prot · G5099 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är enligt vår uppfattning ett alltför enkelt sätt attkomma undan en mer djuplodande och intressant diskussion om de strukturellaförändringar som måste komma till stånd för att vi skall kunna klaratrygghet och sysselsättning i . Jag har i min hand ett papper som visarsysselsiittningskiget . jiimfört med sysselsättningsläget i densenaste mätningen i När jag tittar på dessa siffror har jaglitet svårt att förstå tonläget i den socialdemokratiska argmnentationen. Iseptember 1972 -under en socialdemokratisk regering - var 182 400 människorarbetslösa, i beredskapsarbete eller i arbetsmarknadsutbildning. Enligt dessauppgifter var siffran för 174 900. De kalla siffrorna redovisarfakta. satt, enligt vad jag är informerad om,inte i 1972, men jag har inte kunnat finna samma höga tonlägenågonstans, vare sig från arbetsmarknadsverket eller från socialdemokratiskapolitiker, i en situation där man hade ett arbetsmarknadsläge som var minstlika besvärligt som det vi har . Det ligger nära till hands att tro att det är en sak attsitta i en regering, en annan sak att bedriva opposition. Det skall bliintressant att se hur en eventuell socialdemokratisk regering, om vi nu efternästa val får en sådan, i den rådande ekonomiska situationen skall uppfyllaalla de löften som man har ställt ut i denna kammare i dearbetsmarknadspolitiska debatterna. Moderat politik i det här sammanhanget har inriktats påatt försöka klargöra de långsiktiga förändringar som måste till i den svenskaekonomin för att vi skall klara sysselsättningen . Men det innebär inteatt moderat politik på detta område skulle vara en allmän avrustningspolitik.Jag vill påpeka att - och det är viktigt - moderata samlingspartiet under sintid i de båda trepartiregeringarna självfallet har stått bakom de mycketambitiösa satsningar som har gjorts för att uppnå de sysselsättningspolitiskamålen. Vi har sett det som en viktigare uppgift att i stället fästa blicken påde långsiktiga problemen och de åtgärder som krävs för att vi skall få enfungerande ekonomi och därmed minskande kortsiktiga insatser på detarbetsmarknadspolitiska området. Sist, herr talman, vill jag vända mig till statsrådetEliasson med en liten fundering. Jag lyssnade för någon tid sedan på ettTV-program. Det var i samband med att arbetsmarknadsverket hade lagt fram sinsenaste framställning om ökade resurser. En journalist frågadearbetsmarknadsministern om regeringen var beredd att driva en tillräckligt omfattandearbetsmarknadspolitik för att klara det besvärliga sysselsättningsläget.Arbetsmarknadsministern svarade; "Ja. Då kom självklartmotfrågan: "? Vad skulle vara skillnaden mot tidigare? "Svaret var att inte satt i regeringen längre, och det vet ju allaatt inte är särskilt intresserade av en ambitiössysselsättningspolitik. Jag tycker att detta var ett konstigt svar. Minslutledning blir naturligtvis att jag säger följande tillarbetsmarknadsministern: Det vore intressant om arbetsmarknadsministern här ikammaren kunde rannsaka den arbetsmarknadspolitik som arbetsmarknadsministernsä ivrigt försvarade från denna talarstol moderatasamlingspartiet satt i regeringen. Det kan dessutom finnas skäl att påpeka attpå fick arbetsmarknadsministern ofta ganska mycket beröm avsocialdemokratin och . Det verkar som om detta beröm sedan vilämnade regeringen i stor utsträckning har fallit bort. 43 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Far jag bara som ett uppriktigt svar på fråga säga attjag aldrig har upplevt att jag har fått någon egentlig draghjiilp från moderatas;imlingspartiet när det gällt mer resurser till arbetsmarknadspolitiken. 