prot · G5099 · 1981-12-31 00:00:00 — Kritiken i artiklar och brev tar mestadels formen avangrepp på politikerna som personer, inte så ofta på det system inom vilketpolitikerna har att agera. Man vänder sig mot de verkliga eller föregivna"förmåner" som politiker beviljar sig själva eller varandra, och mangör bl. a. gällande att skattemyndigheterna mäter med olika mått. når detgäller politiker och andra medborgare. Man upprörs över riksdagsresor till vaddet vill synas egendomliga mål och missunnar vederbörande deras årskort påjärnväg och flyg. På så sätt bildar man sig en falsk bild av framsidan avpolitikernas liv, men gör inte klart för sig dess baksidor, bl. a. i form avett slitsamt nomadliv för de många landsortsriksdagsmånnen. "Partibelöningar" i form av utnämningar tillhöga ämbeten inom och utom landet, ibland med ganska beskedliga meriter bakom -inte minst inom statssekreterarkretsen - väcker också undran och misstroende.Kanske vore det skäl att vid ttlla utnämningar kista ökat avseende vid"sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet". Jag fåste mig vidatt var inne på samma tema i går. En annan typ av kritik gäller politikernas oförmåga attsamsas om för hela folket nyttiga åtgärder. riktas förebråelser motsamma politiker för att de sviker givna löften. Det iir uppenbart att dessa tvåanklagelser inte är förenliga med varandra. Med sådana förutsättningar blir detgärna fel hur man än handlar. Oförenliga krav är inte ovanliga här i vill se en välbesatt, andäktigt lyssnande kammare, men fordrar också attriksdagsmännen läser på och kan redogöra för sina läxor, dvs. innehållet i varoch en av de 200 propositioner, 2 500 motioner och 600 utskottsbetänkanden somårligen behandlas. Men dessa siffror tas som belägg för att vi intekan organisera vårt arbete. Dår grundlagsfäder föreskrev att riksdagenskulle vara "visligt trög till verkan, men fast och stark tillmotstånd"-en regel som fortfarande kiinnetecknarallt för mycket av arbetethår - kräver somliga av våra kritiker att vi i stället skall agera"bestämt, snabbt och djärvt". Jag tror att det år viktigt att vi själva vinnlägger ossom ett måttfullt språkbruk. Jag vill inte neka till att jag häpnade när jagunder mitt första riksdagsår hörde ett förutvarande statsråd ifrågasätta ettnytillträdande statsråds "intellektuella och mentala utveckling". hörde vi en partiledare å ena sidan uttala sin oro för politikernasanseende och å den andra beskylla sin motståndare för att ha "så svårt atthålla sig till sanningen" och därigenom "förpesta den politiskadebatten". En annan partiledare beskyllde sin tråtobroder för att"tala mot båttre vetande och i nattmössan" -vid närmare betänkandeförefaller dessa påståenden egentligen ganska motsägelsefulla. Samme talareundrade också om inte folk ute i landet inför den politiska debatten måstefråga sig: Vem står och ljuger? En annan talare krävde "sanering avdebattklimatet i landet" med hånsyn till "dem som ljuger om våraavsikter". En talare karakteriserade motsidans verksamhet som"lurendrejeri" och frågade om regeringen "försöker lurariksdagen?". Talaren fick i sin tur veta att vad han sade inte var sant. Skall vi ha det på det här sättet? Vi fick aven socialdemokratisk talesman höra att de borgerliga partierna förlorat itrovärdighet och därigenom "medverkat till det ökade politikerförakt somvi tyvärr kan avläsa". Låt mig då säga att det i alla fall i går fanns enborgerlig politiker som gjorde sitt för att återställa förtroendet förpolitikerna, nämligen statsministern. Han gjorde det som så många politiker harsvårt för - han bad oförbehållsamt om ursäkt för ett felaktigt påstående. Mycket annat skulle kunna nämnas, men tiden medger detinte. Med den omfattning statsmakternas och myndigheternas ingrepp i vårtdagliga liv och leverne har kommit att få. till följd av ett ideologisktsystembyggande i perfektionismens tecken, har riksdagsmannaskapet kommit attbli ett omöjligt jobb. Beslutsapparaten år helt enkelt för stor. Arbetet härskulle naturligtvis må väl av koncentration på väsentligheter. Men vi år också"valda ombud för folk", och folk vill genom oss fåsina enskilda och lokala problem och svårigheter anhängiggjorda i den folkförsamlingsom utgör. Man kan inte längre "gå till kungs", men hit-till den nya författningens första statsmakt - kan man genom sina ombud gå. "arbetsformer" är ständigt under utredning - den ena utredningenavlöser den andra - och så har det länge varit. Vanligen har nog tonviktenfrämst legat på de