prot · G50930 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:30 Tomträttslån och underhållslån, m. f?i. Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 18 § Tomträttslån ochunderhållslån, m. m. (forts.) Fortsattes överläggningen om civilutskottetsbetänkande /82:3. 100 (): I betänkandet nr 3 behandlar civilulskottetde delar av det ekonomiska paketet som faller inom bostads- ochkommundeparlementens ansvarsområden. Vi har ju i föregående veckatagit ställning till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och till ettantal av de stora bitarna i regeringens förslag. Jag tänker därför inte ta uppnågon stor bostadspolitisk debatt med anledning av de ärenden som behandlas ivårt betänkande, sade i sitt anförande att han skulle behövaupprepa vad han hade sagt i en debatt med bostadsministern förbara någon vecka sedan. Jag tycker då att vi kan hänvisa till protokollet frånden debatten när det gäller de synpunkter som framfördes om det hyrespolitiskaläget. Jag skall göra några kommentarer till de förslag som finnsi utskottets betänkande. När det gäller tomträttslånen har utskottet gått längre änregeringsförslaget och föreslår att de statliga tomträtlslånen till kommunernahelt skall upphöra. Kreditbehovet får i fortsättningen tillgodoses genomkrediter frän kommunlåneinstilutén resp. via obligationer förstorstadskommunernas del. Här har den situationen uppkommit att utskottet ärenhälligt i fråga om att lyfta ut de här lånen från statsbudgeten och därmedminska belastningen på budgeten med 50 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit. Utskottet har alltså gjort detta ställningstagande, och vi hardärmed anslutit oss till ett yrkande i den socialdemokratiska motionen. Oenigheten gäller vilket alternativ som skall antas.Socialdemokraterna föreslår att bostadsinstituten i fortsättningen skall lånaut pengar och att krediterna skall vara prioriterade. För min del vill jagstryka under att den 8 protokoll 1981/82:29-30 Tomträttsiån och underhållslån, m. m. härskillnaden inte ger några särskilt märkliga effekter för kommunerna. Det ärfråga om en ränteskillnad på . Sedan gör reservanterna ett nummerav alt de vill ha krediterna prioriterade. Inte heller det är någonting som ärsärskilt praktiskt viktigt. bedömer nämligen att kommunerna kantäcka det här kreditbehovet ändå, och då är ju skillnaden i sak begränsad till,som jag redan sagt, den lilla skillnaden i räntekostnader. Under allaförhallanden är det här inte frågaom skillnader som på något sätt är avgörandeför tomträtten som sådan. Valen mellan tomträltsupplåtelse och försäljningkommer även alt göras mot bakgrund av andra bevekelsegrunder. Utskottet avstyrker också de socialdemokratiskamoiionsförslagen om temporära hyresrabatter, underhållslån och enulhyrningsgaranti - förslag som socialdemokraterna vidhåller i de reservationersom har yrkat bifall till. Kostnaderna för underhållslånen harberäknats till drygt 250 milj. kr. Det är alltså pengar som reservanterna efterriksdagens tidigare beslut nu saknar täckning för. De övriga förslagen har ilikartad utformning bedömts tidigare av och har även då avvisats. Jaghar självfallet ingen invändning mot syftet som sådant, nämligen att ökanyproduktionen. De budgetmässiga skälen mot att subventionera räntor ner tillpraktiskt taget noll är emellertid så starka att den här utvägen inte ärrealistisk för majoriteten. Det jag nu har sagt om de socialdemokratiskareservationerna gäller även vpk-yrkandena. Vi får säkert också anledning attåterkomma till de här frågorna i andra sammanhang under detta . har också reserverat sig och yrkar bifall tillsin motion. Jag skall inte säga särskilt mycket om den reservationen. Jagtycker alt både reservationen och den motion som ligger bakom är ett exempel påatt det inte är så lätt att omsätta en sparvilja i praktiskt möjliga åtgärder.Del är nämligen så. precis som utskottet har sagt i sitt belänkande, attförslaget inte är genomförbart på det sätt som man har tänkt sig i motionen