prot · G50953 · 1981-12-31 00:00:00 — vet man bara att man får 350milj. På grund av önskan att profilera sigkan inte få ett besked. Eftersom jag inte heller kan accepterasocialdemokraternas uppläggning kommer jag att rösta med utskottet. 101 (): Det finns anledning att från moderat håll här i förklara attvi av allmänna sparsamhetsskäl gått tillsammans med regerings-parfierna i frågaom fraktnedsättningsbeloppens storlek . Det är inte nödvändigtatt koppla resultatet av den organisationsutredning beträffande somnu pågår till storleken på fraktnedsättningsbe-loppen. Vifinner det mycket viktigt att ger till känna att den inte ärvillig att lämna högre bidrag till viafraktnedsättning från än 150 resp. 100 milj. kr. Bidrag till vissa transporter på Hade vi stannat på den socialdemokratiska ståndpunkten -där vi var från början-hade man rent avkunnat frukta att beloppen 100 resp. 150milj. skulle bli avsevärt större . Det är alltså för att redan nu ge korrekt upplysning tillLKAB och för att principiellt hålla fast vid att skall iakttasparsamhet med utgifter som ligger så pass långt fram i tiden som 1983 och 1984som vi moderater intar vår ståndpunkt. Detta har mittenpartierna accepterat ochom -förhoppningsvis - tillsammans med oss gett regeringen till kännagenom en skrivelse från . 102 (): Det tycks vara så, att och ävenEva har någon sorts information om hur mycket det åtgärdsprogram somskall presenteras framöver kan ge i fraktnedsättning just för . Eftersom åtgärdsprogrammet för oss socialdemokrater ärokänt, finns det kanske anledning för både och attredovisa litet av vad som komma skall. Man tar ju redan nu ställning tillbeloppen efter 1982. 103 (): Man kan nog ändå fråga sig vad avsikten bakomden moderata mofionen var. Ni ställer er ju nu bakom ett högsta tillskott på600 milj. kr. Då måste det vara fördelningen som var detavgörande för att ni inte kunde stödja propositionen helt. Eller var niegenfligen ute efter att få skjuta till mindre? Beträffande socialdemokraterna: sägeratt vi måtte veta mer än vad socialdemokraterna vet om framtiden. Men nisocialdemokrater har väl alltid mer pengar än regeringspartierna har. Min utgångspunkt är att det hade varit bra omföretaget hade fått besked om vad som skall gälla . Det sades tidigare i debatten attden icke-socialistiska regeringen har varit passiv. Man kan fråga sig vad mandå skall kalla den tidigare socialdemokratiska regeringen, som aldrig gjortnågot åt frakterna. Både SJ och tog väl tacksamt emot de vinstersom kom från . 104ROLF CLARKSQN (m): Jag förmodar att både ochEva avsiktligt missuppfattat det jag sade i mitt korta anförande. Jagsade att det inte är nödvändigt att koppla storleken av eventuellafraktnedsättningar för till den undersökning, omnödvändiga åtgärder på , som pågår. Den moderata positionen att hållafast vid den attityden var föranledd av att vi ville undvika att statsverketåsamkades större kostnader eller 1984 än de av regeringen nu föreslagna150 resp. 100 miljonerna. vet att man inte kan få mer än 150 resp. 100miljoner från till hjälp i frakthänseende. Det tycker vi är en viktigoch klar position. Denandra ståndpunkten, som socialdemokraterna intar och som jag fruktar att ävenEva intar, betyder att vi får ett vida större krav på oss under dekommande åren än dessa sammanlagt 250 milj. kr. Det är det vi moderater vill säga nej till. får hjälpas på annat sätt en via sådanafraktnedsättningsbelopp. Anf.105 (): säger att vi bestämmer bidragen , ochatt detta är en låsning. Nej, det är snarare så att vi nu fastslår en principgenom ett flerårsbeslut. Men vi sätter också upp en trygghetsram på 600 milj.kr. i avvaktan på utredningsarbetet. I och med detta vet vad det skallinrätta sig efter. Man har därmed förhoppningsvis större möjligheter att kunnaanpassa överenskommelsen och få utredningsarbetet att synkronisera medbeslutets målinriktning, nämligen 600 milj. kr. Ipropositionen var beloppen specificerade med 150 milj. kr. för och 100milj. Men det är alldeles rikfigt, som