tekniska och juridiska problemen iiiont det konstitutionellabeslutsmaskineriet. Kanske är tiden inne att också se problemen utifrån, uravnämarnas synvinkel, ur medborgarnas: vad begär dessa av dem, åt vilka mananförtror rikets styrelse och förvaltning? Om jag får tolka en del av designaler som nått mig den här hösten, så begår man en bättre effektivitet ibeslutsfattandet och ställer höga - man är nästan frestad att säga"gammalmodiga" - krav på politikernas personliga idealitet. Det är som om den idealiske politikern helst borde varaogift och fattig, asketisk i sin livsföring, främmande för världsliga nöjen,obekymrad om sin egen framtid, ett mellanting mellan av . Men vi vet ju att några av våra mestfolkkära politiker varken spottat i glaset eller missunnat sig att samlajordiska ägodelar i templets skugga. Hur går det ihop? Förmodligen är dagens politikervarken båttre eller sämre än folk år mest, och sedan må det ankomma på var ochen om man anser att detta betyder att det är bra eller dåligt, eller åtminstonetillräckligt bra. Ideologisk idealitet finns det nog gott om här i kammaren,och säkert en inte obetydlig fond av personlig idealitet, men imarginalskatternas tidevarv vill det nog till att man antingen är mycketbehovslös eller väldigt förmögen för att i allo kunna leva upp till vårasträngaste kritikers krav. Det skulle sannolikt begränsa kretsen av dem somskulle vilja och kunna ifrågakomma för allmänna värv. Det har i går och talats mycket omsysselsättningsproblem, om otrygghet och arbetslöshet i en ekonomi som mattasav under trycket av höga råntor och dålig lönsamhet. Proposition 1981/82:30 upplysande och stimulerande , m.m. Vår offentliga ekonomi går ned i varv. Hur blir det med den personliga? Ettbra samhälle är inte ett stillastående samhälle utan ett, där mycket bliruträttat och där en ständig utveckling framåt och uppåt kommer till stånd. Detfinns ingen trygghet att hämta i motstånd mot förändringar. Det år i utvecklingtryggheten - i den mån en sådan över huvud taget finns-år störst. Vilka egenskaper och attityder år önskvärda hosmedborgarna - inte i första hand de statliga organen - i ett bra samhälle? Dithör förvisso uppslagsrikedom, idéer, företagsamhet och uthållighet. Vilkavillkor behöver uppfyllas för att sådana egenskaper skall kunna utvecklas ochvidmakthållas hos medborgarna? Detta år vad den politiska debatten bordehandla om. Det är med sådana mått närings- och arbetsmarknadspolitiken bordebedömas, men också skatte- och subventionspolitiken och därmed hela denekonomiska politiken. Om man är missnöjd med och saknar förtroende för dem som brottas med dessa problem, så må man välja andra och dugligare ombud. Menman borde då börja med att göra klart för sig vilka egenskaper som börkänneteckna dessa och vilka villkor som behöver uppfyllas, för att sådanapersoner skall vara villiga att lämna sitt egentliga arbete för att osjälvisktägna all sin tid åt andra medborgares vål. 13 S Anmäldes och bordlades Proposition 1981/82:15 om studie- ochyrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m. m. 14 S Anmiildes och bordlades Motionerna 1981/82:6 av förste vice talmannen m.fl. med anledning av proposition 1981/82:10 om ändrade avdragsregler föregenavgifter, m, m. med anledning av proposition 1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 15 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1981/82:43 av () till socialministern omåtgärder mot narkotikaspridning från : Det danska experimentet Christianiahar utvecklats till ett fritt handels-centrum för narkotika till den nordiskamarknaden. bedrivs också odlingar av narkotika inom själva . Veckoomsiittningen av cannabis i beräknas tillöver , vilket innebiir en årsomsättning på 3,. Enbart denna verksamhetomsätter , vilket innebär ca200 miljoner. Den danska legaliseringsrörelsen för fri hasch tillmedborgarna har sitt högkvarter i och bedriver sin verksamhet påtemat: "Effektiv kamp mot narkotika - Stöd fri hasch." För deinternationella narkotikasyndikaten är inkörsporten till dennordiska marknaden. har utvecklats till ett betydande nordisktproblem, främst genom de danska myndigheternas ointresse att ingripa motfriförsiiljningen av narkotika. I omhändertogs, trots myndigheternasslapphet, för narkotikabrott 146 svenskar. 