ochreservationen. För att det över huvud taget skulle kunna få några effektermåste personal friställas redan från . och det är alltså intemöjligt. Dessutom är det så att om vi skall få någon effekt avdetta, skall vi fatta beslut om att ta bort arbetsuppgifterna som sådana frånlänsstyrelse och andra organ. Detta måste i så fall grundas på att detframförts förslag från en rad olika departement. Länsstyrelserna behandlar juinte enbart frågor som hör till kommundepartementets och civilulskottetsområde, utan den totala anslagsramen för länsstyrelserna är resultatet av atten rad ämbetsverk och departement skall få frågor på den regionala nivånhandlagda av länsstyrelserna. Därför är det inte möjligt att pä ochmed den effekt som man från sida har tänkt sig behandla den typ avfrågor som tagits upp i den här motionen. Förslaget får väl betraktas som ettlitet olycksfall i arbetet. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall tillcivilutskottets hemställan. 101TORE (vpk) replik; Jag vill återkomma till beträffande tomträtlslånen, och då närmast till motiveringen föratt man nu helt skall avskaffa de statliga tomträttslånen. Jag tror att detfinns anledning att erinra om det han säkerligen också självinser mycket väl, nämligen att delta i realiteten inte handlar om någonbesparing totalt sett. Däremot handlar det i realiteten om ökade svårigheterför kommunerna, som idet här sammanhanget nu får ge sig ut på kreditmarknadenoch få sämre lånevillkor. Jag kan inte se att det i ulskoltsbetänkandel utöverden påstådda besparingseffekten finns något motiv för den här åtgärden, som jagbetraktar som en del av den nedrustning dä del gäller bostadspolitiken som manhar hållit på med under de borgerliga regeringarnas tid. Statens medverkan då det gäller tomträtlslånen, frågan omtomträttsinstitutet som sådant liksom strävan att, i stället för att som nuförsvåra möjligheterna på det här området, underlätta för kommunerna genom attskapa bättre och gynnsammare villkor betraktar vi frän vpk:s sida som något somhör till de långsikliga åtgärder som måste vidtas på bostadspolitikens område.Det kan få allvarliga konsekvenser, om staten helt plötsligt går in och på delhär sättet plockar bort ett instrument som finns och försvårar för kommunernaatt finansiera köp av mark som skall upplåtas med tomträtt. Jag har som sagt inte sett några andra motiv för detta änden påstådda besparingseffekten. Jag kan nämna att jag har haft kontakter i denhär frågan med försläsigpåare i , som har vitsordat att detgenom den åtgärd som skall vidtas i realiteten icke blir fråga om någonreell besparing. Jag måste säga att jag är väldigt besviken över att man på dethär sättet har gett sig på en så viktig sak som det här handlar om. nämligenkommunernas möjligheter att bidra till en bra bostadsförsörjning. Tomträttslån och underhållslån, in. 102 () replik: Vi betraktar ju bostadsministerns ochregeringens proposition som en attack mot den sociala bostadspolitiken. Det äralldeles riktigt, som säger, att båda riktningarna icivilutskottet har lämnat bostadsministerns förslag åt sitt öde och utarbetatvar sitt alternativ till regeringens proposition. Vad vi har sagt inomsocialdemokratiska partiet är att vi skapat ett alternativ som ligger sä närasom möjligt de lån som sannolikt kommer att försvinna genom majoritetensställningstagande. Skillnaden mellan er i utskotlsmajorileten ochreservanterna är kort uttryckt att ni med det förslag som ni har lagt fram ibetänkandet inte vet någonting om hur finansieringen kommer att kunnagenomföras. Visserligen har sagt alt den skall medverka till attsälja obligationer, men ni vet ännu inte om några kommer att köpa dessaobligationer. Det finns inga garantier för kommunerna i ert förslag tillfinansiering. Del finns ingen prioritering innebärande all medlen finns närkommunerna behöver dem. Dessutom är pengarna i ert förslag dyrare än pengarna idet socialdemokratiska förslaget. Vi föreslår prioriterade medel till en lägreränta än vad ni