prot · G509163 · 1981-12-31 00:00:00 — Detskall vara en integrerad del av partiets totala verksamhet. Från vår sida anser vi att genom att säga nej till ettspeciellt bidrag, genom att ta vårt ansvar för den ekonomiska utvecklingen iSverige, här vi myndigförklarat kvinnorna inom de politiska partierna.-Vi måstebidra till den ekonomiska saneringen, precis på samma sätt som alla andrasvenska medborgare. Det är en helt annan sak att vi utanför de politiskapartierna har kvinnoorganisationer som har behov av stöd förjämställdhetsarbetet. infeberöva dem de sfödmöjligheferna. Def är därför vi anvisar vägar för hur deskall kunna få detta stöd. 134 () replik: Jag tycker att def är en mycket negafiv syn påkvinnoorganisationerna som och för fram ireservationen. Uppenbarligen skiljer sig kvinnosyn från de andrapartiernas, och det är beklagligt. sade t. ex. i sitt förstaanförande att det var ett missbruk av skattebetalarnas förtroende att ge stödfill kvinnoorganisationerna. Det är ett mycket märkligt uttalande. Vi ger justöd fill ungdomsorganisationerna och det har aldrig,' såvitt jag kan erinra mig,ansetts som ett maktmissbruk. lägger också ekonomiska synpunkter påförslaget. Men det är verkligen en liten summa def rör sig om - 2 milj. kr. Defkan infe vara så atf ekonomi står och faller med detta. Egentligen ärnaturligtvis anslaget alldeles för litet, men vi har från sidaaccepterat det just mot bakgrund av den ekonomiska situationen. Det äremellerfid viktigt att principen läggs fast. Jag tycker def är beklagligt och ledsamt att moderaternahar en annan syn på arbetet i kvinnoorganisafionerna än vad vi har inom deandra partier- Stöd till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 135SONJA REMBO (m) replik: Def är tydligt att vi har en annan syn påjämställdhefsarbetet. Jag tror aft vi är mer optimistiska än vad man tycks varainom de andra kvinnoförbunden och partierna: Vi tror nämligen attjämställdhefsarbetet skall bära frukt. Vi tror att vi inom en inte alltföravlägsen framfid skall uppnå det tillståndet då vi inte längre behöverkvinnoförbunden. Det faktum att det finns polifiska kvinnoförbund vittnar omden bristande jämställdheten, men vi skall väl ändå hoppas att vi når etttillstånd där vi har en jämställdhet och infe längre har behov av kvinnoförbundi den form som de har. Det är av den anledningen som vi anser att deffinns en risk för aft man genom aft ge statsbidrag permanentarkvinnoorganisationerna i deras nuvarande form. Man kan därmed förhindra ennaturlig utveckling mot större jämställdhet och ett integrerat arbete inom depolifiska parfierna. Def är litet pengar def rör sig om, säger håller med om det, men desto större anledning då aft de polifiskakvinnoförbunden via moderpartierna får sin rättmätiga andel av partistödet på80 milj. kr. Då skall vi väl inte beröva de icke politiskakvinnoförbunden det betydligt rejälare stöd som de skulle kunna få, om depolifiska kvinnoförbunden höll sig inom ramen för de reguljära partistöden. Deftycker jag hade vittnat om solidaritet mellan kvinnoförbunden, och det hadevarit värdefullt om de andra polifiska partierna hade ställt upp på defta. Stöd till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 136GUNNEL JONÄNG (c) replik: tror och hoppas aftjämställdhetsarbetet inom parfierna skall bära frukt. Den förhoppningen kan jaginstämma i. Men jag har den uppfattningen att det infe räcker med defarbete som bedrivs inom partierna. Det.är helt nödvändigt att vi också har vårakvinnoorganisationer, där vi kan föra fram de frågor som är vikfiga ochangelägna för aft förbättra kvinnans ställning i samhället. Vi har inom erfarenhet av ett starkt kvinnoförbundmed många medlemmar. Det har en egen målsättning för jämställdhet enligt vilkenvi har arbetat under en följd av år. Jag anser att det är mycket fack var defarbete som just har utfört som har haft och haren så god kvinnlig representafion i olika kommunala organ. Där får kanskemoderaterna ta sig samman och titta på sin representation, som urkvinnosynpunkt väl ändå lämnar en del övrigt atf önska. Jag vidhåller den bestämda uppfattningen atfkvinnoorganisationerna behövs och att de uträttar ett enormt arbete. Jagär övertygad om att de också kommer att behövas lång fid framöver för att skapajämställdhet i samhället. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att fill protokollet få antecknat att hon infe ägde rätt fillytterligare replik. 137GUDRUN (): när jag sitter framför TV:n och ser påolika program säger jag för mig själv: Dessa fantastiska kvinnor som orkar ochhinner vara med i så många kulturella sammanhang, har gjort det i alla tideroch gör def i sådan mångfald att ingen hinner räkna dem och deras insatser. Jagtänker på hur ofta kvinnor förmedlar åsikter och uppfattningar i trosfrågortill nya generafioner. Jag tänker på hur de överför praktiska färdigheter fillnya generationer i hemmet och hur de lär dem praktiska sysslor. Jag tänker påhur kvinnor förmedlar hanfverkskunnande och traditioner, som har mycket storbetydelse för framtidens folk och för vår kulfur. Ser man på de program som presenteras finner man att ivåra gudstjänster är det ett större antal kvinnor än män som deltar. Vid deflesta sångframträdanden, på teatern - både som aktörer och som besökare -, iprogram med dans eller i program fillsammans med barn, på demonstrationer ochnu på alla våra fredsmarscher är def övervägande antalet deltagare kvinnor. Detär en oändlig rad kvinnor som ingår i ett kulturellt sammanhang. Man ser attkvinnor allt oftare far ställning i framfidsfrågor. Samfidigt vet vi aftkvinnor fortfarande tar det största ansvaret för familjen när det gällerinköpen, städarbefet och omsorgen om barnen. I allt detta är vårakvinnoorganisationer en sfimulans för atf väcka till nya inifiativ men ocksåför att sammanföra kvinnor, så att de känner stöd från varandra. Därför är detangeläget att kvinnoorganisationerna, så länge som kvinnorna själva vill ha demkvar, bibehålles. De har inte tillkommit för atf motarbeta UtveckUngen isamhället eller för att motarbeta männen, som många tycks tro, utande har alltid haft som målsättning att utveckla kvinnornas kunnande, aft stimulerafill mera aktiv förståelse och fill ökad kraft för atf möta samhällets olikafrågor. Kvinnor har ofta stor förmåga att organisera sittföreningsarbete. Därför är de mycket beroende av aft kunna göra det även på defekonomiska planet. Eftersom jag själv har arbetat i detsocialdemokratiska kvinnoförbundet, kan jag verkligen intyga attkvinnoorganisationerna har haft en förmåga att förnya och utveckla samhälleligafrågor, samfidigt som många kvinnor på ett mycket förträffligt sätt har förtfram jämställdhefsfrågorna. Säkerligen hade det inte blivit samma belysningoch slagkraft när det gäller jämställdhetsfrågorna, om vi väntat på svar frånorganisafioner där män och kvinnor arbetar tillsammans. Där drunknar oftakvinnornas krav på förnyelse i jämställdhefsdebatten. Vi accepterar påsocialdemokratiskt håll de bidragsformer som utskottet föreslår. Jag tror attom vi skulle diskutera nya former, så behövde vi kanske se över hela systemet ifortsättningen. Därför har vi från vårt håll alltså accepterat den nuföreslagna ordningen. Jag vill,fru talmän, yrka bifall till utskottets förslag. Stöd tih kvinnoorganisationernas centrala verksamhet I detta anförande instämde och (båda 138EVA (): Def här är visst en fråga som enbartintresserar kvinnor. Män är tydligen infe intresserade av kvinnoorganisationer. Stödet fill folkrörelser och organisationer har utvecklatsunder . Idrotts-, ungdoms- och nykterhetsorganisationerna,för atf nämna några, får ett kondnuerligt verksamhetsstöd. Det beslut som vi skall fa om innebär aft enkvardröjande orättvisa försvinner. Också kvinnoorganisafioner kommer att kunnafä stöd för sitt centrala arbete. Egentligen är det fantasfiskt aft det hardröjt så länge innan kvinnoorganisationerna fått denna möjlighet. Atf göra enrimlig avgränsning är svårt, men vissa kriterier måste man ha, och statsrådethar föreslagit att