prot · G509167 · 1981-12-31 00:00:00 — Manmåste säga atf mot bakgrund av den förda ekonomiska politiken och mot bakgrundav arbetsmarknads- och industriministrars hårda kamp för aft slippa göra någrasom helst ingripanden mot privatkapitalet när sysselsättning eller hela bygderhotas, framstår en sådan hänvisning som ingenting annat än luft. Frånvpk:s sida är vi inte beredda att släppa något instrument som kan hindra enutslagning av industrier, med arbetslöshet och socialt elände som följd. Vianser att också konkurrenslagen bör kunna användas på detta område. Konkurrenslag m. m. Vi får tyvärr inte något stöd förvåra tankar från socialdemokraterna i utskottet, som ju har möjlighet attreservera sig. Men jag noterar ändå att det i en s-reservation, nr 2, finns ettavsnitt där det sägs: "Visserligen är def närmast konkurrenspolitiskaöverväganden som näringsfrihefsombudsman-nen har att anställa vid sinprövning," - det gäller alltså företagsfusion - "men någon skarpgräns mellan sådana omständigheter och samhällspolifiska omständigheter iövrigt går inte att dra." Def är naturligtvis tankar som ligger i linjemed våra, att man skall kunna utvidga möjligheterna att ingripa utifrånsamhällsekonomiska effekter. Jag beklagar att vi infe har kunnat få stöd förvåra tankar i en s-reservafion. I betänkandet behandlas flera motioner, bl. a. om statenspris- och kartellnämnd och anslag fill densamma. Det är intressant att se å ena sidan, i förslaget fill konkurrenslag, i allmänna ordalag talar omnödvändigheten av att skärpa samhällets insatser, men å andra sidan inte anserdet rimligt atf ge statens pris- och karfellnämnd vad man har begärt förprisövervakning, så att nämnden kan behålla de fem tjänster som man har talatom. I vår motion när def gäller pris- och kartellnämnden pekarvi på att man under de borgerliga regeringarna har börjat ifrågasätta SPK:sberätfigande. I samband med att prisstoppet slopades togs ocksåanmälningsplikten beträffande prishöjningar bort på ett antal varor, och denobligatoriska förhandsanmälningen minskade . Enligt vårmening borde det slopade prisstoppet, som vi skrev i vår motion , istället resultera i ökad anmälningsphkt och förbättrad prisövervakning för skall kunna skydda konsumenternas ekonomi. Defta är i linje med vad vitalar om när det gäller konkurrensbegränsningar. Är det viktigt aft skyddaenskilda människor från verkningar av konkurrensbegränsningar och omotiveradeprissättningar, är det också vikfigt att se fill atf statens pris- ochkartellnämnd får möjlighet att arbeta. Därför kräver vi att de skall få ettanslag, så att de kan behålla de fem tjänster som de nu har för detta ändamål.De har räknat med att fem tjänster måste bort, om de inte får de pengar de harbegärt. Slutligen, fru talman, måste jag instämma i LennartPetterssons kritik av . De framstår som en stretande häst som inteflyttar sig ur fläcken när det gäller ingrepp mot avigsidor av kapitalismen.Regeringen och mittenpartierna har som vanhgt två hållningar: Dels menar manatt kapitalismen är utmärkt, dels att den fria konkurrensen ger den allra bästaav världar och är något absolut nödvändigt för vårt lands framtid. Mensamtidigt erkänner man aft den fria konkurrensen skapar sådana våldsammaproblem att vi måste skärpa ingreppen mot den och skärpa lagstiftningen för attkontrollera den. Def är de vanhga åsikterna för och emot. På det sättet ärmoderaterna i allt sitt förfärande och felaktiga ställningstagande merrakryggade, det får man lov att säga. Jag yrkar bifall till vpk-motionerna, en frånförra året, 1980/81:1045, där vi har begärt ingripanden och skärpriingar avkonkurrenslagstiftningen, och tre , 1981/82:2461, 2312 och 1058. 