Tomträttslån och underhållslån, rn. Nr 30 föreslår. Det är den avgörandeskillnaden mellan de två förslag som den föreligger. Jag håller gärna medKjell om att det kanske inte blir någon särskild effekt på kommunerna. Men om så är fallet, vadär del då som gör all ert förslag kostnadsmässigt är högre för konnnunerna änreservan ternas, i denna vikliga fråga? Vidare tar upp diskussionen om vadförslagels genomförande skulle kosta. Jag vill säga att del inte är pengar föratt klara underhållslånen som fattas, utan att det är viljan som det är fel påhos den borgerliga majoriteten. Enbart avdragen för villor vid beskattningendrar nämligen en samhällskostnad på . Vad vi nupratar om är att staten skall låna ut 250 miljoner. Lägg märke till all det ärfråga om en utlåning och att det sker i ett läge när pengarna från de tidigarelånen håller på att återvända till statskassan! Del är alltså inte fråga om altvi inte har råd utan om att ni inte ställer upp för hyresgästerna i ettbesvärligt läge på hyresmarknaden. Detta är en myckel viktig och en avgörandeskillnad mellan de två förslag som vi nu diskuterar. 103 () replik; Beträffande tomträttslånen är det bara attkonstatera att genom det förslag som utskollsmajoriteten nu lägger framavlastas pengar för tomrättslånen frän budgetens totalbelopp. Det har också viden hearing i utskottet klargjorts att kommer att medverka till attdet blir utrymme för kommunlåneinstilutén och obligationsmarknaden för alltillgodose kommunernas behov av upplåning för ändamålet. Det är faktisktjämfört med mycket annat fråga om ganska små belopp. En anledning till att vi har följt den angivna linjen ärall man. om man skulle ha bifallit socialdemokraternas förslag, skulle ha fåttgenomföra en långrad förändringar, innan del över huvud tagel hade varitmöjligt att få det hela att fungera. Jag tänker på sådant som t, ex.förändringar i bostadsin-slilulens stadgar. Vi bedömde alt del var en så passstor operation all den inte skall genomföras enbart för att göra del möjligtatt ta upp lomtriillslånen på den prioriterade marknaden, säger vidare att del för genomförande avde förslag som socialdemokraterna har lagt fram inte erfordras stora pengar.Jag konstaterar då att genom de omröstningar som ägde rum i kammarenföregående vecka har alternativpengarna redan försvunnit. Det finns alltså intekvar något utrymme för socialdemokraterna att ta dessa pengar i anspråk.Självfallet kan man i och för sig göra det och i så fall få ett i förhållandetill socialdemokraternas motion ökat budgetunderskott. Självfallet kan man göraså, men jag bestrider den beskrivning som här ger när han sägeratt det inte är pengarna utan viljan som saknas. De förändringar som har gjortsinte enbart på det bostadspolitiska fältet utan också på en rad andra områdenav samhället har helt betingats av att vi har en strävan att få ned statensbudgetunderskott. I andra sammanhang brukar man ju från socialdemokraternassida inte spara på krutet när det gäller att skälla på regeringen för att denhar låtit budgetunderskottet bli alldeles för stort. varje gångvi här i kammaren diskuterar förslag som kostar pengar, då är del Nr 30 alltså väldigt gott om pengar. Så görOskar en jämförelse med underskottsavdragen för villor. Jag tyckeratt det belopp som nämnde - och som figurerar i debatten -är alldeles för högt. Om man jämför med de siffror som har Tomträttsiån ochangivits i beräkningar tidigare, så finner man attdet underhållslån innebär en kraftig överdrift. Vi har dessutom haft ett högtränteläge, och det är inte något som precis har underlättalsituationen för dem som i stället för hyra betalar räntor. Därför tycker jagatt man inte kan göra den typen av jämförelse och bara utgå från alt de sombetalar räntor har gott om pengar och att man gott kan höja deras kostnader ochge pengarna till dem som betalar hyror. 