44 () replik: Men det är ändå så. att denambitiösa arbetsmarknadspolitik som fördes under de båda trepartiregeringarna,och det ansvar som då togs i direkt handling i dessa regeringar för att klarasysselsättningsläget, stod självfallet alki de tre involverade partierna bakom. Jag måste säga. även om det smiirtar mig något, att jagtycker att den typ av framträdande som landets arbetsmarknadsminister här visatprov på innebär att ta litet billiga poäng. I gar meddelade att man beslutatsänka diskontot från , Det är ett positivt besked som gynnsamt kanpåverka investeringsklimatet, som innebär lättnader för enskilda och företagmed stor lånebörda och som dessutom innebär en önskvärd press nedåt på budgetunderskottet. Att en sänkning av det allmänna ränteläget nu blivitmöjlig är ett resultat av såväl utvecklingen utomlands som åtgärder i landet.Att skapa förutsiitt-ningar för lägsta möjliga ränta är och förblir ett viktigtinslag i en politik fiir en dynamisk industriutveckling, en politik av den typsom regeringen för och som värt land så väl behöver. Sänkningen av diskontot är emellertid inte den endaljuspunkten i den ekonomiska tillvaro som alltför ofta målas svart avoppositionspartier och intresseorganisationer. Det finns en rad positivafaktorer i utvecklingen som är väl värda att omnämna så här vid inledningentill det nya mötet med . vändes fjolårets negativabalans i handeln med vår omvärld till ett överskott. Detta påverkar i sin turbytesbalansen, vilket kan avläsas i en förbiittring med 7,1 miljarder kronorför jämfört med . Detta påverkar ocksåbehovet av utlandsupplåningen i rätt riktning. Importen av råolja och oljeprodukter har minskatbetydligt jämfört . För råolja var importminskningen de förstaåtta månaderna jämfört med 1980 och föroljeprodukter än större. Elkonsumtionstillväxten var begränsad.Förbättrad hushållning och inhemska energikällor har gett viktiga bidrag tilldenna utveckling. bildades 1 200 nyaföretag jämfört med 595 1980. Hela 9 347 personer har tillsdags dato deltagit i de Starta Eget-kurser som anordnas i utvecklingsfondernasregi pä initiativ av regeringen. Den merpositiva utvecklingen inom ekonomin kan också avkisas genom Nr 9 ett rekordi nyemissioner på börsen. skedde sådana endast den storleksordningen100 miljoner, medan omfattningen på nyemissioner är J5 Genom skattefondssparandet, somhittills tillfört näringslivet riskkapital med , och genom 46 000 Allmänpolitisk anställdas sparande i akticsparfonder harföretagens franitidsförutsättningar debatt i detta avseende stärktsväsentligt. Regeringens politik när det giiller de areella näringarnahar enligt preliminiira uppgifter från den senaste folk- och bostadsräkningenför visat att pa 100 ar ökar befolkningenpå landsbygden. Detta har möjliggjorts genom en offensiv jord- och skogsbrukspolitiksom satt familjeföretagen i centrum, ett effektivt och utökat glesbygdsstödsamt förbättrade möjligheter till bostadsbyggande på landsbygden.Landsbygdsnäringarna ger dels ett positivt bidrag genom sin produktion, delsockså ett betydelsfidlt bidrag till samhällsekonomin genom att en mer levandelandsbygd minskar sociala och miljömässiga kostnader som vi med fortsattutarmning skulle tvingas betala. Med all tiinkbar kraft skalllandsbygdsnäringarna diirför ges fortsatt positiva utveeklingsmiijlighe-ter.Ett bidrag till detta kan ges t. ex. genom ökad användning av inhemskabränslen. Ansökningarna om koncession för torvbrytning är talrika. Jag hoppaskunna medverka till en lagstiftning som underliittar detta koncessionsförfarandetill gagn inte minst fiir småskalig brytning och landsbygdens sysselsättning. I ett internationellt perspektiv är sysselsiittningskigeti relativt gott. Med de ambitioner som vi i skall ha ger dennuvarande situationen dock anledning till allvarlig oro. Arbetslösheten, och dåi synnerhet ungdomsarbetslösheten, leder till att enskilda förlorar tron på sigsjälva och på samhället, Diirför måste arbetslösheten bekiimpas med kraft ochmålet arbete åt alla prioriteras högt. Så sker också. Som industriminister serjag det som positivt att de åtgärder som redovisas i regeringensekonomisk-politiska proposition siirskilt syftar till bättre förutsättningarför industiin. Regeringsåtgärderna har redan föranlett vissa företag att dratillbaka varsel om friställningar och driftsinskriinkningar. Som statsministernmeddelade