5 HÄDAR (): Syftet med den nya konkurrenslagen är attstärka marknadsekonomin. Den avgörande förutsättningen för att marknadsekonominskall fungera är att köparen har möjlighet att välja mellan produkter ochtjänster som erbjuds honom av flera av varandra oberoende och konkurrerandeföretag. Flertalet svenska företag är, internationellt sett, små.Genom frihandeln utsätts de för internationell konkurrens. utomlands är en grundläggande förutsättning för att marknadsekonominskall fungera, och fungera så väl som den bör göra i vårt land. Frihandeln ärett värn för konsumenterna. Men ibland, fru talman, händer det också i växer ihop eller träffar överenskommelser med varandra på ett sätt somundanrycker konkurrensen och gör att marknadsekonomin inte fungerar på detområde där de verkar. Def är i sådana fall som personer med liberal idésyn villatt statsmakterna skall ingripa. För personer med andra ideologiska utgångspunkterär ett sådant ingripande från statsmakternas sida långt ifrån .självklart. Detfinns konservativa som inte tycks se de nackdelar som följer med monopol ocholigopol som sätter konkurrensen ur spel. Att de vinster som på så sätt uppstårär sakligt oförtjänta bekymrar inte dessa konservativa så länge vinsternatillfaller enskilda personer. Att handlingssättet med rätta undergräverallmänhetens förtroende för marknadsekonomin bekymrar dem inte heller. För socialister är monopol och karteller uttryck förkapitalismens snikenhet och det sista steget på vägen mot marknadsekonominsbankrutt och sociahsmens skördetid. Därför, fru falman, är en väl fungerandeoch rätt tillämpad konkurrenslag ett centralt liberalt instrument för värnet aven sund och väl fungerande marknadsekonomi. Det lagförslag kan väntas besluta om ,trots reservafioner- i vissa delar från socialdemokraterna och vissa andradelar från -är ett uttryck både för regeringens liberala grundsynoch för dess möjligheter att med stöd, ibland från den ena sidan och iblandfrån den andra, förverkliga sin politik. Lagen om utländska förvärv är främst en ganskaodramatisk modernisering av gällande lagstiftning. Som sådan kan den anbefallaspå det varmaste. Jag yrkar bifall till näringsutskottets hemställan i desshelhet i betänkandena 55 och 56. Konkurrenslag m. m. 6HANS i (vpk) replik: Fru talman! Det är intressant attnotera atf marknadsekonomin och dess inneboende krafter nu har avvecklats tillden grad atf staten måsfe göra ingripanden för aft den över huvud taget skallfungera. Def är värt atf noteras att def framförs från folkparfihåll. HädarCars sade att företag ibland växer ihop, ungefär som om det vore några småolyckor på vägen under kapitalets underbara marsch in i härligheten. Men det ärdet inte, utan def är en ständigt För aft företagen skall överleva måste de slå under sig konkurrenter,eliminera dem, behärska marknaden. Vi ser hur detta pågår . Sedansägs att för socialister är detta monopolsfadium ett slags slutstadium. Ochdet är det, infe bara för oss - utan faktiskt, om man objektivt ser till hurekonomin fungerar. De gångna åren under både socialdemokratisk och borgerligregering har ju visat vart vi är på väg. Vi ser det naturligtvis som ettfriskhetstecken att regeringen reagerar och skärper konkurrenslagarna. Men vipekar också på omöjligheten i att slutgiltigt komma till rätta med problemengenom aft bara skärpa lagarna. Det fordras ju en annan ekonomi! Anf.7 PER () replik: Vi anför från moderat håll för def första att vi tror påmarknadsekonomin, för def andra aft fusionskontroll i den tappning som harföreslagits i konkurrenslagen icke är nödvändig. Vi menar att det är mycketsvårt att bedöma när en fusion skulle vara skadlig eller inte. Det blir lätt enmycket byråkratisk och svår process, där företag som vill fusionera har svårtatf bedöma om de kommer att kunna få göra def. Def finns, som lagrådetuttrycker det, en viss risk för att det blir en ovisshet om vilket rättslägesom råder. Vimenar att regeringen redan nu vid större fusioner, som skulle kunna varaskadliga, har betydande möjligheter atf via realisationsvinstbeskattningenpåverka om det skall bli en fusion eller ej - genom att medge eller inte medgebefrielse från realisationsvinstbeskattning i samband med en fusion. Vi froratt marknadsekonomin fungerar bäst utan den föreslagna fusionskontrollen. Anf.8 () replik: Till att börja med vill jag instämma