det samlade sparprogrammetom 180 milj, kr, för gymnasieskolan. Besparingar kunde enligt regeringensförslag göras genom att timtalen samordnades mer än nu i vissa ämnen för olikalinjer. En förebild fanns i de s. k, alternativa timplanerna, som sedan 1973använts på en del mindre orter. Så föreslogs t, ex, att alla elever på E-, H-,S-, N- och T-linjerna skulle ha två och en halv veckotimmar religionskunskap istället för som tre på H- och S-linjerna och två på E-, N- och T-linjerna,Totalt innebar regeringens förslag en viss förstärkning avreligionskunskapsämnet. instämde i att besparingar inomgymnasieskolan borde kunna göras genom ökad samläsning. Utskottet konstateradeockså att olika ämnens nuvarande timtal på olika linjer därvid måste rubbas ivissa fall. Ett annat exempel på både timökningar och timminskningarvar ämnet historia. Med anledning av ett par motioner till förmån föroförändrat timtal i det ämnet på E- och T-linjerna samt variant av N-linjen,uttalade sig utskottet för en viss justering av regeringens förslag. Tid tillhistoria borde tas med en halv veckotimme frän vardera gymnastik ochreligionskunskap. beslutade i fråga om de samordnade timplanernamed 303 röster mot 17, Jämfört med dagens timtal innebar beslutet en ökning avtimtalet i religionskunskap med en halv veckotimme för N-linjen utan variantoch en minskning med en halv veckotimme för H- och S-linjerna, För de övrigastudievägarna blir timtalet oförändrat. Utifrån vad jag nu sagt vill jag summera följande.Samtidigt som jag kan beklaga att religionskunskapen inte fick den totalaökning av timtalet som jag föreslog i propositionen och att desamläsningsmodeller jag föreslog inte kan tillämpas fullt ut, mäste jag erinraom att timplanefrågor traditionellt har måst få kompromisslösningar, I falletmed religionskunskap får av en årskull elever i gymnasieskolan en minskningmed en halv veckotimme, och av eleverna får en ökning med lika mycket,eller rättare lika litet. Jag är mot den bakgrunden inte beredd att aktualiserafrågan om en total ökning av timtalet i religionskunskap sedan fattatsitt beslut . 3 (): Jag ber att få tacka skolministern för svaret på frågan. På grund av att tiden för mitt inlägg är så kort. vill jagbörja med att påminna om det som delvis är bakgrunden till min fråga. ägde det rum en mäktig manifestation av vadmänniskorna tyckte om undervisningen i kristendom. Det var en namninsamling iSverige som ingav i form av en skrivelse. Det gällde dådels att kristendomsämnet skulle införas även på gymnasiets ekonomiska ochtekniska lärokurser , dels att ämnet skulle få femveckotimmar inom gymnasiets övriga lärokurser. Under denna skrift hade 2 134530 svenskar skrivit sitt namn. Materialet förvaras pä i 206 pärmaroch upptar inte mindre än . Någon räknade ut att det var avbefolkningen över grundskoleålder i som hade satt sina namn på dennamanifestation. Manifestationen var alltså mycket mäktig och tydde på enmajoritet för utökad kristendomsundervisning också i gymnasieskolan. Men detvar en maktlös opinion. Anledningen till opinionen var utvecklingen efter detsenaste världskriget som oavbrutet har inneburit en negativ utveckling förkristendomsämnet och kristendomen i alla avseenden i , Det skedde delsen avsiktlig undanträngning av det kristna arvet, dels försummelser från deansvarigas sida och kanske i viss mån okunnighet. Det fördes en politik som viinte kunde gilla, och så kom denna opinionsyttring. När vi fick borgerlig regering väntade vi att detskulle ske en ändring. Personligen är jag besviken över vad som har hänt sedan.Jag hade mycket starka förhoppningar, när blev skolminister. Ochjag måste säga att svaret här visar att hon beklagar utvecklingen. Jag måste ta min del av ansvaret för att det gick som detgick , det måste jag medge. Men är det ofrånkomligt att