142 finländare och 86norrmän. En femtedel av dessa svenskar var . Malmötullenscannabisbeslag beräknas till att komma frän . Den fria narkotikaförsåljningen i har blivitett allvarligt ungdomsproblem främst för . Många ungdomar görkontinuerliga veckoslutsresor till för att skaffa narkotika bådeför eget bruk och för spridning till andra ungdomar i hemmiljön. För att begränsa narkotikaspridningen främst till ungdomarinom de nordiska länderna har vissa överläggningar förts inom ramen för detnordiska samarbetet. Nödvändigt är att dessa överläggningar liksom andrainternationella konventioner på detta område verkligen leder till effektivaåtgärder inom resp. länder för att stoppa narkotikaspridningen. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att tillsocialministern få ställa följande frågor; Vilket resultatgav de nordiska överläggningarna kring narkotikafrågorna? Har den danskaregeringen följt upp sina åtaganden från de nordiska överläggningarna och deinternationella konventionerna för att begränsa narkotikaspridningen främstfrån ? Vilka åtgiirderär regeringen nu beredd att vidta för att kunna stoppa den omfattandenarkotikaspridningen i , som främst kommer från friförsåljningen iChristiania? Är regeringenberedd att ta initiativ till en samnordisk aktion för att få den danska regeringen till att helt stoppa narkotikaförsiiljningeni Christi- 1981/82:44 av (vpk) tillarbetsmarknadsministern om jämställdheten på arbetsmarknaden: "Arbetet för jämställdhetdrivs vidare. Att kvinnor och män skall ha lika möjligheter och samma ansvar ären självklar utgångspunkt för regeringens politik på olika områden." Så lyder regeringsförklaringen i vad avser jiimställdhetmellan kvinnor och män. Det är en mycket knapphändig deklaration, utan konkretaförslag till åtgärder. kan man konstatera att den ekonomiska krisendrabbar kvinnorna speciellt hårt. Nedskärningar inom den offentliga sektorndrabbar kvinnorna direkt genom en ökad arbetslöshet och indirekt genom att denoffentliga service som kvinnorna behöver för att kunna ta ett arbeteeftersatts. Den kvinnodominerade tekoindustrin befinner sig i kris, enkris som regeringen låter fortgå utan åtgiirder. Också det innebär en ökandearbetslöshet bland kvinnorna. Datoriseringen inom industri och förvaltninginnebär att många jobb försvinner. I stor utsträckning är del kvinnorna ochungdomen som drabbas. Kvinnorna befinner sig dess värre fortfarande inom derutinbetonade yrken som först kommer att försvinna med ökad datorisering. Medden arbetslöshetssituation vi nu har finns det inte heller någon annan del avarbetsmarknaden som står öppen för att ta emot dessa kvinnor. Inte heller deöver 300 000 kvinnor som skulle vilja ha ett arbete om något sådant funnes kanhoppas att deras situation skall lösas . Arbetsmarknadsministern lanserade, enligt referat iSvenska , på årsmöte tesen,att det faktiskt kan bli den ekonomiska krisen som driver fram en mer reelljämlikhet mellan kvinnor och män. Neddragningar av den offentliga sektornskulle enligt detta resonemang tvinga fram en bredare arbetsmarknad förkvinnorna. Det är ett mycket egendomligt resonemang. det ju så,att den öppna arbetslösheten bland kvinnorna kommer att öka. Arbetet förjämställdhet mellan kvinnor och mån måste därför nu koncentreras på att bekämpaarbetslösheten bland kvinnorna och på att slå vakt om och förbättra den socialaservice som är nödvändig för att kvinnor och män skall ha lika möjligheter attförvärvsarbeta. Regeringens praktiska politik arbetar i motsatt riktning.Uppbromsningen av utbyggnaden av daghem och fritidshem år ett exempel. Mot dennabakgrund vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka konkretaåtgärder avser regeringen att vidta för att driva arbetet för jämställdhetvidare? Anserarbetsmarknadsministern fortfarande att den ekonomiska krisen kan driva fram enmera reell jämlikhet på arbetsmarknaden mellan kvinnor och män? 16 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:45 a\ (vpk) tillutrikesministern om svenskt initiativ till stöd för vissa grekiska flyktingar; Mer än har gått sedaninbördeskriget slutade i . Efter partisanernas kapitulation år 1949flydde omkring 60 000 greker, främst till , och Albanien.Många av dessa flyktingar hade stått i spetsen för motståndskampen mot dennazistiska ockupationsmakten under och slöt sedan upp påpartisanernas sida mot den brittiska interventionen, som understöddes avkrafter som fungerat som medlöpare under ockupationsåren och motarbetatmotståndsrörelsen. Ur detta har en omfattande, men för många alltför okänd,flyktingtragedi utvecklats. förnekas ca 30 000 flyktingar rättenatt återvända till sitt hemland, och många har inte ens fått tillstånd tillkortare besök. har de inte fått möjlighet att se sin hembygdeller träffa barn, föråldrar eller andra anhöriga. Jag villmot denna bakgrund ställa följande fråga till utrikesministern; Är regeringen beredd att ta initiativ som kan bidra tillatt lösa frågan om den grekiska flyktingtragedin? 