104 () replik; Det är rikligt, , alt vårtförslag avlastar budgeten. Och att vi lägger hela finansieringen utanförstatsbudgeten är också korrekt. Men faktum är alt ni icke har någon enda garanti mer änriksbankens förord när det gäller att finansiera kommunernas efterfrågan på låntill tomträtter. Skillnaden mellan ert förslag och vårt är att vi iprioriterarde pengar som skall finnas tillgängliga når kommunerna efterfrågar lån för attskaffa mark till tomträttsupplåtelse. Det är nu fråga om ett tvärkast i statensmedverkan vid upplåning till tomträtt. Därför har vi arbetat fram ettförslag som har så nära anknytning till det gamla förslaget som möjligt. Sedan säger - och det har också utskottetskrivit i sitt belänkande - att förslaget medför en rad administrativa svårigheter. Ja, men de administrativa svårigheterna är inte av den storleksordningen att de förtar fördelarna med den socialdemokratiska reservationen. Vore det så, att vi ' varje gångriksdagen skulle fatta ett beslut skulle hänga upp oss på administrativa svårigheter, då skulle bli handlingsförlamad. alltså härfråga om att upphöja små problem till stora saker för att ha ett argument motdet socialdemokratiska förslaget. förslag lovar inget bestämtnär det gäller pengar som kommunerna skall låna till tomträttsupplåtelse, densaken är absolut ett faktum. Beträffande finansieringen är det ju riktigt att fr. o. m.gårdagen sänktes momsen i de svenska affärerna. Det ställde verkligen till medadministrativt trassel, men del bekom tydligen inte majoriteten här i riksdagennågonting. 250 milj. kr. skall hår ses i förhållande till ett budgetunderskottpå nära 80 miljarder. Att börja prata om all vi skall spara när det gällerhyresgästerna, som är i stort behov av ett stöd för att klara sina hyror, deltycker jag egentligen är ett övermod som gott kunde bespara sig.Vi har lagt fram förslag om alternativa finansieringsmöjligheter. Vi kan irimlighetens namn inte hjälpa att den borgerliga majoriteten konsekvent röstarner Nr 30 Anf. 105 (vpk) replik: Onsdaeenden '''' 'alman! - liksom också utskottet har 18november 1981 SJ"""* ~ "" '""' ''"''" avlastning pä budgeten med 50 milj. kr. ändå så alt man får in pengar i form av amorteringar och räntor när det gäller Tomträttslånoch ' tidigare tomträftslånen. Även omdet budgetmässigt kan redovisas pä det underhållslån '''"'''" "'' 'avlastning på 50 milj, kr,, är det inte en besparing. detta jaghar uppehållit mig vid. Reellt sett handlar det alltså icke om någon besparing- vilket ändå har varit motivet för den här förändringen. Jag skulle vilja peka på alt alla åtgärder som försvårarsituationen för kommunerna i det här avseendet också har en annan sida. De gördet lättare för privata markintressen och underlättar niarkspekulation av olikaslag. Och varje försvagning av tomträltsinstitutet och av möjligheterna förkommunerna att låna på hyggliga villkor - utan att behöva gå ut och höra sigför på olika håll - innebär att man förändrar förhållandena påbostadsmarknaden då del gäller markpolitiken, och det ger ökat utrymme förprivat spekulation. Sedan skulle jag vilja ställa en fråga. De lånevillkor somnu gäller för tomträtlslånen inkluderar bl. a. amorleringsfrihet. Vilkagarantier finns det för alt kommunerna inte kommer att erhålla sämre villkor änmed den statliga tomträttslånegivningen? Jag skulle gärna vilja ha ett beskedpå den punkten av . 106 () replik: Först vill jagsäga till : Jagkan hålla med om att detta att man behöver vidta en del administrativaförändringar inte får hindra att man genomför reformer. Däremot har vi sagt attför den här rätt begränsade frågan om krediter på 200 milj, kr. är det enalldeles för stor operation att vidta de förändringar som skulle behövas ibostadsinslitutens villkor, som är stadgemässigl fastslagna. Men det hela kannaturligtvis komma i ett annat läge, om vi diskuterar ytterligare överföringarpå kapitalmarknaden. Vi är inte alls ängsliga för kapitalförsörjningen, utanlitar pä att riksbank står fast vid de löften som getts vid dessadiskussioner och ser till att kommunlåneinstituten och obligationsmarknaden fårtillgång till det kapital som kommunerna kan komma att