detmåste bli en ändring. När skolministern nu inte kan aktualisera frågan måstejag få sagt att svenska folkets ombud i inte har handlat enligt detuppdrag de har fått av folkets majoritet - det är min uppfattning. Jag skulle vilja säga till statsministern och tillregeringen som helhet; Gör någonfing och gör det ! Utvecklingen i Sverigevisar att det är nödvändigt. Gymnasieskolan får allt fler elever, , som är daterad i är, meddelar regeringen attinte av samtliga elever som lämnat 1981 går tillgymnasieskolan. Det betyder alltså att det är mycket viktigt vad man får göraoch lära i denna skola. Jag beklagar att kompromisserna skall innebära att justkristendomsämnet - eller religionskunskapen, som det nu kallas - mister timmar,är inte ansvarig här, men jag vill vädja till henne ochregeringen att se till att kristendomsämnet fär större utrymme. Om religionsundervisningen i gymnasieskolan säger att han är besviken medanledning av den borgerliga regeringens arbete på detta område. Jag skulle baravilja uppmana att läsa formuleringen för religionskunskapsämnet iden nya läroplanen, som skall träda i kraft fr, o, m, . Dessutom skullejag vilja uppmana att något ta del av den debatt och det arbetesom har pågått och pågår, inte minst , frågar mig vad jag nu ämnar vidta föråtgärder för att åstadkomma en rättelse till religionskunskapsämnets fördel igymnasieskolan. Jag vill då på nytt snabbt rekapitulera vad som har hänt i denhär frågan. Det var , ,som det besparingsförslag som beställt av regeringen framlades, I detingick också en förändring av timplanerna i gymnasieskolan till religionskunskapensfördel. När utskottet behandlade denna del utsattes förslaget på Om religionsundervisningen i gymnasieskolan dennapunkt för kritik och ändrades så att mitt förslag om ökad tid förreligionskunskapen ströks. ändringsförslag, som innebaren minskning av religionskunskapen, gick igenom utan någon reservation, ToreNilsson röstade alltså ner mitt förslag, har ställt en fråga till mig, men jag måsteockså få ställa en fråga till honom; Varför bidrog till attförslaget försämrades? I ianuari var det allmän motionstid, och då fanns detett utmärkt tillfälle att motionera om en förändring av det förslag som ToreNilsson själv hade varit med om att rösta igenom. Den möjligheten att ändraförslaget utnyttjades inte heller av , har alltså haft möjlighetatt markera att han anslöt sig till mitt förslag, som innebar merreligionskunskap. Vid det första tillfället bidrog han aktivt till att fällaförslaget. Vid det andra tillfället underlät han att vidta åtgärder för attförbättra det. , efteråt, ställer frågan vad jagtänker göra. Det skulle vara unikt om jag nu skulle framlägga samma förslag pånytt. Däremot har många ställt frågan hur det kunde bli så här, utan att någonstödde förslaget. 5 (); I mitt förra inlägg har jag indirekt medgivitatt detta inte är skolministerns fel och att vi här i har vårtansvar. Men som förutvarande riksdagsledamot vet skolministern att vi ipartierna har en oerhört stor arbetsbelastning och att vi som enskildaledamöter inte kan övervaka alla frågor - jag är f,ö, inte heller ledamot avjust utbildningsutskottet. Jag medger alltså en försummelse i det här fallet. För densom inte är insatt i dessa invecklade frågor då det gäller gymnasieskolansolika linjer - att de är svåra framgick också av svaret - var det å andra sidansvårt att gå in i debatten och säga hur förslaget skulle kommaatt påverka de olika ämnena. Man var helt enkelt inte medveten om hur detskulle bli ens från lärarhåll. Men jag vill lova , eftersom honförmodligen i grund och botten har samma uppfattning som jag, att jag och andrafrån kristet håll liksom också de människor som står bakom opinionsyttringenkommer att göra någonting, så att det kan bli en förändring. Jag hoppas attUlla Tilländer, om