prot · G50974 · 1981-12-31 00:00:00 — kom ett betänkande som var positivt tilldenna tanke. följdes det av ytterligare ett likaså positivt betänkande,som dock avvisades av domkapitlen. aktualiserades frågan på nytt,närmast med anledning av en ny lagstiftning i , som innebar att allastatliga ämbeten skulle öppnas för kvinnor. kyrkomöte hade fråganuppe. inlämnades en ny mofion fill , som krävde utredning.1950 års kyrkomöte hade detta ärende på sin dagordning. År 1958var riksdag, regering och kyrkomöte äntligen redo för ett ställningstagande,som innebar att prästämbetet skulle öppnas för kvin- Nr 74 Äntiigen skulle långdragna och uppslitandekonflikter biläggas. Äntligen skulle det missmod och den handlingsförlamningsom vilat över kyrkolivet sopas bort. Det blev inte så. Motsättningarnamellan anhängare och motståndare var som starkast 1960 - när de förstakvinnliga prästerna invigdes i sina ämbeten. Men dessa motsättningar har helatiden funnits kvar och legat och pyrt i det fördolda. blossar de upp igenmed förnyad kraft. Jagvill påstå att det inte finns någonting som så allvarligt skadat den anseende och som fått lekmän att vända sig ifrån henne som det långtutdragna och intoleranta motståndet mot kvinnliga präster. Vissa avkvinnoprästmotståndarna har använt metoder som man trodde var helt främmandeför kyrkans etik. Kvinnliga präster har trakasserats, kvinnliga teologiestuderande likaså - av sina omogna manliga kamrater. De kvinnliga prästernasjälva har bevarat ett beundransvärt lugn och tålamod i psykiskt pressandesituationer. De har verkligen vänt den andra kinden till, trots att de i vissafall fått utstå verkliga lidanden. Deflesta lekmän har tagit illa vid sig. En del har lämnat kyrkan. Andraunderlåter att delta i gudstjänstliv och församlingsverksamhet. Mångalekmän anser liksom jag själv att kvinnoprästmotståndarna gömt sig bakomgrumliga teologiska teorier - som de begär respekt för, för att de är justteologiska, men därför också bortom vanlig diskussion. Vi har tolkat derasagerande som intolerans, ett vaktslående om den egna positionen, ett manHgtrevirtänkande och ett utslag av kvinnoförakt. Enljuspunkt i situationen har varit att församlingsbor, även äldre sådana, intebara accepterat kvinnliga präster utan även varmt välkomnat dem. Riksdagenskall ta ställning till om 1958 års kyrkolag skall upphöra att gälla. Konstitutionsutskottetsbetänkande /78:48 lade fast att nytillträdande biskop inte skall kunnautnyttja sina befogenheter, så att prästkandidat diskrimineras på grund av sittkön, och att den som skall prästvigas måste vara medveten om att prästerligtjänst i står öppen för både män och kvinnor. Han eller honmåste i sin tjänsteutövning kunna samarbeta med kollegor oavsett kön. Dettaskulle innebära en omprövning av samvetsklausulen. Den utredning som skulleförbereda en proposition om upphävande av lagen framhöll att tolkningen avprästlöftena i fortsättningen skulle vara angelägenhet. Rättenatt hysa en annan tro, att omfatta en annan bibelsyn i kvinnoprästfrågan,kommer enligt utredningen att finnas kvar, så länge självaccepterar den som förenlig med sin bekännelse. Propositionen om män ochkvinnor i är ett något halvhjärtat aktstycke. Präster i skall vara beredda att i alla tjänstefunktioner samarbeta. Men det nyarättsläget skall inte gälla dem som redan har tjänst i och haren avvikande uppfattning i ämbetsfrågan. De skall ha kvar sin hemortsrätt. Fredagen den 5 februari1982 Omåtgärder för att förbättra de ekonomiska villkoren för djurparkerna 1958års behörighetslag skall inte ersättas med någon ny. Regeringsformen, somtillförsäkrar män och kvinnor lika rättigheter, skall gäHa. Ansvaret förutvecklingen lämnas över till kyrkan själv. Vivar många som gladde oss åt kyrkolag. skulle äntHgenöppnas för kvinnor. Staten hade tagit sitt rimliga och rättmätiga ansvar