i gar har en rad viktiga exportorder dessutom redan kininat tryggas,vilket förbättrar de framtida möjligheterna till sysselsättning. Den svartmålning av möjligheter som inte minstden socialdemokratiska oppositionen, och i dess efterföljd en betydande del avmassmedia, ägnat sig åt stämmer alltså inte om hela verkligheten granskas.Tvärtom finns betydande positiva inslag i vår situation som alltför siillanlyfts fram till beskådande, Def gäller t. ex. att nu jämte barvärldens mest framgångsrika transportinedelsindustri. Det giiller att ettföretag som Varv i hårdaste tiinkbara internationella konkurrens tagithem en av världsmarknadens mest attraktiva order med goda miijligheter tilllönsamhet och siikrade arbetstillfällen för mer iin framöver. Det gallerden omständigheten att vår satsning på rymdteknologin nu också ger resultat.Den norska regeringen är nu beredd att acceptera vår inbjudan till samarbete i , och kommer avtalatt tecknas med det tysk-fianska om svensk medverkan,vilket iir en betydande framgångför vår politik på detta område ochnattirligtvis också för de berörda svenska företagen, som på den vägen kanräkna med avsevärda order. De betydande insatser som görs för forskning ochteknisk utveckling i produktionen placerar oss, till skillnad från vad som varfallet när regeringen trädde till 1976, på en toppnivå internationelltsett. Ryktet om det svenska niiringslivets snara död är alltså inte baraöverdrivet-det är i grunden felaktigt. Diskussionen under den allmänpolitiska debatten hittillshar mest handlat om nedskrivningen av valutan, siinkningen av diskontot,förslaget om momssiinkning och de förslag till tidigarelagda besparingar somingår i det ekonomisk-politiska kirslag som i sina huvuddelar nu varit känt isnart en månad utan att oppositionspartierna till höger och vänster presenteratnågra egentliga alternativ. Jag vill passa på att också peka på några andrainslag som aktivt bidrar till inte minst näringslivets utveckling, I åtgiirdspakctet ingår en rad åtgiirder som stimulerarutbudet av virke. Det statliga stödet till återväxtåtgärder efter avverkning avs. k. restskogar utökas således väsentligt, frän 50 milj, kr. till 200 milj.kr. För att utöka möjligheterna att utnyttja skog som är mogen förslutavverkning men som varit svåråtkomlig ökas anslagen förskogsbilvägar från 50 milj. kr. till 70 milj. kr. Anslagen för översiktligaskogsinventeringar och skogsbruksplaner höjs. Möjligheterna att göraavsiittningar till skogskonton förbiittras. Sammantaget innebiir detta enstimulans såväl till själva skogsbruket som till den skogsindustri som betyderså mycket för vår utrikeshandel. Det nuvarande investeringsavdraget för byggnader iniiringslivet föreslås av regeringen bli förliingt med . Motsvarandeinvesteringsavdrag för näringslivets inventarier läggs om så att stimulansensnabbare kommer berörda företag till del. Omläggningen gör också stödetoberoende av företagets resultat under just , vilket gör reformenän mer effektiv som stimulans. Systemet med tidsbegränsade avdrag när detgäller företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet föreslås av regeringenbli permanentat, och dessutom görs regeländringar som kommer de mindreföretagen till del. Efter mönster från lagen om upphovsmannakonton föreslåsuppfinnarkonton för att friimja förslagsverksamhet och för att möjliggöra ettsnabbare omsättande av nya uppfinningar i produktion och sysselsättning. Dessutom kommer regeringen senare att föreslå attmöjlighet till provanstiillning |)å införs, vilket framför alltgynnar dem som ännu står utanför arbetsmarknaden. Lagstiftningen innebiir attskillnader mellan företag diir kollektivavtal om provanställning finns ochandra företag undanröjs. Dessa åtgärder och andra innebär sammantagna en mycketstor satsning på att genom en dynamisk utveckling inom industrin förbättra vårekonomi och säkra framtida välkird och arbete. Jag tycker att det äranmiirkningsvärt att oppositionspartierna inför alla dessa åtgärder står. sa i varje fall handfallna. Den friska, om iin rodnande, hy somoppositionen visade i samband med att s, k. krisprogram redovisades från såvälhöger som vänster tycks redan nu ha gått över i eftertankens kränka blekhet, omjag får tillåta mig ett omdöme om gårdagens debatt. 