stödet skall gå till sådan organisafion som i första handarbetar för att förbättra kvinnans ställning i samhället och aktivt arbetar förjämställdhet mellan kvinnor och män. Att nu sådana kvinnoorganisationer får ett verksamhetsstödfår inte innebära - helt självklart - atf jämsfälldhetsarbetef förvisas fillkvinnoorganisationerna. Jämställdhetsarbetet behöver drivas vidare inom depolifiska parfierna och ungdomsorganisationerna och på alla nivåer i vårtsamhälle. Men det är naturligtvis rimligt att ocksåkvinnoorganisationer genom ett kontinuerligt stöd får möjlighet till störretrygghet i sitt arbete, möjlighet till långsiktig planering och därmedförhoppningsvis en bättre verksamhet. Därför kan jag infe förstå den moderatareservationen. Jag är också av den Stöd tih kvinnoorganisationernas centrala verksamhet uppfattningenatt kvinnoorganisationer behövs och kommer att behövas väldigt länge . Det är atf beklaga aft stödet, på grund av den ekonomiskasituationen, inte kunnat bli högre. Men def är ändå én markering, och def är enprincip som har blivit fastlagd. Kvinnoorganisationernas arbete för jämställdhetär vikfigt för kvinnors delaktighet i samhällslivet, och kvinnoorganisafionernaskall stödjas på samma sätt som andra organisationer. Det förslag som föreligger innebär väl på sätt och visen styrning av de organisationer som vill komma i åtnjutande avverksamhetsbidraget i så måtto att det gäller för dem att ha en viss sortsorganisation med registrerade medlemmar och medlemsavgifter. I och för sig kan det vara en rimlig beräkningsgrund förett bidrag av den här arten, men def är ingen tvekan om atf def kan innebärabekymmer för en del av kvinnoorganisafionerna. Jag förutsätter aftansökningstiden för aft få bidrag när det gäller den första ansökan fastställsefter samråd med kvinnoorganisationerna och atf vissa övergångsbestämmelser kanfå gälla som underlättar för organisationerna att få del av stödet under defförsta året. vill jag säga atf jag tycker det är glädjandeaft både proposifionen och utskottet uttalar sig för att projektbidrag också ifortsättningen skall kunna utgå till särskilt angelägna projekt. Det är enförutsättning för att också mindre organisationer skall kunna få bidrag. Dessaprojektbidrag kan dessutom innebära en stimulans och medverka till ettnytänkande i en organisations verksamhet. Det är därför bra att de får varakvar. Med dettavill jag yrka bifall till utskottets hemställan. I deftaanförande instärhde (). Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (avslag på propositionen) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster möt 62 förreservationen av m. fl. 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom. 2 (omkonstrukfion av bidragssystemet, m. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 2215 av m. fl. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs skatteutskotfefsbetänkande /82:65 om vissa frågor rörande företagsbeskattning (prop.1981/82:191). 139 BO (): Till skafteutskotfefs betänkande nr 65 har visocialdemokrater fogat en reservafion, som jag härmed yrkar bifall till.Reservafionen gäller arbetsrätfsligt skadestånd. Vi anser att arbefsräffshga skadestånd icke skall vara avdragsgillavid taxeringen. Samma krav ställdes också vid föregående . hänvisarutskottsmajorifeten ånyo till den sittande arbefsräftskommitténs arbete ochyrkar således avslag på vår framställan. Vi tycker inte atf behöverinvänta kommitténs synpunkter i denna del för att ha underlag till ett beslut. Om arbetsgivare vid den taxering som gäller tillåtsgöra avdrag för allmänna skadestånd som om det vore fråga om en normal kostnadför verksamhetens bedrivande, så anser vi atf sanktionssysfemet sätts ur spel. Enligt vår mening skall allmänna skadestånd iskatteräftsligt hänseende jämställas med böter och viten, och vi föreslårdärmed en ändring i kommunalskatfelagen, som innebär att skadestånd inte äravdragsgill kostnad i förvärvskälla. Vid betänkandet har vi också fogat ettsärskilt yttrande. Vi socialdemokrater yrkade så sent som vid behandlingen avskatteutskottets betänkande nr 58 att rätten fill skattereduktion föraktieutdelning skulle avskaffas. Den borgerliga majoriteten avslog dock vårreservation. Med hänsyn till atf frågan om skattereduktion infe närmarebehandlas i propositionen, som ligger till underlag för defta betänkande, harvi infe ansett det påkallat att ånyo väcka någon mofion. Om yrkande 4 i vpk-motionen 2523 framställes,kommer vi dock att stödja densamma vid voteringen. 