nysssade, att vi har enat oss om att den specifikationen inte är nödvändig. Vi kanlämna fältet mer öppet för att se hur de berörda själva bedömer frågan ompengarnas fördelning. Men vi har ändå satt upp en trygghetsram, omfatande 600milj. kr., och då vet man vad man skall arbeta efter. Man svävar inte iokunnighet. Men jag förstår att inte tycker om denna ram.Han ville ha mer fritt fram för att kunna ösa på med pengar allt framgent. Menvi måste försöka att få de statliga verken att något så när gå ihop,även om det kan finnas dalgångar då vi inte klarar det. Då måste staten gå inmed de medel som behövs. Det är helt rikfigt. Bidragtill vissa transporter på Anf.106 (): Jag hoppas verkligen att jag har missuppfattat . Jagtyckte precis att han menade att åtgärdsprogrammet inte skulle kopplas tillbidragen . Åtgärdsprogrammet ligger väl till grund föreventuella bidrag . När vi får se vilken effekt programmet fårgår det mycket lättare att avgöra vilka medel som eventuellt måste anslås för1983 och 1984. I och för sig blev jag inte förvånad över EricRejdnells syn på de här frågorna, men jag tycker att det vore beklagligt om EvaWinther som norrbottning och mycket väl förtrogen med : s problem redan nuskulle vilja låsa fast eventuella bidrag för framtiden. Vi vet så litet omvilka förutsättningar vi har att komma till rätta med fraktproblematiken ochframför allt vilka effekter åtgärdsprogrammet får. Att somnorrbottning skulle vilja instämma i en sådan tankegång har jag väldigt svårtatt förstå. 107 (): Jag kan hålla med om att skall stöttas på annat sättän genom statsstöd. Om utredningen om ett mer rationellt Nr 53 transportsystem med minskade kostnader för företagen dröjer, är detdesto Onsdagenden viktigare att SJ inte fortsätter att ta ut överpriser förmalmfrakterna. 16december 1981 det viktigaste, och det är det som vi skall försöka åtgärda.Det är inte som skall ha stöd. Anslag till statensjärnvägar och till Gotlandstrafiken Anf.108 (): Det är inte nödvändigt, som jag sade tidigare, , attdirekt koppla frågan om SJ:s framtida fraktkostnadsnedsätt-ningar för tillorganisationsundersökningen av . Det kan nämligen mycket väl tänkasatt de åtgärder man anser vara nödvändiga för en effektivare transport intekommer att kunna genomföras i den takt som vi hoppas här . Då kan denomedelbara och självklara följden bli - och det var det vi fruktade redan underutskottsbehandlingen - att kraven på mycket större bidrag tillfraktkostnadsnedsättningen uppkommer. Det är genom att säga nej tilldetta genom att maximera beloppen till 150 resp. 100 milj. kr. som vi moderaterhar intagit en principiell sparsamhetshållning i den här frågan. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 156 för reservationen av BertilZachrisson m. fl. 13§ Anslag till och till Gotlandstrafiken Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:8 omtilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:25delvis). Anf.109 TREDJE VICE TALMANNEN: I fråga om detta betänkande hålles gemensamöverläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 110 (): Den ekonomiska utvecklingen inom SJ efter 1976 inger mycket stor oro.Vi har från socialdemokrafiskt håll haft anledning attgöra kammaren uppmärksam på det förhållandet. Det är så mycket mer bekymmersamtsom underskotten tycks växa i takt med den ökade trafiken i stället förtvärtom. Järnvägenär en huvudlänk i vårt transportsystem, och i tider med krav på energisparandeoch ökade anspråk på kollekfivtrafik växer förväntningarna På persontrafiksidan har SJ försökt att ambitiöst möta de förväntningarnamed lågpriståg och bättre fidtabeller, men som bl. a. tredje vice talmannenillustrerade för någon dag sedan här i kammaren motsvarar SJ inte de krav somden ökade trafikströmmen ställer. Ständiga köer, ständiga trafikförseningar.Särskilt besvärligt är det i pendeltågstrafiken i de trestorstadsområdena. Enkraftigt ökande resandeström, som har kunnat förutses , har inte letttill en nödvändig utvidgning och förnyelse