1 sina huvuddrag harregeringsförslaget varit känt i snärten månad. Varken socialdemokrater ellermoderater borde därför känna sig irriterade när vi från regeringssidanuttrycker vår förvåning och vårt beklagande över att oppositionen inte harkunnat gå med på några dagars förkortning av den ordinarie motionstiden. Att regeringsförslaget innehåller sa många förslag som ;irinriktade på fcirnyelse och pa att skapa dynamik iir ingen tillfällighet.Tviirtom vet vi att just förnyelsen iir den avgörande faktorn för näringslivetsutveckling. I har gjorts utredningar som visaratt av de nyaarbetstillkillena inom industrin tillkommer i företag som iir elleryngre. Gjorda undersökningar visar också klart dels att småföretagen står fören jiiniförelsevis stor andel av innovationer och nya produktioiisidéer. delsatt förmågan att vara innovativ och att utnyttja ny teknik spelar en avgöranderoll för handelsbalansen, för den internationella konkurrenskraften och försysselsättningen. I detta sammanhang kan det vara värt att peka på de studiersom visar att små företag får ut fyra till ,sju gånger fler innovationer för engiven kostnad än stora företag. Den mest angelägna diskussionen inom näringspolitiken ochsamhällsekonomin borde gälla hur vårt näringsliv, ja, hela vårt samhiille.skall kunna bli mera dynamiskt. Det finns en hel rad skiil till detta. Lät migbara peka på några som indirekt också visar hur farligt det skulle vara med t.ex. löntagarfondsmodeller som konserverar industristrukturen. Industrisektorn är för liten i förhållande till denkonsumtion som vi redan nu har och, än mer. i förhållande till de anspråk paförstärkta samhiillsinsatser som finns. All erfarenhet visar alt vi inte kanklara den nödvändiga utbyggnaden av industrisektorn utan ett gynnsamt klimatför nya företag, utan förbättrade villkor för småföretagen och utan ett ökandeintresse för att utnyttja nyvinningar inom tekniken i , Mot dennabakgrund skulle jag vilja ställa en fråga till de socialdemokratiska ledamöternaav denna riksdag, har på ert håll diskuterats olika former avkollektiva löntagarfonder. Kan ni nu peka på ett enda företag som startatsunder i glädje över att kollektiva fonder enligt er modell skullesäkra dess framtid? Jag kan försäkra att jag a min sida kan peka på mängder avexempel på enskilda som säger sig ha avstått från att starta eget och påföretag som tvekar att investera till fiiljd av socialdemokratins förslag omlöntagarfonder. På fullt allvar gör ni gällande att de kollektiva fondernaskall säkra sysselsättning och produktionsökningar. Som sagts tidigare är detnyföretagaiide och tillämpning av ny teknik som är avgörande i detta sammanhangoch ingenting annat. är det att nian från socialdemokratins sidaställer upp till bevis. Visa upp ett företag som startats i glädje över att löntagarfonder skall siikra dess framtid elleråtminstone en uppfinning som stimulerats genom denna debatt! Vikten av att vi fär ett dynamiskt näringsliv och samhällei stället för en konserverad industristruktur understryks också av den snabbainternationella strukturomvandling som sker och som kan komma att bli änsnabbare . Det iir ett erkiint faktum att traditionellaindustristruktur inte längre ger de fördelar som gavs under det skede då Europasom industrisaiiiliiille uppbyggdes efter aiulra världskriget. De regeringar som vi har haft i haranklagats för att ge alltförstorl st(')d til! krisföretag, I första hand härdenkritiken riktats mot mig personligen och det departement som jag har haft ochhar huvudansvaret för. Jag vill bestämt tillbakavisa denna kritik. Frän den härplatsen beskylldes jag i går t. o, m. för att vara h(i\'udansvarig förbudgetunderskottet. Sådana beskyllningar har inte tiickning i verkligheten.Tvärtom visar detta att det