efterfråga. Sedan menade alt det inte var fråga ombesparingar, eftersom det flyter in amorteringar. Men del kommer del att göra ifortsättningen också. Kvar hos staten kommer att finnas inkomstsidan avkommunernas amorteringar för tomträtlslånen. Beträffande villkoren kan jag svara med att hänvisa tillvad som står i utskottets betänkande. Lånevillkoren är annorlunda, vare sig manväljer socialdemokraternas reservation eller utskottsmajoritetens förslag. Detberor på att kommunlåneinstilutén inte arbetar med lån som är amorterings-friaunder . Man amorterar alltså redan frän första året. och därmedkommer kostnaderna att vara högre med såväl 118 majoritetensförslag som reservanternas, jämfört med vad som gäller . 107 (): Civilutskotlets betänkande berör denekonomiska politiken och avser åtgärder för att stimulera bostadssektorn. Ibetänkandet återfinns ett särskilt yttrande, där det sägs att vissa frågor somär väsentliga inom bostadssektorn skall aktualiseras i annat sammanhang. Detfår ses som en bostadspolitisk markering. Med hänsyn till delta särskilda yttrande skulle jag viljaanföra några synpunkter. Jag försökte att få en dialog medbosladsministern i hyresförlustlånefrågan, och förväntade mig kunna få ettbesked om vilka åtgärder regeringen skulle kunna tänka sig att vidta. Jag fick ett kort och i och för sig ganska kärvt svar.Bostadsministern avstod därefter med en axelryckning frän vidare dialog. Jagskall inte upprepa de argument som jag då anförde, även om det egentligen i sakskulle behövas. Men frågans storlek och de betydande problemen för mängakommuner gör det angeläget att ta upp frågan i del här sammanhanget. Den berörockså viktiga och centrala delar när det gäller bostadspolitikens framlidautformning. Detta har dokumenterats bl. a. av alt till regeringen haröverlämnat ett myckel omfattande material som visar problemens storlek. Mångaav de berörda kommunerna och deras hyresgäster har också uppvaktat statsrådetmed de här frågorna. Tittar man på kommuner som har speciella svårigheter kanman notera att t. ex. bestånd av outhyrda lägenheter uppgår till 20,. och 15.0 %.Min egen hemkommun hade , enligt bostadsstyrelsensstatistik som jag nu redovisar, , Den kommunen redovisade att man då hade172 tomma lägenheter i sitt bestånd. kan det noteras att man från den 1 marstill i det närmaste fått en 50-procentig ökning av de outhyrdalägenheterna. Del är klart att delta utgör ett stort problem i en, jag vågarsäga, näringspolitiskt krisdrabbad kommun. I sitt svar nämnde statsrådet attbostadsstyrelsen aviserat att den skulle belysa problemen för de kommuner ochbostadsföretag som häften stor del av sina lägenheter outhyrda.Jag hade tänkt mig att jag skulle få svar på min fråga vid det tillfället, menjag ställer frågan återigen med den förhoppningen att statsrådet tar uppden och försöker analyseraden. Innebär det konstaterande som då gjordes- kanskeinte minst med hänsyn till hemställan i sin petitaskrivelse -att har att förvänta konkreta förslag om hur de krisdrabbadekommunerna skall få någon form av statlig delkompensation för sinahyresförluster, som beror just på den stora andelen outhyrda lägenheter ibostadsbeståndet? Ökningen av antalet outhyrda lägenheter är en direktspegling av den ekonomiska situationen och den vikande sysselsättning som ärall notera på Tomträttsiån och underhållslån, m. m. Tomträttsiån och underhållslån. många orter i landet. Påfrestningarna blir särskilt storai ett antal av landets redan tidigare mest utsatta kommuner, som har haft attnotera de här hyresförlusterna i sin budgetberedning under inånga år. Men detär inte riktigt att de som redan förut lever i en besvärlig ekonomisk situationnu också skall fvingas att på egen hand ta konsekvensen av en sådan hög andelouthyrda lägenheter. Bostadsföretagen själva kan genom egna åtgärder endastmarginellt påverka uthyrningssituationen. De outhyrda lägenheterna har på ettövervägande antal orter ett direkt samband med den vikande sysselsättningen ochden bristande regionalpolitiken samt med avsaknaden av en industripolitik i dethär landet. Bortfallet av hyresförlustlånen har inte kompenserats med relevantajusteringar av del extra skalteutjämningsbidrag som utlovades, när man tog borthyresförlustlånen. Det finns därför, herr talman, starka skäl för den frågasom jag inledningsvis ställde till bosladsministern. Jag hoppas all jag fårbesked om hennes syn på saken. 