av vagnparken. Och det tycksförfarande vara så att SJ planerar att möta framtiden med i stort sett sammaförutsättningar som . Troligenär ändå bekymren störst på godstrafiksidan. Till en del kan den dåHga ekonominpå godsområdet bero på den allmänna lågkonjunkturen, men SJ erkänner självtöppet att nära 200 miljoners förlust kan hänföras till en ineffektivstyckegodstrafik. Det finns skäl att anta att SJ på godsområdet skulle kunnagöra betydande insatser med ett effektivare investeringsprogram. Densubventionering, dold eller öppen, som sker på godstrafiksidan kan intetolereras . I stället för att minska sin marknadsandel på godssidanbehöver SJ planera för att öka den. Jag tror att jag vågar lova att riksdagenskulle vara villig att ställa upp för en sådan planering, framför allt om denökar förutsättningarna att föra över långväga transporter från landsväg tilljärnväg. Godstrafikensandel av SJ:s intäkter har sjunkit till . Det är inte bra. En förutsättningför att SJ skaH kunna förbättra resultatet inom godstrafiken är attinvesteringsmedel ställs till förfogande, bl. a. för nya godsvagnar och för attbygga funktionella terminalsystem. resurser måste i ökadutsträckning tas i anspråk för utveckling av en bättre transportteknik medinriktning på kombinerade transporter. Somvi påpekar i vår reservation är det också viktigt att SJ:s prispolitik pågodstrafikområdet leder till ett förbättrat resultat. Därför måste SJ fåförutsättningar att genomföra marknadsmässigt mofiverade taxehöjningar.Fraktavtal måste tecknas på företagsekonomiska grunder, så att en osundkonkurrenssituation gentemot andra transportsystem inte uppstår. Jag vill med detta mycket kort motivera våra reservationer underpunkterna 1 och 2 i trafikutskottets betänkande. Ettrationellt skött och i investeringsarbetet målmedvetet framtidsinriktat SJ haralla förutsättningar för en sund ekonomi. Det är därför vi också menar att vihär i bör ange riktlinjer för den framtida underskottstäckning som viär beredda att acceptera. Låtmig så, herr talman, bara i yttersta korthet beröra reservationen 3 om RederiAB Gotiands verksamhet. Resultatutvecklingen i bolaget är oroande. Inte minstmot den bakgrunden har den höjda aktieutdelning som bolaget unnat sig väcktmycket stor förvåning. Gotlandstrafiken är av vitalt intresse inte bara förgotlänningar. Bortfall av trafik och försämrad ekonomi är ett hot mot bådenäringsliv och turism. Vi tycker därför från socialdemokrafiskt håll att ensamlad översyn av statens ansvar för Gotlandstrafiken bör komma fill stånd.Därvid bör man ägna särskild uppmärksamhet åt ägar- och Anslagtill och till Gotlandstrafiken Nr 53 huvudmannaskapsförhållandena för Gotlandsbolaget. Onsdagenden " talman! Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservafioner- Anslagtill och till Gotlandstrafiken 111 (): Vi delar naturligtvis alla bekymmer över att SJ:sbokslut har visat röda siffror. Utskottet understrykerdärför vikten av att SJ uppfyller det uppsatta resuhatkravet samt avstatsmakterna ges förutsättningar att klara detta. Jagvill påminna om att i just det syftet beslutade , på förslagav regeringen, att SJ skall få investeringsanslagsom skall öka i reala termer. Det är alltså ett tecken på attregeringen delar oppositionens uppfattning att SJ inte kan ta sig ur dennuvarande svackan på något annat sätt än genom offensiva satsningar på bättrematerial och på upprustning av omlastningsanordningar och annat. Men man fårinte heller bortse från att SJ:s dåliga resultat i stor utsträckning är eneffekt av de tyvärr dåliga konjunkturer som råder, inte bara i utan ihela västvärlden. Vi har alltså en mycket lägre godsomslutning än vad man vidnormala konjunkturer kunnat räkna med. Det är just detta förhållande som ger sånegativa effekter. Omvi får normala eller bättre konjunkturer under ett kommande år, kommer dettaatt leda till att SJ:s godsintäkter ökar betydligt. Till följd därav kommerockså dess underskott att krympa. Därför menar vi att det är orimligt att, sommotionärerna