i vad sade i sinkarakteristik av . Jag framförde def själv i mitt inledandeanförande. går uf med starkt retoriska uttalanden om att man Skallvärna den fria konkurrensen i alla avseenden, men när det kommer fill depraktiska avgörandena är det som i första hand uppenbarligenvärnar om storföretagens intressen aft köpa upp mindre företag, också i de falldär def är helt klarlagt aft konkurrensbegränsningarna har entydigt skadligaverkningar. Det sägs nu från moderat håll att det skulle vara mycket svårt attfillämpa den föreslagna lagen. Anf.9 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Den medgivna repliken gällerHädar inlägg. 10 () replik: Låt mig då övergå till att bemöta . Låt mig konstatera attHädar behagade skämta i sin argumentering för regeringsförslaget. Han sågdet bl. a. som ett uttryck för regeringens styrka aft den kan hämta stöd från olika delar av . Ja, inte har det visats någon muskelstyrka från den regering som vihar f. n., utan en av förklaringarna fill att regeringen i allt väsentligttorde få igenom sitt förslag är att det har funnits en betydande samstämmighetredan från uf redningsstadief och framåt mellan socialdemokraterna ochmittenparfierna om att vi behövde ha en viss form av fusionskontroll i det härlandet. Jag kan försäkra atf vi, t. o. m. om regeringen hade variten majoritetsregering, i allt väsentligt hade ställt upp för de åtaganden viredan fidigare har gjort i samband med utredningsarbetet. 11 HÄDAR () replik: tycks ansluta sig fill deföreliggande förslagen och det har jag självfallet inget atf invända mot. i och Per ger isina repliker belägg för att min mycket korta analys av gmmligheterna i resp.partiers grundsyn när det gäller konkurrensfrågorna var korrekt. 12 PER () replik: Det är nog inte någon grumlighet i grundsynenfrån vår sida vad gäller den fria konkurrensen. Vi ställer entydigt upp för denfria konkurrensen. Men som bekant kommer konkurrensen för de flesta svenskaföretag inte ensidigt från den inhemska marknaden, utan den kommerhuvudsakligen från utländska företag. Vårt sätt atf tackla skadliga fusioner är viarealisationsvinstbeskattningen. Vi vill ha ett klart rättsläge, där det inteuppstår några svårigheter att utreda om en fusion skall vara fillåten attgenomföra med stöd av konkurrenslagen eller ej. Vi tror atf den metoden är bästför företagen och för en väl fungerande marknadsekonomi. 13 HANS i (vpk) replik: Frufalman! tog emot vår kritik, men i sitt anförande krifiserade hansocialister som har samma inställning som vi. Jag försökte då säga aft det intebara är en inställning, utan något som grundar sig på objektiva förhållanden iekonomin - detta bevisas också genom att man nu lägger fram ett sådant härkonkurrensbegränsningsförslag. Den härlighet som beskrivs i den liberala himlen, om hurbra def är när de fria marknadskrafterna får fungera fritt, motsägs av aft manlägger fram detta förslag. Faktorer som produktionens innehåll ochorganisafion, vad som produceras och hur samt vilka behov produktionentillfredsställer är fakfiskt överordnade frågan om fri konkurrens. Def finnsinget samband mellan å ena sidan hög profit, företagens val av produktion ochmarknadsföring och å andra sidan människornas behov. Konkurrenslag m. m. 14HÄDAR () replik: Jag tänker inte ägna ytterligare tid åt HansPetersson i . I hans lyckorike finns det inte behov av och infeheller Konkurrenslag m. m. förutsättningar för någon form av konkurrenslagstiftning.Där har konkurrensen upphört att fungera. Till Per vill jag säga atf i de fall, kanskesällsynta, där fusioner och överenskommelser mellan svenska företag skulle ledatill monopolbildning vill vi från liberal sida, till marknadsekonomins värn,sätta stopp. Men det vill inte Per . Förste vice talmannen anmälde attPer och i anhållit atf till protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 15BENGT (): Kammaren behandlar nu två betänkanden -näringsutskoftets betänkanden 55 och 56 - och bägge har en mycket centralanknytning till frågorna om marknadsekonomi