hon är skolminister även vid nästa , skall finnaanledning att uppleva stöd för ett nytt och bättre förslag. Egentligen har jag inget mer att tillägga isak. Jag vill bara säga till att jag faktiskt tror att lärare påolika håll var mycket medvetna om konsekvenserna av det förslag som lades fram. För min del är den här frågan f.n. utagerad. Men jag villsäga att den förvåning som man kände när förslaget röstades ner ,utan att någon röst höjdes till dess försvar, faktiskt inte har minskat, utantvärtom ökat på sina håll. 7TORE (): Som statsrådet vet har man från kristet hållupptäckt det här alltför sent. Med tanke på hur arbetssituationen var idecember månad var det för min del omöjligt att tränga in i propositionen ochgenomskåda vad resultatet av förslaget egentligen skulle innebära i praktiken.Jag kan därför nu bara finna mig i att jag har en del i skulden här, men jaglovar att jag skall försöka göra någonting för att det skall bli en förändring,inte bara i gymnasieskolan utan i skolan som helhet. Önskvärt är att vi såsmåningom kan byta ut ämnet religionskunskap mot kristendom. Om möjligheterna till särskild prövning och förkortadstudiekurs vill alltså - jag upprepar det -att det förslag som förkastades och som kunde ha varit föremål fören motion från sida åter skall läggas på riksdagensbord. En fråga om detta ställer han alltså - tredje gången gillt, såatt säga. är en institution som är ganska arbetstyngd, det vet vialla. Med en sådan nyordning som nu förespråkar skulle arbetet bliorimligt, har erkänt att han har gjort en försummelse, men han ochandra får faktiskt ta det politiska ansvaret för den, 9 (); Jag har faktiskt inte begärt att justförslaget skall läggas fram igen. När jag nu har läst på dettaoch hört hur det förhåller sig, måste jag säga att det var en chock för mig attfinna att t, ex, ämnet historia har fått en ökning med en halv veckotimme somtagits från ämnet religionskunskap. Man har sagt mig att det var för atteleverna skall kunna få behörighet för vidare studier som man var tvungen attge ökat utrymme för de här andra ämnena. När det står så illa till då detgäller undervisningen, får vi som har uppfattningen att kristendomen är etthuvudämne verkligen ta på oss uppgiften att försöka ändra förhållandena. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:335 om möjligheterna tillsärskild prövning och förkortad studiekurs har frågat mig om hur jaganser att möjligheterna till särskild prövning och mindre studiekurs skallanvändas. För särskild prövning gäller följande: Alla som inte hargått igenom gynasieskolan har enligt skolförordningens 9 kap, 61 § rätt attgöra särskild prövning i de flesta ämnen på fimplanen. Undantag finns för vissayrkesämnen. En särskild prövning skall alltid gälla hela kursen i ettämne. Också den som gått igenom gymnasieskolan har rätt att göra särskildprövning, men då Om möjligheterna till särskild prövning och förkortadstudiekurs bara iämnen som inte finns på den studieväg man har gått igenom, t. ex. fysik ellerkemi för den som har gått samhällsvetenskaplig linje men vill bli behörig naturvetenskaplig utbildning. För att man skall få ta in betyget från en särskildprövning i sitt avgångsbetyg måste vissa villkor vara uppfyllda. Dels skallprövningsämnet ingå i den studieväg eleven följer, dels skall prövningen görasinnan eleven hunnit delta sä länge i undervisningen, att det finns underlag förbetygsättning i vanUg ordning. Särskild prövning görs oftast av elever som under ettläsår varit i eller och vid hemkomsten vill tentera bort engelskan. För mindre studiekurs gäller följande: Mindre studiekursinnebär enligt skolförordningens 8 kap, 8 § att en elev befrias från ett ellertvå ämnen, om han eller hon har påtagliga studiesvårigheter, I timplanernafinns vissa begränsningar i fråga om årskurser och