140 (): Jag skall försöka fatta mig lika föredömligtkort som . Det är för alla bekant aft våra höga arbetskostnaderverksamt har bidragit till att vi förlorat andelarpå exportmarknaden. En annan negativ faktor för vår konkurrensförmåga, sominte har varit föremål för särskilt stor uppmärksamhet, är skillnaden ikapitalbeskattning av småföretag mellan å ena sidan och de med osskonkurrerande europeiska länderna å den andra. Det är självfalletbetydelsefullt för exportansträngningar och sysselsättning att de svenskasmåföretagen kan konkurrera som underleverantörer fill svensk exportindustri. Den bästa lösningen pä kapifalbeskattningsproblemen ismåföretagen vore naturligtvis att befria den del av förmögenheten som ärbunden i ett 10 protokoll 1981/82:162-163 företag som arbetande kapital från förmögenhetsskatt ochnaturligtvis helst också från arvs- och gåvoskatt. Vi har emellertid nöjt ossmed atf i likhet med förefagsskattekommiffén nu föreslå att i mindre ochmedelstora företag det arbetande kapitalet undantas från förmögenhetsskatt. Vibegär att regeringen lägger fram ett förslag om slopande av denna förmögenhetsbeskattning. Med detsagda yrkar jag bifall till reservation nr 1, mom. 4. Den andra delen av vår reservation behandlar beskattningenav aktieutdelning. Som bekant föreslår regeringen i propositionen en lindringav dubbelbeskattningen av utdelad vinst i icke börsnoterade aktiebolag. Dettaär välkommet, eftersom det är av mycket stor vikt atf små och medelstoraföretag ökar sin förmåga att dra till sig riskvilligt kapital. För detta krävsatt företagen kan lämna utdelning, något som ofta har stoppats av den nugällande dubbelbeskattningen. Propositionen är emellertid försedd med ett par spärrar,som enligt vår uppfattning är olyckliga: dels beloppsgränsen . föravdraget, dels begränsningen av avdragets storlek fill högst avaktiekapitalet. Den sistnämnda gränsen är olämplig därför att de mindreföretagen som regel har eff litet redovisat aktiekapital och följaktiigen en iförhållande till aktiekapitalet relativt hög procentuell utdelning. De företagsom har möjlighet därtill kan undvika eller i varje fall motverkabegränsningsregeln genom att öka aktiekapitalet medelst fondemissioner. Dettagör begränsningsregeln än mindre angelägen. missgynnar den viktiga gruppsom utgörs av de något större aktiebolagen och är ägnad aft passiverakapitalet. Därmed motverkas den stimulans som propositionen vill uppnå. Vad som här har anförts bör ge regeringen fillkänna, och jag yrkar bifall fill reservafionen 1, mom. 1. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandhngar. I anförandet instämde och (bådam). 141TOMMY (vpk): Återigen har vi fått ett borgerligtregeringsförslag som omfördelar och ger ytterligare lättnader till de gruppersom i stor utsträckning kan styra sina inkomster och därigenomockså utnyttja de många möjligheter till- minskning av beskattningen somskattesystemet erbjuder. Detta skall ses mot vad som gäller för vanligalönearbefargrupper, som skattesystemet drabbar direkt, utan atf ge någramöjligheter till sådana styrningar eller lättnader. De borgerliga regeringspartierna har i skattepolitikenhela fiden drivit en linje som har varit av den karaktären att skattesystemetskall underlätta för dem som har höga inkomster och som vill spekulera, medande som arbetar på vanligt sätt för atf försörja sig skall drabbashårdare. Def här förslaget är en del i den politiken. Möjligheterna aft via skattesystemet utjämna skillnadernai inkomst - def är ju avsikten med den progressiva