ochtagit initiativ till denna lag - något som kyrkan själv inte förmått göra. Viär nu djupt bekymrade över att staten avhänder sig detta ansvar och överlåterdet till en i denna fråga djupt spHttrad kyrka. Man måste i anständighetensnamn ta hänsyn till de kvinnliga prästernas situation och underlätta - inteförsvåra - deras arbete. Jaginte bara hoppas, utan jag förutsätter, att kyrkoministern nogsamt följerutveckHngen - med de s. k. dekanatens verksamhet och den s. k.Arbetsgemenskapen kyrklig förnyelse. Enbart KyrkHg förnyelse har 1 300medlemmar och är representerad i de flesta stift. Dessa organisationer drivermotståndet mot kvinnliga präster hårt och skoningslöst. Harkyrkoministern insett vilka reaktionära krafter som Hgger bakom dessa rörelser? Överläggningenvar härmed avslutad. 3§ Svar på interpellation 1981/82:114 om åtgärder för att förbättra deekonomiska villkoren för djurparkerna har frågat mig vilka åtgärder jag överväger för attförbättra de ekonomiska villkoren för landets djurparker. Riksdagenhar med anledning av två motioner hos regeringen begärt en kartläggning av deekonomiska villkor under vilka de svenska djurparkerna arbetar. En rapport iämnet har sammanställts inom . Arbetet med kartläggningen harbedrivits på så sätt att ett enkätformulär har skickats ut till nio djurparkeri landet. Svaren visar aft det finns stora skillnader mellan djurparkerna t.ex. beträffande årsomsättning, antal anställda och besöksfrekvens. Kolmårdensdjurpark intar i många avseenden en särställning. Sålunda har stor vikt lagtsvid t. ex. utbildning och studiebesök vid den parken. Den besöks även av mångaturister såväl från hela som från utlandet. Jag är medveten om att djurparkerna i många fallhar en besvärlig situation. Jag har emellertid inte ansett det möjligt att inuvarande ekonomiska situation föreslå att statens ansvarsområde utvidgas tillatf omfatta även djurparker. 13 (): Jag ber att få tacka utbildningsminister för svaret. föreslog jag i en motion till riksdagenatt man skulle utreda våra djurparkers ekonomiska situation. Kulturutskottetställde sig bakom motionen och beslutade om en kartläggning avdjurparkernas ekonomiska villkor. Denna utredning visade, som utbildningsministernnämnde, att intar en särställning bland landets djurparker.Av utredningen framgår också att landets djurparker inte kan fungeratillfredsställande under nuvarande ekonomiska villkor. Det finns, herr talman, starka skäl som talar för stafligabidrag fill . Där bedrivs en omfattande utbildning ochforskning. Djurparken gör också en betydelsefull insats i den nationella ochinternationella djurvården, och flera högskolor i landet använder sig avdjurparken i utbiJdningssyfte. är en riksangelägenhet. Denär rekreationsanläggning för hela landet och har bidragit till en ökning av denutländska turismen i . gör också kulturhistoriskainsatser. Man tar hand om och vårdar gamla byggnader, och djurparken räddardessutom utrotningshotade svenska boskapsdjur. säger utbildningsminstern att landets ekonomiskasituation gör att statens ansvarsområde inte kan utvidgas till att omfatta ävendjurparker. Men staten tar redan ett visst ansvar för landets djurparker,eftersom här i erhåller 10-11 milj. kr. Då ärdet rimligt att även , med sin inriktning, erhåller statligtstöd. Om åtgärder för att förbättra de ekonomiska villkoren fördjurparkerna Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Anmäldes och bordlades Förslag 1981/82:12 Fullmäktiges iriksbanken förslag om disposition av vinstmedel för 5 § Anmäldes och bordlades betänkande 1981/82:28 Skogsavdrag i vissa fall betänkande 1981/82:9Musiklärarutbildning i 1981/82:9Förslag till lag om flyttning av fordon i vissa fall (prop. 1981/82:65) 1981/82:10 Enklare mönstring av sjömän (prop.1981/82:74) 1981/82:11 Anslag till m. m. Nr 74 6§ Kammaren åtskildes . I"'dem