och reservanterna nu begär i reservation 1, skall göraett uttalande att SJ till täckande av sitt underskott /82 skallfå högst 200 milj. kr. Det är ett uttalande som man skulle göra in , utanatt ha någon aning om hur konjunkturutvecklingen blir under detta budgetår. Vihoppas naturligtvis att underskottet skall bli mindre än de 208 miljoner somprognoserna visar. Det vidtas dessutom en hel del taxeförändringar och andraåtgärder i syfte att reducera underskottet så snabbt som möjligt. Vi avstyrkeralltså reservation 1 av dessa skäl. Jaghar med detta egentligen redan talat om att det inte är någon väsentiigskillnad mellan reservanternas och majoritetens inställning när det gäller attmed positiva och offensiva åtgärder främja rationaliserings- ocheffektivise-ringsarbetet. Vi har ställt ut en garanti på ett ireala termer ökat investeringsutrymme . Jag vågarpåstå att detta kommer att fullföljas i det budgetarbete som pågår. Mot denbakgrunden menar vi att inga ytterligare uttalanden behövs; detta visar attregeringen avser att fullfölja de förslag som framlades . Medhänvisning till det finner vi inte några särskilda åtgärder från riksdagenssida påkallade med anledning av reservation 2. några ord omGotlandstrafiken. Ireservation 3 säger man att ett skäl för att göra en ny undersökning av fråganom i vilka former staten skall ta ansvar för Gotlandstrafiken är attaktieutdelningen har höjts och att denna höjning måste bedömas som mindrelämplig med hänsyn till de ekonomiska realiteterna i företaget. sägas, särskilt om maninte vet vilka pengar det är fråga om. Därför vill jag hänvisa till vadutskottet skriver på s. 9: "Utskottetkonstaterar till en början att den förut nämnda ökningen av aktieutdelningenrör sig om ca . Mera väsentligt finner utskottet att stödet i dess helhet höjtsfrån 32,5 milj. kr. till 61,7 milj. kr. Utskottet finner detmot bakgrund härav önskvärt att ytterligare överväganden inom regeringskanslietsker i syfte att i möjligaste mån begränsa de statliga utgifterna förändamålet." Jagkan tala om att en sådan utredning redan pågår för fullt på departementet. Manmåste helt enkelt se vad man kan göra för att bryta den automatik som f. n.leder till att stödet till Gotlandstrafiken växer så oerhört snabbt. Mot denbakgrunden finner vi det inte erforderligt att vidtar några särskildaåtgärder. Med detta yrkar jag bifall fill utskottets hemställan på alla punkter. Anslagtill och till Gotlandstrafiken 112 () replik: Jag misstänker att inte var riktigt på det klara med vadhan sade; i annat fall vore det mycket anmärkningsvärt. Han sade nämligen attom konjunkturerna skulle bli dåliga får man tänka sig att ge SJ mer pengar. Hanlägger ut texten så att "man får väl se hur det blir". SJhar faktiskt själv uttalat en ambition att utifrån sina förutsättningar försökabegränsa underskottet till ungefär 200 milj. kr. Men vi har litetdålig erfarenhet av SJ - när det kommer till kritan blir det i regel fråga ommer pengar. Därför säger vi att nu skall SJ strama upp sig - företaget måstesköta sina affärer, framför allt på godstrafiksidan, så att de går ihop. Menvad säger är i stort sett att det kan SJ strunta i, ty det berorpå konjunkturerna. Menproblemet är ju, , att SJ:s godstrafik inte är rationelltorganiserad. Den svarar inte mot kraven. Att SJ gör en förlust på 200 milj. kr.på styckegodstrafiken är ett exempel härpå. Styckegodstrafiken är mycket Htetberoende av konjunkturerna. Det är strukturen på den trafiken som gör att deninte är lönsam. Därför måste den göras om. Och därför säger vi; Ge nu SJ ettordentligt incitament till rafionalisering av sin verksamhet, så att företagetkommer på fötter igen! Nipratar om att ni har samma grundinställning som vi när det gäller offensivasatsningar på SJ. Men ni gör ju ingenting. SJ har samma förutsättningar somfidigare, och de räcker inte för att ta SJ ur den kris som företaget i dagbefinner sig i. SJ:sbesvär är stora. Jag hänvisar till vad den sittande talmannen uppbyggdekammaren med , och det går att ta mångfaldiga exempel påde besvär som SJ dras med år ut och år in. Det är, , tillräckligabevis för att den nuvarande investeringsverksamheten inte räcker till och attden är för dåligt planerad. Det är därför vi menar att SJ måste få en effektivareinriktning. bara ett par ordom Gotlandstrafiken. Vi har en situation när Aftslag till och dll Gotlandstrafiken regering,riksdag och andra säger att man skall vara sparsam, man skall ligga lågt medlöner osv. Att ett företag, som går med stora underskott som vi här skalltäcka, i ett sådant läge demonstrativt höjer sin aktieutdelning, måste ändå t.o. m. finna väl magstarkt. När det dessutom sker i en situationdär förlusten ökar för företaget, tycker vi att nu är det skäl att se överGotlandstrafiken igen och fundera på hur det statliga ansvaret för den skall seut. 113 () replik: Kanske uttryckte jag mig oklart, och jag villdå ytterligare poängtera att godstrafikens volym har stor betydelse för SJ:stotala driftsresultat. Blir det dålig godsomslutning, blir dess värre ocksåresultatet sämre, därför att det måste finnas en basorganisation som gör att SJkan svara upp mot det normala godsflödet. Man kan alltså inte dra ner och anpassa godsvagnar ochannat till en lågkonjunktur, för i så fall kan man inte motsvara de krav somställs i en högkonjunktur. Det var detta jag menade. Jag underströk också att vår ambition är- och jag vet attdet är också SJ:s -att nå ett bättre resultat än den prognos som visar på 208miljoner. Men jag vågar inte skriva ut några växlar på att de åtgärder manöverväger hinner få sådan effekt att det är garanterat att underskottet hållersig under 200 miljoner. Sådana garantier kan inte ochreservationen heller ge. talar storsfilat om att man göringenting, och han ger åsnesparkar åt SJ:s ledning som han menar är inkompetentoch inte intresserad av att förbättra resultatet. Jag vågar påstå att inomutskottsmajoriteten tror vi att SJ-ledningen har den ambition som den hargivit uttryck för vid våra sammanträffanden, dvs. att kunna rationaliseradriften. Jag bara konstaterar att de allmänna fraser som står ireservationen ökar i varje fall inte SJ;s förmåga att rationalisera, utan detkan bara ske med hjälp av ekonomiska insatser i form av de förbättradeinvesteringsanslag som regeringen har föreslagit och kommer att föreslå. detta om aktieutdelningen. Jag kan hålla med omatt det kan vara tveksamt att bolaget höjde aktieutdelningen på det sätt mangjorde. Men den summa det tog i anspråk är i detta sammanhang en nullitet och ivarje fall är inte den som sådan skäl till några stora undersökningar. Anledningen till att regeringen redan har igångsatt deutredningar som begärs i reservationen är att själva automatiken itransportstödet har lett till den mycket stora höjning av detta stöd som jagredovisade. Det är en utveckling som jag menar att vi måste göra något för attbryta, och det är regeringen i full gång med. 114BERTIL () replik: Sparken mot SJ levererades av har sagt att SJ tror sig om - och har gjort beräkningar på det - att kunnaklara en sådan rationalisering av verksamheten att underskottet, som är400 milj. kr.. inte skall behövabli större än 200 miljoner. säger att han inte tror på det. Detfinns ingen anledning att tro att SJ:s beräkningar är riktiga, säger han. Jagsäger visserligen har vi har dålig erfarenhet av SJ - man ger ibland löften somman inte kan infria - men vi säger; Låt oss ställa upp bakom SJ;s eget förslagi det här sammanhanget. Detvill inte , och då är det i själva verket som delar utsparkar och inte jag. Sedanär det riktigt att SJ:s investeringsverksamhet är helt avgörande för företagetsförmåga att klara sina problem .Herr säger att det bara ärom man ställer upp på pengar som det kan lyckas, men det är just det ni hellerinte har gjort. Ni har inte varit beredda att gå med när vi har ställt krav påatt man skulle få en bättre planering av investeringsverksamheten, inriktad påjust de områden som för SJ är kritiska-1, ex. pendeltågstrafiken