ämnen. Vidare harskolöverstyrelsen givit vissa rekommendationer om vilka ämnen som i första handbör kunna läggas ner. Den som har haft mindre studiekurs får detta angivet iavgångsbetyget. Den studerande har på sig att läsa in det ellerde ämnen som lagts ned, s,k, förlängd undervisning. Den studerande får sedangöra en s,k, fyllnadsprövning i det eller de nedlagda ämnena och får sedan ettfullständigt avgångsbetyg från gymnasieskolan. Rätt använd kan mindre studiekurs hjälpa elever som harsvårigheter att klara ett fullständigt studieprogram. Jag vill dock understrykaatt det skall vara fråga om påtagliga studiesvårigheter för att eleven skall fådenna minskning i studieprogrammet, som kan göra det lättare att klara övrigaämnen. Fel använd kan mindre, studiekurs bli ett instrument för elever medgenomsnittsbetyg eller t,o,m, däröver att skaffa sig högre betyg i andra ämnen,som möjligheten finns att läsa sig till ett högtbetyg i de ämnen som lagts ned. 11 (); Jag vill tacka statsrådet för svaret på minfråga. Jag lämnade in den med anledning av den debatt som fördes för ett tagsedan och som kom att gälla några skolor och några elever. Det måste ju varaett alldeles för begränsat sätt att diskutera de regler som skall gälla föralla skolelever och för alla skolor. Dels för att det var svårt att dra några riktigaslutsatser av vad som framfördes från så många håll i debatten, dels för attjag tycker att det är viktigt att också vi som inte är skolfolk skall kunnagenomskåda de bestämmelser som finns, såg jag det som värdefullt att få ettklarläggande besked från det ansvariga statsrådet. Det är viktigt för denframtida synen på dessa frågor för oss alla, men speciellt för dem som skallhantera frågorna i det praktiska arbetet. Som framgår av det svar jag fått frånstatsrådet är det viktigt att samma regler gäller i alla skolor. Min fråga blirdå om man kan överblicka hur gällande bestämmelser efterlevs. Enligtuppgift har gymnasieinspektionen intresserat sig för detta ärende, och dåvill jag fråga: Vilken bild har de rapporter som lämnats gett i det häravseendet? Ytterligare en fråga är: Vilken uppfattning har statsrådetav efterlevnaden av de bestämmelser som måste giUla? Jag tackarpå förhand för svaret på dessa frågor, Jag vill passa på tillfället att betona attdet betygssystem som vi har i och gymnasiet - det relativabetygssystemet - har sina brister, vilket visas av den ständiga betygsdebattsom förekommer. Där kritiseras det nuvarande betygssystemet ofta och med visstfog. Kritik från visst håll är naturligtvis ute för attmisskreditera betygsättningen över huvud taget. Målet för dessa kritiker är enbetygsfri skola. Därför kan en kaotisk situation på betygsområdet vara ett ledi kampen för att få bort betygen. Ju sämre, desto bättre - så att säga. Men tillhör man den stora grupp av både elever ochföräldrar som trots att betygssystemet är behäftat med brister ändå vill ha detkvar som ett mätinstrument när det gäller skolprestationer - inte därför attdet är sä bra utan därför att betyg är nödvändiga - då måste tvåförutsättningar gälla. Den ena förutsättningen är att man måste underkasta sigoch tillämpa de regler som gäller. Det måste ske objektivt och generellt föratt mätsituatio-nen i alla skolor som berörs skall vara jämbördig. De centralaproven spelar då rollen av en rikslikare. Den andra förutsättningen för att systemet inte skalldesavoueras är att skolledningen på en skola bevakar, så att inte kryphål ireglerna utnyttjas. Egentligen finns det i hela detta system, med dessbrister, en strävan att åstadkomma en rättvis och opartisk bedömning avprestationer mellan elever från skilda hörn i vårt land. Det är verkligen ensvår uppgift, som förutsätter att alla är besjälade av en önskan att göra sittbästa. Jag vill säga till ; Dess bättre är enöverväldigande