kontra planhushållning, och omkonkurrensen och sättet aft konkurrera på marknaden. Jag avser här att fa upp utskottets betänkande 56 omutländska förvärv av svenska företag. Lät mig i anslutning till de tidigare talarnas inlägg sägaatt vi från har en klar och konsekvent inställning när det gällerhur ett näringsliv effektivast skall nå resultat - det sker på den friamarknadsekonomins plattform. Den fria marknadsekonomin förutsätter konkurrens,och det är också dess livsluft. Vi anser emellertid från sida, vilketvi alltid har hävdat, aft konkurrensen infe kan få bli hur fri och vildvuxensom helst utan måste hållas under en viss kontroll och under en vissövervakning. Vi hälsar därför med fillfredsställelse regeringens förslag som denu är framlagda, dels beträffande skärpnirigen av konkurrenslagstiftningen,dels beträffande förslagen i betänkande 56 om utiändska förvärv av svenskaföretag. Jag kan beträffande det sistnämnda betänkandet konstatera att näringsutskotfetär enigt om atf utländska investeringar och de multinafionella företagensverksamhet i har en hel rad positiva effekter. torde vara en avde nafioner som har det största uflandsberoendet och den största export- ochimporthandeln. Mot den bakgrunden är def självklart att de multinafionellaföretagen bedriver en omfattande verksamhet här. De positiva effekterna häravär t. ex. en ökad tillgång på riskvilligt kapital, vilket i dagens lägeverkligen är angeläget i def svenska näringslivet. Vidare innebär derasinvesteringar en klart ökad sysselsättning. Och sist men infe minst medför deen ökad fillgång på avancerad teknik. Vi har här i landet kommit in i detskedet att vi skall satsa mycket hårt på teknisk forskning och utveckling, ochdå är det positivt att vi även ufifrån får in ny och avancerad teknik. representanter i utskottet är eniga med de övrigapartiernas representanter om att def utländska inflytandet dock kan medföraproblem, i vissa fall inte så små sådana. Det gäller i första hand de storamultinationella företagen. Ett mycket speciellt problem som i vissa situationernärmast kan utvecklas fill ett hot är när sådana företag kastar ögonen påsvenska företag. små eller stora, som har en unik tillverkning ochspeciella kunskaper. Dessa kan vara av intresse för ett multinationellt företagmen de är också av avgörande betydelse för försörjning ochberedskapsstyrka. Här gäller det naturligtvis aft bevara det svenska företagetskunskap och teknik inom landet. Mot bakgrund av dessa både positiva och negafiva faktoreri samband med de multinationella företagens verksamhet föreslår regeringenändringar i reglerna för ufländska företags förvärv av svenska företag. Det är intressant att konstatera att både majoriteten ochminoriteten i utskottet klart har deklarerat att målsättningen för åtgärdernaär att åstadkomma lika behandling av svenska och utländska företag. Med detenorma utlandsberoende som vi har här i landet vore det fullkomligt orimligtatt införa regler som innebar olikartad behandling av svenska och utländskaföretag. Konkurrensen skall ske på lika villkor inte bara i utan överhuvud taget gentemot länder med fri konkurrens och fri marknadsekonomi. Manmåsfe alltså kunna ställa likartade krav på och ha en jämförbar insyn i bådesvenska och utländska företag. Trots den gemensamma målsättningen vill socialdemokraternagå väsentligt längre i kontrollmöjligheter än vad utskotfsmajoriteten villgöra. Det är i och för sig ingen överraskning - def följer en långsocialdemokratisk tradition. Man vill ha centralstyrning, man vill i allatänkbara situationer ha byråkrater som man anser vara bättre skickade atf skötaföretag och näringsliv än vad näringslivets eget folk är. Från sidafror vi inte på atf vare sig statliga eller fackliga byråkrater är skickade attklara näringslivets många och stora problem. Den socialdemokratiska minoriteten i näringsutskottet harnaturhgtvis också andra motiv, och jag vill inte ifrågasätta vad LennartPettersson har sagt om att man från det hållet inte i första hand