kring de storastäderna, så att vi inte behövde ha det elände som råder i ,och och på andra ställen -, att man skulle få sådanalokbeställningar att tågföringen skulle kunna bli ordentlig, att man skullekunna få börja investera i dubbelspår i så att förseningarna kundebringas ned till en helt annan nivå när det gäller tågföringen över helalandet. Ni ställde inte upp på den investeringsverksamheten, och det är orsakentill att SJ befinner sig i kris. Tillsist Gotlandspengarna igen; Visst kan jag medge att aktieutdelningen är ennullitet i hela verksamheten, men håll med, , om att detpsykologiskt sett är ett mycket olämpligt sätt att bete sig. När företagetsförlust blir större ökar man aktieägarnas vinst, fastän man vet att det ärskattebetalarna som får betala. Det hade sett snyggt ut, om man hade låtit blidet. Anslagtill och till Gotlandstrafiken Anf.115 () replik: Jag vill bara notera att de åtgärder i fråga om förbättrad planeringoch annat, som med svepande formuleringar hävdar skulle bliså lyckobringande för SJ:s resultat, i varje fall inte torde kunna påverka1981/bokslut särskilt mycket, utan det kan bara de åtgärder som ärvidtagna . Den planeringen är redan i full gång, och den påverkasinte av några pekpinnar från i det här läget. Jag tror att SJ skall nå de mål man har satt upp,och jag vet att man arbetar målmedvetet på det. Med detta kan jag fortfarandemed gott samvete fillstyrka utskottets förslag på alla punkter. 116 INGEMARKONRADSSON (s); Får jag bara helt kort lämna en förklaring till den motion som äravlämnad i anslutning till propositionen om ägartillskott för . Det hade varit önskvärt att frågan om regleringen av de tillgångarsom NBJ äger och som kan komma att ingå i den planerade museijärnvägen hadekunnat avgöras i samband med det nu aktuella ägartillskottet på 2 milj. kr.Anledningen är att NBJ haft helt Anslag till och till Gotlandstrafiken orealistiskakrav på förvärvssumman beträffande de aktuella tillgångarna. En fortsatt sådaninställning från bolagets sida kan komma att äventyra tillkomsten avmuseijärnvägen. anses vara äldsta järnvägsstation.Den byggdes och var klar innan järnvägen togs i bruk. Den harfortfarande en väl bevarad yttre och inre miljö. Tidstypisk är också Ervallastation . har gjort en landsomfattandestationsinventering. I samband med denna har stationshusen i , ochErvalla bedömts äga så stora värden att de bör skyddas genomkulturminnesvårdens speciallagstiftning. I lok- och vagnverkstad finnsmaskiner, redskap och verktyg för att klara underhåll och reparation av såvälånglok som gengas-och diesellok och vagnar. Statsråd, riksantikvarie och en hel rad kulturminnesvårdarehar vid besök på platsen uttalat sig positivt om ett bevarande av den härjärnvägen. stöds av , läns tekniska museum, , ,SJ:s järnvägsmuseum i , m. fl. och har engagerat sig förstiftelsebildning och igångsättning av verksamheten. I det läget är detytterligt beklagligt att kan komma att äventyra helaprojektet med sin orealistiska inställning till ersättningsfrågan. I bolagetsnuvarande situation kan man tycka att det i stället aktivt bör medverka tilltillkomsten av en museijärnväg, men tyvärr är inte det fallet. Ett sätt att komma till rätta med problemet hade varit atti samband med tillkomsten av propositionen eller utskottsbetänkandet formuleraen viljeinriktning i samma anda som motionens. När utskottet nu väljer attfölja en mer principiell linje, får vi acceptera det. kan docknoteras att även trafikutskottet ställer sig positivt till den planerademuseiverksamheten. Måhända kan utskottsskrivningen vara tillräcklig sompåtryckningsmedel mot bolaget att i fortsättningen visa litet större vilja attmedverka till en konstruktiv lösning. Men ett uttalande från utskottetstalesman hade varit värdefullt för de fortsatta förhandlingarna med bolaget. Uppenbart är att anspråken på statliga medel för projektetökar i samma mån som bolaget ställer anspråk på överlåtelsesumman. Detta hadesmidigt kunnat regleras vid det här tillfället.