1981/82:46 av (vpk) till statsministern omregeringsåtgärder med anledning av visst uttalande om den svenskaneutraliteten: Inför sitt besök i den amerikanske försvarsministern av någrasvenska tidningar. 1 dessa intervjuer uttalade han sig på ett ytterstuppseendeväckande och utmanande sått om den svenska neutraliteten. Han sade bl.a.: "Jag anser inte att vi har ett neutralt ." Jag villdärför fråga statsministern; På vilket sätt har regeringen protesterat mot uttalandet,och på vilket sätt avser regeringen att för klargöraden svenska neutralitetspolitiken? 1981/82:47av (vpk) till utrikesministern oni utvecklingen avBC-stridsmedel; Den internationella utvecklingeninom området för biologiska och kemiska vapen. beslöt , , om en upprustning av sinakemiska vapen. Rapporter om insats av BC-stridsmedel kommer från många platseroch från båda stormaktsblocken. Vid ett studiebesök på FOA av riksdagsmän och forskare den14 oktober lämnadesen redogörelse för de påståenden om insats av svampmögelgifter i , somUSA framfört. Anklagelserna bedömdes som allvarliga. På en fråga om hur manbedömde uppgifterna från om att använder B-stridsmedel mot det landetsvarade den föredragande forskaren att detta var "skitprat". Jag villdärför fråga utrikesministern: Hur bedömer regeringen utvecklingen inomBC-stridsmedelsområdet, och vad anser den om den kubanska regeringens uppgifteratt utsätts för biologisk krigföring från ? 1981/82:48 av i () till justitieministern omsekretesskyddet för handlingar hos försäkringskassa: Den nuvarandesekretesslagstiftningen iir i vissa delar till hinder för samhällsverksamheten. En av vårt lands försäkringskassor uppmanade envårdnadshavare som uppbar bidragsförskott att vidta åtgärder för att fåunderhållsbidraget höjt. Hon riskerade annars att försiikringskassan skulle drain bidragsförskottet. Med anledning därav begärde vårdnadshavaren att få beskedom vilken sjukpenninggrundande inkomst som gällde för den underhällsskyldige.Försäkringskassan sade nej till framställningen och åberopade gällandesekretesslagstiftning som skäl för beslutet. Är justitieministern beredd att medverka till en översynav sekretesslagen, så att inte sådana förhållanden som jag påtalat behöveruppstå i fortsättningen? 1981/82:49 av () till socialministern om åtgärder mot missbruk av sociala förmåner: Tyvärr förekommer det då och dåuppenbart missbruk av sociala förmåner av olika slag. Det år en viktig - menockså grannlaga - uppgift för berörda myndigheter att försöka hindra och beivrasådant missbruk. uppspårade ett lokalkontor förförsäkringskassan i ett antal sjukskrivna, dår man fann ett visstsamband. Kassan krävde, att samtliga 16 berörda skulle lämna läkarintygutfärdat av speciell läkare redan frän första sjukpenningdagen. Vid uppföljningunder 1980 kunde man konstatera, att flertalet inte varit skjukskrivna allssamt att två visat sig vara sjuka och blivit överförda till specialistvård.Flertalet hade tidigare varit arbetslösa, men några hade viduppföljningstillfållet fått arbete. Enligt min mening tyder detta på att devidtagna åtgärderna varit motiverade och ändamålsenliga. Men genom två JO-beslut har det nufastslagits, att den åtgärd som vidtagits av nyssnämnda lokalkontor avförsäkringskassan inte varit tillåten enligt nu gällande lag. Det synes genomdessa utslag vara klarlagt, att försäkringskassa endast under pågåendesjukskrivningsperiod kan sätta intyg från speciell läkare som villkor förfortsatt rätt till sjukpenning. Enligt erfarna bedömare bland läkare ochadministratörer är Om en person med hjälp av ett tiotal kikare lyckas Nr 9 hålla sigundan arbete är rehabiliteringsmöjligheterna den minimala.Försäkrade, vilkas sjukdomsbild domineras av alkohol- eller narkotikamissbruk, år ofta endast intresserade av attskaffa sig läkarintyg som gerdem möjlighet att få sin sjukpenning, medan de oftast saknar Meddelande ommotivation för adekvat behandling. Under hänvisning till vad som anförts vill frågor jag rikta följande fråga till socialministern: Övervägs inom regeringen några åtgärder för att förbättraförsäkringskassornas möjlighet att effektivisera behandling av alkohol- ochnarkotikamissbrukare och motverka missbruk av aktuella sociala förmåner? 17 § Kammaren åtskildes .