är angelägenom centralstyrning och byråkrati utan att man har andra värderingar och andrabedömningar av de föreslagna åtgärdernas effekter. Hur som helst kan vi integodta de förslagen och de invändningarna. Jag vill emellertid för del mycket klartpoängtera att man ju aldrig kan spå om framtiden. De här förslagen kan leda inpå fel spår. De kan leda till att det visar sig otillräckligt för att uppnå demål som vi har och som jag redogjort för här. Vi från vårt håll är helt på detklara med att det kan bh nödvändigt att göra en omprövning, om verkligheten nuvisar att en sådan omprövning är nödvändig. Vi anser dock att det ärangeläget att inte tillskapa mer byråkrati än vad som redan finns och inte görafler ingrepp i det fria näringsutövandet än vad som är absolut nödvändigt. Vihar, fru talman, redan alltför många förbud och inskränkningar i det här landetsom vi har det. De föreslagna åtgärderna är ett vikfigt steg i rättriktning, och effekterna får vi lov att följa upp, som jag sagt, i framtiden.Jag vill också understryka vikten av att vi inte försöker ersätta en sundkonkurrenskraft med en rad regler. Def är, som vi ser det, angeläget attsvenskt näringsliv i väsentiig mån har svenska ägare. Men det skall bibehållasin effektivitet och skapa sina 2 protokoll 1981/82:167-168 Konkurrenslag m. m. Konkurrenslag m. m. framgångargenom egen kraft och i ett hkvärdigt företagsklimat. Jag vill bara till slut, fru falman, helt kort göra ettmycket vikfigt påpekande. Det är nämligen så atf industriministern sedan en tidtillbaka har tillämpat en i industridepartementet utarbetad praxis, som innebäratt när de stora utländska företagsförvärven börjar bli aktuella - jag farWasabröd som ett exempel - kommer detta allfid fill industriministernskännedom. Han tar då i ett mycket tidigt skede upp förhandlingar med de storautiändska företagen för aft resonera om villkoren och om vad det kan bli förkonsekvenser när det gäller ekonomin, sysselsättningen och hela komplexet avföljdföreteelser i samband med sådana förvärv. Han har också möjlighet attställa vissa krav och även meddela hur vi från svenskt håll ser på saken. Jagtror att det är en utomordentligt väsentlig och viktig praxis som harutarbetats. Jag vill sluta med att säga, fru falman, aft den praxis somindustriministern har skapat överensstämmer med ett konstaterande som utskottetgjort i enighet, nämhgen att syftet med förvärven och planerna för de företagsom samgåendet gäller måste kunna beaktas. Def är precis vad som sker vid ensådan prövning från industriministerns sida. Det är alldeles uppenbart, aft harman en prakfisk inställning fill problemen och en vilja att lösa dem mycketpragmatiskt, effektivt och enkelt, kan en sådan praxis vara väl så effekfiv föraft man skall uppnå de mål man har saft upp för sig som en rad lagregler kanvara. I varje fall går det väsentligt fortare att nå målet på detta sätt än omhela den byråkrafiska apparaten skall behöva sättas i gång, med alla olikaregler som skall iakttas och prövas. Med detta,fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. 16HANS i (vpk) replik: Även om C.-H. strax skall gå in pådet specifika i betänkande 56, vill jag replikera eftersom de båda betänkandena55 och 56 debatteras i ett sammanhang. Jag noterar att hamnat i den fålla därfolkparfiet redan finns. Det effektivaste och det bästa är den friamarknadsekonomin, och själva livsluften är den fria konkurrensen. Men def skallvara kontroll och övervakning, man skall strypa fill litet grand, för det ärinte bra med för mycket luft. Fri konkurrens, men inte hur som helst alltså,det är rätt fantastiskt. Det är en intressant glidning. brukar tala om behoven av jobb i småbygder. Detgår ju tvärtemot marknadsekonomins inre funktionssätt. Jag förstår att centernlänge levt med den här dubbla målsättningen för sitt agerande. Det är ett intressant slingrande inom mittenparfiernakring marknadsekonomins roll i och med aft man lägger fram def här förslagetoch argumenterar för def. Det verkar som om