skulle ha varit mer betungande församhällsekonomin, om problemföretagen utan åtskillnad hatle fått gå ()\er styr, Utslagningen av arbetskraft, förtidspensioneringarna,kostnaderna till följd av sociala tragedier, arhets-marknadsunderstöd ocharbetslöshetsersättning skulle ha skjutit i höjden. Det kan vara nyttigt attgöra en jämförelse med ett grannland diir arbetslösheten tillåtits ökaväsentligt mer än i . Om skulle ha haft samma högaarbetslöshetsnivå som , skulle det med de svenska ersåitningsreglernalia lett lill att enbart arbetslöshetsunderstöd dragit en kostnad på över 13miljarder kronor. Det är långt mer iin AMS sammantaget får i stöd och långtmycket mer iin vad som under ett budgetår i utbetalats i stöd tillkrisföretag. Det bör också påpekas att inget stöd har utgått till passivttäckande av underskott. Tvärtom har stödet förknippats med krav pa omläggningoch omstrukturering inom företagen. Detta har lett till investeringar i Europasmodernaste tunnplåtvalsverk i , till att .rendal gjort inbrytningar ien av världens snabbast växande branscher, nämligen offshore-industrin. Vidarekan nämnas hemtagning av den saudiarabiska ordern på 1.3 miljarderkronor. I flera fall har också nedläggningar tvingats fram. Niir kritiken motden s. k. akutmottagningen förs fram. får jag intrycket att man menar att iinnufler /ledlåggningar egentligen vore eftersträvansvärda. vill jagi fortsättningen gärna ha en precisering. På vilken ort och i vilket företag skulle statsmakterna ha lagt ned ytterligare företag? Om den härkritiken skall vara rimlig och fylla någon vettig uppgift, måste den frågan fåett svar. Jag vill också än en gång ställa en fråga till minasocialdemokratiska viimier i kammaren. På vilket sätt skulle löntagarfonder hafrämjat dynamik och strukturanpassning och hindrat en oekonomisk konserveringav olönsam industristruktur? Mitt problem under de år jag har lettindustridepartementet har nämligen inte varit att försvara att jag gett såmycket pengar i stöd till företag med problem. Problemet har varit det heltmotsatta, det kan jag garantera. Kraven har varit att regeringen skullemedverka till iin större stöd i syfte att bevara den struktur som vi har haftinom t. ex. varvsnäringen, handelsstålsindustrin etc. Det riicker i och för sigmed att hiinvisa till kammarens frågestunder, där det inte går utanatt krav på nya statliga insatser för att konservera en befintlig industristrukturreses, I många fall har de lokala fackliga organisationerna fattstöd för sina krav även centralt inom socialdemokratin. Tyvärr har detta letttill en kostsammare strukturanpassning i vissa fall, som är viilbekaiita förkammarens ledamöter. I de fackliga organisationernas tidningar har jag ocksåflera gånger kunnat läsa att nedläggning inte skulle behöva komma i fråga, niirdetta i och för sig beklagansvärda faktum skulle ha tvingats fram. omlöntagarfonder hade varit införda och dess pengar hade kunnat anviindas justför att konservera en föråldrad industristruktur. Därför friigar jag: Innebärinte kollektiva löntagarfonder att risken för att industristrukturen konserverasökar. att nödvändiga anpassningar försvårtis och att dynamiken i samhälletminskas? För mig blir detta en både svårartad och svårfrånkonilig följd. 0111man ensidigt lägger makten över produktionsresurserna i hiinderna på deverksamma i den befintliga industristrukturen, medan några representanter förnya företag, nya arbetsplatser och nya produktionsidéer inte ges företräde vidbesluten. Dynamik i näringsliv och samhälle iir för mig oupplösligtförenad med pluralism, möjligheter till enskilda initiativ och decentraliseratbeslutskittan-de. Kollektiva löntagarfonder pekar i rakt motsatt riktning. Riskerna med en konservering av industristrukturen ochnödvändigheten av en mer dynamisk inriktning kan självfallet utvecklas mycketmer. Den struktur vi har är i stort uppbyggd med billiga råvaror ochbilliga energiresurser som grund. Vi har många exempel som visarhur tidigare förestiillningar om outtömliga naturresurser