108 (vpk) replik: Jag vill i anslutning till kring hyresförlustlånen först säga att också jag erinrade omsituationen, då jag i milt första inlägg här pekade på hur snabbi dessaproblem tilltagit och på den stora omfattning som de har. Del är i första handsådana orter som den kommer ifrån som drabbas. Med andra ord ärdet industriorter och främst en-industriorter som särskilt drabbas av problemenmed outhyrda lägenheter. Det är sä att säga gamla problem som kommit tillbakatill i stort sett samma orter som . sade alt han ioktober månad hade aktualiserat frågan om hyresförlustlån. Han hade ettutomordentligt tillfälle att aktualisera frågan , då hanemellertid var med om att rösta mot en vpk-motion om alt återinförahyresförlustlånen. Det skedde, om jag minns rätt, . Det fannsredan då tillräckliga sakskäl för att kunna biträda en motion med ett sådantyrkande - eller hur, ? 109BERTIL (): Bostadsfrågorna tilldrar sig i regel ganskastort intresse såväl här i kammaren som i den allmänna debatten. I denproposition som behandlas har regeringen inte lagt fram några mergenomgripande förslag. Propositionen är ändå i sina olika delar ägnad atthälsas med tillfredsställelse. De besparingsbelopp som det är fråga om ärrelativt blygsamma. Det är trots detta en utveckling i rätt riktning. Jag skall närmast ta upp de s-reservationer som är fogadetill betänkandet. Inte heller de berör några centrala frågor. Reservationernaspeglar ändå på sitt sätt den syn som socialdemokraterna har påbostadspolitiken, I samhället av uppträder inte så sällan brister ochölägenheter i olika sammanhang. Inom parentes sagt har det ju egentligen alltidvarit så. För de flesta framstår det som angeläget att eliminera dessa brister.Det kan då synas naturligt att politiker via politiska beslut rättar till detsom de anser vara orättvist.Särskilt markerad tycks denna uppfattning vara inom socialdemokratin. Varjeliten avvikelse från det som anses vara idealtillståndet måste bli föremål föråtgärd, genom exempelvis lagstiftning, bestämmelser eller förbud. Kort sagtsynes det vara en medveten strävan från socialdemokraternas sida all i varjesituation styra utvecklingen med politiska beslut. Här finnsframför allt två allvarliga invändningar att resa. För det första får vi härigenom ett genomregleratsamhälle, där den enskildes utrymme minskas i takt med alt tillvaron regleras.Även om man i varje litet enskilt fall möjligen skulle finna motiv förpolitiska ingrepp, blir alla de hundratals andra liknande besluten sammantagnaförödande. Varje mänsklig aktivitet får inte bli föremål för politisk styrning.Vi känner alla till att bostadssektorn redan nu är en av de mestgenomreglerade. Trots delta, eller kanske på grund av detta, återstår det ellerdyker det upp nya problem. Alt då ytterligare öka styrningen måste varafelaktigt. För det andra är praktiskt tagel varje socialdemokratisktförslag i dessa hänseenden förbundet med ökade utgifter. Även här borde man lahänsyn till helheten, Alla enskilda utgiftshöjningar blir. sammantagna, tillstora belopp, I det enskilda fiillet är det nödvändigt alt se resultatet iförlängningen. Något utrymme för ökade utgifter finns inte . Jag tycker att man skall se de här reservationerna frånsocialdemokraterna i ljuset av dessa små betraktelser. I reservationerna 2, 3och 4 vill de lösa de problem på bostadsmarknaden som i varje fallreservanterna har upplevt med olika slags stöd och bidrag. Min uppfattning äratt man inte löser några problem med hyresrabatter eller uthyrningsgaranlier.Möjligen skjuter man problemen framför sig. och har det hela koslatpengar.