mitfenpartiernas ideologier harmalts i kapitalismens kvarnar under en fid och kommer ut som litet mindrekorn, litet mera anpassade till användningen. borgerligtregerande har jgivetvis de borgerhga fått insikter om hur def fungerar. Anf.17 () replik: Debatten är naturligtvis något förvirrad av att vi har tvåutskottsbetänkanden som debatteras och av att vi också har två olikauf skottsföreträdare, men jag skall försöka att fånga upp båda sakerna. Nuvill jag emellerfid rikta mig till som gjort en del kommentarer ianslutning till lagen om utiändska förvärv av svenska företag m. m. BengtSjönell riktar kritik mot socialdemokraterna för att de veiat gå längre i frågaom kontrollen över de utländska företagsförvärven och målar här upp ganskastora bilder av svårigheter, byråkratisering och liknande. Inästa andetag förklarar han dock att är beredd att göra omprövningar omnuvarande lagförslag inte skulle vara till fyllest. Detta betraktar jag som enbra slutsats, tillkommen efter något krångliga turer. Jagvill till - innan han ytterhgare breder ut sig omsocialdemokratins misstag på detta område - säga att vad vi gör är att vi iallt väsentligt följer upp de tankegångar reservationsvägen som socialdemokraternaoch mittenpartierna var överens om i den utredning som föregickpropositionsförslaget. Hade ni stått kvar vid ert ursprungliga förslag, hade viinte behövt bråka så särskilt mycket i kammaren . Visyftar - och jag vill ha sagt det - till en reell likställighetmellan svenska och utländska företag. Men det faktum att utländska dotterbolagi har sina ägare utomlands medför att det måste finnas vissa speciellaregler. Fråga de anställda i företag söm och och liknande,och de kan intyga att det här föreligger problem, även om det naturligtvis ärrikfigt atf de allra flesta utländska företag i sköter sig bra. 18 (cjreplik: , om jag fattade honom rätt, är tydligen -och var detäven i sitt inledande anförande - i mycket hög grad bunden av utredningar ochutredningars resultat. Det är klart att det sveriska remissmaskineriet är avmycket stort värde och att det kommer fram många goda synpunkter från fackfolksom sitter i utredningar. Men man kan infe, när ett ärende skall behandlas iparlamentet, på något sätt slaviskt följa vad utredningarna har kommit framtill eller vad utredningarnas resp. politiska representanter har kommit framfill. Detfinns en lång historia under hela den långa socialdemokratiska regeringens tidatt man gång efter annan när man lade fram propositioner för behandling iutskott och riksdag var tvungen att inta andra ståndpunkter än vad ens egnarepresentanter kanske hade gjort i en utredning. Jag tror, ,aft det inte går att vara fullt så slaviskt bunden vid utredningsresultat. Vihar alltså både på regeringsplanet och sedermera i utskottet gjort en viss omprövning.Jag betonade att vi hade som huvudmotiv att inte införa mer byråkrati och flerasnörningar än vad som är nödvändigt, men att vi Konkurrenslag m. m. , om något skullegå snett, är beredda fill en omprövning. Jag tycker att det ger uttryck förprecis den ståndpunkt som vi har. TillHans Petersson i vill jag bara säga att alltid slagitvakt om småföretagen ute i bygderna. Den omständigheten att vi bekänner osstill en fri marknadsekonomi betyder ju infe att detta är en fientliginställning till småföretagen - def är precis tvärtom. Utan en frimarknadsekonomi, utan den fria konkurrensens livsluft, skulle det inte finnasnågra småföretag i och vi skulle inte ha haft de här världsberömdaföretagen i och nere i och på andra platser. Detena förutsätter ju det andra. Men i en kommunistisk värld förekommer ingasmåföretag, ty där finns inte den förutsättning som den fria marknadsekonominskapar - så enkelt är det. 19 HANSPETERSSON i (vpk) replik: Fru talman! , jag kan barakonstatera att är anhängare av småföretag och liv och verksamhetoch företagsamhet ute i bygderna men också anhängare av marknadsekonomin -samma marknadsekonomi som inte är anhängare av sm.åföretag och liv ochverksamhet ute i bygderna.