statsskatten - harsystematiskt urholkats av de borgerliga. Det är naturligtvis också fallet närman vill slopa den s. k. dubbelbeskattningen i icke börsnoterade företag. Det är klart att en del av dessa företag kan behöva stöd.Men såvitt jag försfår är def en förhållandevis liten del av de företag somegentligen behöver stöd som får möjligheter till generella lättnader. Därförfinns det ingen anledning atf gå just den vägen aft generellt genomföralättnader för de icke börsnoterade företagen. Inte nog med aft man får deneffekten, det stimulerar dessutom de s. k. fillväxtbolag som egentligen intehar någon annan ambition än att tjäna snabba pengar. Det är en typ av företagsom snabbt sprider sig här i landet. De kommer från och ställer infe pånågot sätt krav på atf ha en produktion som bas. Syftet är en hög avkastning,och spekulationsinriktade kapitalplacerare har bara en hög och snabb avkastningsom målsättning. Jag vill påstå att det inte är mer spekulation vi behöver ha ivår ekonomi, utan tvärtom avsevärt mindre av detta osunda inslag i denkapitalistiska ekonomin. Ett av elementen i den ekonomiska krisen är bl. a. attdet råder en alldeles för omfattande spekulation. Det satsas inte på produkfivainvesteringar, därför att det lönar sig i allra högsta grad atf spekulera.Därför finns det heller inga skäl, enligt vpk:s mening, att införa de nyaskattereglerna som i än högre grad stimulerar spekulationen. Def är på såväl principiella som fördelningspohtiskagrunder som vi avvisar regeringsförslaget. Detsamma gäller också regeringens förslag till ändring av förmögenhetsbeskattningen. Vi anser infe att det finns någon anledning att lindra förmögenhetsbeskattningen, oberoende av vilken form av ägande det gäller. Generellt är vår politik aft man bör beskatta stora förmögenheter hårdare. ' Av sådana skäl kräver vi också att den s. k. Annell-lagenoch reglerna om rätt fill skatteredukfion vid inkomstbeskattning för erhållenaktieutdelning avskaffas. Vi anser att de fidigare införda reglerna - deförstnämnda av socialdemokraterna, om jag inte minns alldeles fel, och de andraav de borgerliga regeringarna - är ett led i, som jag sade tidigare,omfördelnings-principen, den princip som gör att de som jobbar för sittlevebröd får betala skatt, medan de som spekulerar får lindringar. Av dessa orsaker vill jag yrka bifall till vkp-mofionenoch ger därmed möjhgheten att rösta med vårt förslag. 142STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottefs betänkande 65 behandlasflera frågor angående företagsbeskattningen, frågor som aktualiserats delsgenom proposition 191, dels genom ett stort antal rhotioner. 1 propositionen föreslås bl. a. ändring i lagen omutdelning på icke börsnoterade aktier och i lagen om statiig förmögenhetsskatt.Syftet med de framlagda förslagen är att underlätta de mindre och medelstoraföretagens försörjning med riskkapital. Således föreslås attdubbelbeskattning av utdelad vinst i icke börsnoterat aktiebolag lindras genomaft avdrag medges av utdelat belopp. Avdragsrätten tillkommeraktiebolag som driver rörelse, jordbruk eller skogsbruk. Vissa begränsningar iavdragsrätten föreslås dock. Avdrag medges infe för utdelning som tillfallerföretag som är frikallade från skaftskyldighet, och det årliga avdragsbeloppetfår inte vara av aktiekapitalet och sammanlagt inte översfiga 700 000kr. Genom detta avdrag kommer skatten på den vinst som ligger till grund föravdraget aft halveras. Utdelning av vinst och vinstuttag i form av lön medfördå i stort sett samma skatte- och avgiftsbelasfning. I propositionen föreslås också en ändring iförmögenhetsskatfereglerna, som innebär att aktier i alla rörelsedrivandeaktiebolag som inte är börsnoterade får värderas enligt de i allmänhet förmånligaregler som gäller för familjeföretag. Dessa sistnämnda regler träder i kraftvid taxering. Avdragsreglerna vid utdelning fillämpas först vid 1984års taxering. I propositionen understryks vikten av atf verksamheter sombedrivs i småföretag sfimuleras och atf småföretagen