majoritet av skolorna medvetna om dessa två villkor som gälleroch har också efterlevt dem lojalt. Om möjligheterna till särskild prövning och förkortadstudiekurs 13 (); Jag tackar för att jag har fått ytterligaresynpunkter på frågorna. Jag saknade kanske något mer detaljerade uppgifter frångymnasieinspektionens rapporter i ärendet. Men det är möjligt att det intefinns så klara besked . Med den här frågan har jag endast velat få ett klargörandei en debatt som har förts. Jag har alltså inte någon ytterligare kommentar attgöra, utan tackar för de synpunkter som har kommit fram. Jag vill tillägga; Just med anledning av dendebatt som har förts har jag haft vissa överläggningar medskolöverstyrelsen. Under de överläggningarna har vi kommit överens om attskolöverstyrelsen skall undersöka frekvensen av särskild prövning.Skolöverstyrelsen skall också undersöka frekvensen av och anledningen tillmindre studiekurs, SÖ kommer också att försöka ta fram betygsstatistik förolika skolenheter. Uppgifter av det här slaget kan då visa hur vanliga de olikaföreteelserna är och vilka behov av att ändra reglerna som kan finnas. menade vid den kontakt som vi hade attbestämmelserna är klara beträffande dels särskild prövning, som är en rätt föralla, dels mindre studiekurs, som är en åtgärd för elever med påtagligastudiesvårigheter. Men tveksamhet kan i olika fall råda om när betyg från ensärskild prövning får tas in i avgångsbetyg från en särskild prövning. När den undersökning som skall göra ärklar får vi överväga om några åtgärder behöver vidtas. Under allaomständigheter tror jag att en ökad vaksamhet behövs. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1981/82:326 om medlemskap i har frågat utrikesministern omsvenskt medlemskap i () är förenligt medden kritik den riktat mot juntan i eller ommedlemskapet kommer att omprövas. Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Skälet för ett svenskt medlemskap i ärexportfrämjande. Nya regler för upphandling av IDB-finansierade projekt träddei kraft , Enligt dessa är all upphandling som finansieras med IDB-medelbegränsad till medlemsländerna. Eftersom IDB-marknaden bedömdes ha stortintresse för svenskt näringsliv ansökte om medlemskap. Om Sverigeställde sig utanför IDB skulle detta innebära ett absolut handelshinder vadgällde svenska företags tillträde till marknaden för IDB-finansierade projekt. Andra länder i samt och Jugoslaviengjorde samma bedömning som och ansökte om medlemskap, förhandlarsom sista land i (utom ) om medlemskap. De exportfrämjande skälen för svenskt medlemskap gäller äni dag, har i sitt betänkande (Ds H 1982:1) enhälligt slagit fastatt svenska exportföretag har haft ett konkret och växande kommersiellt utbyteav medlemskap i . IDB-medlemskapet har således enligt IDB-kommitténhaft en positiv exportfrämjande effekt. Detta uttalande görs inte bara mot bakgrund av uppgifterom erhållna order utan, kanske främst, med hänsyn till den betydelse för svenskexport från referenssynpunkt som teknologiskt avancerade projekt på IDB- N"" 1' marknaden kan komma att få , Svenska företag harerhållit den order om t,o,m, ,Enligt materialuppgick utestående anbud per till 710 Situationen i har behandlats här i kammarenvid flera tillfällen, senast i utrikesdeklarationen . Regeringenuttalac's därvid stark kritik mot den civilmilitära juntan i ochunderströk dess ansvar för de svåra brott mot de mänskliga rättigheterna somdär begås. Det är regeringens uppfattning att kritik mot förhållandeni andra länder när det gäller brott mot de mänskliga rättigheterna skalluttalas och framföras direkt till berörda länder eller genom de internationellaorgan där dessa frågor behandlas, såsom i FN;s kommission för de mänskligarättigheterna. Även i andra fora kan kritik framföras mot de regimer somåsidosätter mänskliga