i dessa avseenden ärfelaktiga. Också av dessa skäl behöver vi förnyelse, ett klimat för nyaproduktionsidéer och nya företag, som kan ersätta dem som drabbats hårdast avomstiillning från icke-förnybara resurser till förnybara. Också av sociala skäl är en ny industristrukturlångsiktigt angelägen. Inte minst i storstäderna med dess langapendlingsavstånd, tröttande arbetsresor och sektorsuppdelade verksamhetsområdenfinns detta klara behov. Även här är förnyelse av näringsliv och samhiillelångt viktigare iin åtgiirder som konserverar den befintliga strukturen, omvälfärden skall kunna förbättras. Förnyelseav näringslivet och reformering av arbetslivet kan också främjas genom att nya företagsformer ges möjligheter att startaoch utvecklas, påbörjade en siirskild delegation förarbetskooperation sitt arbete. Jag tror att denna företagsform har godamöjligheter att bidra till välfärdsutvecklingen. Undersökningar av befintligaarbetskooperativ visar att dessa företag kan ta till vara de verksammasengagemang på ett positivt sätt. att investeringsverksamheten är hög och attlönenivån ligger över nivån i jämförbara företag. Sjiilvfallet kan intearbetskooperatlonen bli en allena saliggör;inde företagsform. 1 tIet samhällesom vill forma hårskar nämligen inte dogmer iiver verkligheten.Privata, statliga och koo|5erativa företag har alla sina fördelar. Även konsumentkooperationen och producentkooperationen harviktiga roller i framtidens samhiille. Det vore ett sällsynt slöseri att intebiittre ta till vara denna enda i praktiken rejält prövade kirni av ekonomiskdemokrati. Det är min förhoppning att jag skall kunnalägga fram en proposition med förslag till åtgiirder som förstärkerkooperationens möjligheter. Än en gång måste jag stiilla en fråga till minasocialdemokratiska viinner i denna kammare. Varför har ni förkastatkooperationens grundläggande regel om individuellt ägande av andelar ochindividuell makt över dessa, när ni diskuterar nya former för ekonomiskdemokrati? Vad finns det för skäl att tro att de enskilda miinniskornasengagemang blir större i löntagarfonder i kollektiv form än i andra kollektivafonder? Varför finns det från arbetarrörelsen ofta en sådan ljum och avoginställning mot bildande av arbetskooperativ? Det finns skäl att verka för en dynamisk utveckling avvårt näringsliv och samhälle. Resurskrisen, den s. k. nya ofärden iindustrisamhället, stagflatio-nen. behovet av strukturomvandling i den internationellaekonomin och den på många håll bristande framtidstron gör att förnyelse,mångfald och ökat utrvmme för enskilda nkinniskors engagemang nu framstår sommer angeläget ån . Diiremot fruktar jag alla åtgärder som konserverarnuvarande industristruktur, som minskar pluralismen och som gör enskildaberoende av en enda maktgruppering. Regeringen har genom sittekonomiskt-politiska förslag redovisat viigar till utveckling och förnyelse.Stödet till uppfinningar, förbättringen av konkurrensförmågan, satsningen påforskning och teknisk utveckling, liksom de förbiittrade förutsättningarna förinvesteringar ger oss goda möjligheter att nu inleda en ny era av framgång förproduktionen. Det är min förhoppning att också riksdagsmajoriteten skall finnadetta , I likhet med vad uttryckt tror jagatt inte minst "en satsning på den lilla skalan ger Sverigeförutsiittningar att växa". Det är detta som uttrycks också i Den tredjevägen i svensk ekonomi, som erbjuder ett dynamiskt alternativ. Det är niimligengenom enskilda människors engagemang och genom samverkan lokalt som denödvändiga stegen för förnyelse kan tas och landvinningar göras. Förnyelse kan lika litet som solidaritet kommenderas fram.Den som har tilltro till enskilda miinniskors fiirnuft och enskilda människorsvilja att ta omsorg omdenna värld behöver dock inte förtvivla. Genom stimulans av de Nr 9 enskildamänniskornas fria vilja att samverka kan välfärden förbiittras och den Ett starkt samhiille kan diiremot aldrig skapas jg genom tvångskollektiva modeller eller genom att enskilda tvingas till