snabbt ges möjlighet aftpå rimliga villkor dra till sig nytt riskkapital. En av de viktigasteuppgifterna härvidlag är atf se till att beskattningsreglerna är utformade påett lämpligt sätt. Förslaget i propositionen innebär, som jag sade, enbetydande lättnad i dubbelbeskattningen av utdelad vinst och även en lindringav förmögenhetsbeskattningen av aktier i berörda bolag. Trots dessa åtgärder föreslår moderata samlingspartiet imofionen och i den fill utskottsbefänkandet fogade reservafionen åtgärder somgår en bit längre. Det är kanske inte så lätt aft känna sig nöjd när man står iopposition och def är valår. Men lägg märke fill vad jag sade: Förslagen ipropositionen innebär väsentliga förbättringar. Vi skall också lägga märke tillatt detta förslag har lagts fram sedan lämnade regeringen. Enligt utskottets uppfattning måste förslaget iproposifionen ses som ett provisorium. Dubbelbeskaffningsproblemafiken ärföremål för fortsatt övervägande inom kapitalvinstkommitfén, medanförefagsskattekommiffén enhgt sina direktiv har att undersöka vad som kan görasför att underlätta familjeföretagens försörjning med riskkapital. Somdepartementschefen framhåller kan det finnas anledning att, i samband med attsistnämnda kommitté redovisar sina överväganden angående arvs- ochgåvobeskatfningen, åter ta upp förmögenhetsbeskattningen fill behandling.Utskottet förutsätter atf så kommer att ske. När man läser denna skrivning och den moderatareservafionen ställer man sig frågande till vad som egentligen är orsaken tillatt moderata samlingspartiets representanter i utskottet har reserverat sig.Skillnaden är infe stor, och jag måste säga att viljan fill samförstånd inte ärsärskilt stor då man anser att man har ett behov av aft reservera sig trots denmycket begränsade skillnaden mellan utskottets uttalande och den begäran manhar i reservationen. Som jag sade är det en del andrafrågor som också behandlats i utskottets betänkande. Beträffandeskaftereduktionen för aktieutdelningar finns mofioner i båda riktningar.Utskottet har stått fast vid sin fidigare ståndpunkt och avstyrker motionerfrån både och vpk. Beträffande akfier som gåva fasthåller utskottet också vidsin tidigare ståndpunkt aft gåvor som är lätta aft realisera inte skall varaskattefria. Till den kategorin hör akfier. Utskottet avstyrker såledesmotionsyrkandet. Ett annat avsnitt i utskotfefs betänkande berör pågåendearbeten till fast pris. beslutade hur pågående arbeten ibyggnads- eller anläggningsrörelse och hantverks- eller konsultrörelse skullebehandlas i skaftehänseende. Redan då rådde en viss tveksamhet beträffandebygghant-verksföretagen. I mofioner, skrivelser och vid uppvaktningar harframhållits att bygghantverksföretagen i många fall i princip har sammakostnadssfruk-tur som byggnadsföretagen och att de vid pågående arbeten fillfast pris står samma risk som byggnadsföretagen och därmed har samma reserveringsbe-hov.Utskottet har efter ingående prövning fillmötesgått kraven och föreslår nu atthanfverksrörelse jämställs med byggnads- och anläggningsrörelse. Beträffande derena konsultföretagen föreslås däremot ingen ändring. I utskotfsbetänkandef behandlas också ett par mofioner därdef krävs att egenföretagaren skall ha rätt att dra av egnapensionsförsäkringspremier i förvärvskällan och inte som under allmännaavdrag. Frågan har behandlats fidigare och är komplicerad. Ettavdrag i förvärvskällan kan medföra en betydande minskning av socialförsäkringsförmånerna.Utskottet understryker dock vikfen av atf företagare och löntagare behandlaslikartat och föreslår atf frågan skall prövas. Ytteriigare ett antalmotionsyrkanden föreligger, men jag skall infe beröra dem alla. Jag skall baraberöra ett, och det är mofionen angående arbetsrätfsligt skadestånd.Mofionsyrkandef har också följts upp i en reservation, av samtligas-ledamöter i utskottet. Som sade prövades frågan avriksdagen. avstyrkte då en liknande motion med hänvisning tillatt den berörda frågan var föremål för uppmärksamhet i arbetsrättskommittén.