rättigheter, har därför i IDB och andrainternationella finansieringsinstitut efter kuppen i inte bara varitstarkt kritiskt utan även motsatt sig lån till detta land, har undersenare tid också motsatt sig lån till , Vad jag nu har anfört om svensktagerande i olika sammanhang mot kränkningar av mänskliga rätfigheter är enligtregeringens mening inte oförenligt med svenskt medlemskap i , 16EVA (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret på minfråga. Det är ett mycket klart och entydigt svar. Handelsministern säger att skälet för ett svensktmedlemskap i är exportfrämjande. Det visar, herr talman, på olikheterna ivår syn härvidlag. Jag uppfattar den meningen som att det är snöd somdriver oss att vara medlemmar i . Handelsministern uppfattar medlemskapetmer eller mindre som ett reklamkonto för näringslivet. För vpk är detta enpolitisk fråga, en utrikes- och biståndspolitisk fråga. Jag vill i det här sammanhanget erinra om vad dendåvarande statssekreteraren sade när hon höll ettanförande för den svenska delegationen i banken. Då var det i första hand intefråga om ett reklamkonto för näringslivet, I stället framhöll man att agerandetskulle inbegripas i de internationella utvecklingssträvandena. Vårt medlemskapmotiverades med att vi kunde bidraga till att främja socialt och ekonomisktframåtskridande i . Det sades också att vi inte fick undandra ossdet ansvaret. Men det är precis vad som sker, är färdig, säger handelsministern - det ärriktigt, stöder ju just den kritik som framförts inte bara frånvpk utan också från en rad fackliga organisationer och även andraorganisationer. Man konstaterar att har det dominerande inflytandet och attUSA använder banken som sitt redskap. Det lämnas lån till mycket reaktionära Lån till förvägras, medan man beviljarEl stora lån. Jag tycker, herr talman, att regeringen gör sig skyldigtill ett dubbelspel, Å ena sidan hötter man försiktigt med pekfingret åt juntani El Salvador- det gör också handelsministern i slutet av sitt svar. Tidigarehar t, o, m, utrikesministern vågat sig på att kritisera , Å andra sidanbidrar vi genom medlemskapet till att med våra skattemedel stötta det blodbadsom nu pågår, därför att de lån som ges till juntan är ju direkt avsedda förmotorvägar som skall dras genom gerilla- eller befrielsedominerade områden. Jag vill, herr talman, sluta med att frågahandelsministern: möjligheter finns det att nu upphöra med medlemskapet? Den starkt kritiskaattityd fill den nuvarande regimen i har ju redovisats flera gångerhär i kammaren, bl, a, av utrikesministern, så det behöver jag inte upprepa. Medlemskapet i IDB är självfallet i första hand enhandelspolitisk fråga-för precis som för alla andra medlemsländer iIDB, Det är då ett viktigt konstaterande att göra, nu när under ettantal år har varit medlem i IDB, att medlemskapet har bidragit till en ökningav den svenska exporten till , är det så att IDB bidrarfill att främja ekonomisk utveckling i de här länderna. Svenskt medlemskapbidrar alltså också till att främja en ekonomisk utveckling. Jag kan inte hålla med EvaHjelmström, när hon säger att det svenska medlemskapet i IDB bidrar till attstödja regimen i , Vårt resonemang på den punkten är följande. Vihar vid ett antal tillfällen instruerat företrädare i IDB:s styrelseatt rösta emot lån som går till , Trots det har lånen beviljats -alltså trots att den har motsatt sig det. Jag har svårt attförstå att långivningen inom IDB skulle få en mer progressiv inriktning, omSverige lämnade IDB, Jag tror tvärtom att det svenska medlemskapet i IDB är ettlitet men dock bidrag till en bättre praxis i fråga om långivningen från IDB, 18EVA (vpk): Handelsministern säger att bidragtill IDB är ett litet men ändock viktigt bidrag för att stödja en progressivutveckling i , Jag ifrågasätter det av flera skäl.