prot · G509141 · 1981-12-31 00:00:00 — Ett bifalltill motionsförslaget om en obligatorisk tillståndsprövning enligt 136 a § byggnadslagen skulle ge kommunerna större möjligheter att exempelvis förhindra förvaring avatomsopor i berggrunden med alla risker som är förknippade med detta. Ävenom det, som har framhållit, i praktiken i några fall harblivit så att kommunerna fått pröva den här frågan, borde det hinder som finnsrent formellt - genom bristen på klartext - undanröjas. Jag yrkar därför bifalltill reservation 2. 111 (): I motionerna 2067 och 2018 tar vi moderater upp frågan om ändring av 136 a § byggnadslagen. Det är en gammal fråga. Alltsedan lagen tillkom 1972, då det angavs att detvar en provisorisk lag som stiftades, har vid olika tillfällen ändringar avlagen diskuterats. I vissa fall har också frågan uppkommit om lagen överhuvud taget behövs i sin nuvarande utformning. Vihar i motionerna pekat på att koncessionsnämnden bör få en starkare ställningvisavi regeringen, att regeringsbeslut skall påkallas endast efterunderställning, att det bör övervägas om ett koncessionsnämndsbeslut skall varabindande för den efterföljande planläggningen och att möjhghet bör öppnas attbegära förhandsbesked i de. Utskottethar pekat på att det fillbaka har pågått överväganden inom olikadepartement om ändringar och justeringar av lagen. Därför, säger utskottet, ärmotionärernas önskemål i stort sett tillgodosedda. Jag delar inte denuppfattningen. Den här frågan har diskuterats tidigare, och ingenting tyckshända. Speciellt med tanke på att flera utskott är inblandade vore detvärdefullt om gjorde en direkt begäran hos regeringen om förslag.Därför har vi moderater i civilutskottet i reservafion 1 gjort en sådanframställning om förslag. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall fillreservation 1, som är fogad till utskottets betänkande. Tillståndsprövningenenligt 136 a § byggnadslagen Anf.112 PER (): Redan när lagen infördes för var man på det klara medatt den skulle vara ett provisorium. Lagens nummerbeteckning tyder också pådet. Efterhand har lagen tillförts nya inslag som täcker större områden. Den är inte brautformad, och det finns brister som har påtalats fidigare. Dethar gjorts försök att göra om lagrummet, som det heter. Det finns en särskildpromemoria om det. Det visade sig då att det var många intressen inblandade,och man ville överväga frågan ytterligare innan man kunde lägga fram ettförslag fill en mera slutlig lösning. Alla de tre yrkanden som finns med i betänkandet -att koncessionsnämnden skall ges en stark ställning visavi regeringen, atttillstånd fill nyetablering och utvidgning av skogsindustrien verksamhet inteskall förutsätta att sökandens förbrukning av råvara inte ökar och attanläggningar i alla led av uranhanteringen inte skall få byggas utan fillståndav regeringen - har diskuterats i skilda sammanhang. Inom utskottet har vi integått in på själva sakfrågan, därför att vi hoppas att en slutlig utformning avlagen på detta område är att vänta. Därför har vi avstyrkt yrkandena utan attgranska deras sakhga innehåll. Vi avvaktar alltså ett förslag. Då kan vi belysade här frågorna med utgångspunkt i den lösning som där föreslås. Med hänsynfill det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 113 (vpk): Per sade att man kan förutsätta att det förslag vi har framförti mofionen - i syfte att få till stånd samhällsekonomiska bedömningar ochförhindra nedläggningar med åtföljande arbetslöshet och elände för folk på ohkaorter - kommer att tas upp till prövning. Jag vill i det sammanhanget erinra omatt man nu diskuterat frågan om en Etableringskontrolloch branschregister m. m. ny byggnadslagsfiftning,och fortfarande tror jäg ingen med bestämdhet vågar säga när vi får de nyabestämmelserna på det här området. Därför vidhåller jag mitt yrkande om bifalltill vpk-mofionen. Alldeles bortsett från om och när det kan komma någraförslag vill vi att man redan nu skall göra ett sådant uttalande som viföreslår. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (begäran om förslag) - Utskottetshemställan, som ställdes mot reservation 1 av m. fl., bifölls medacklamafion. Mom.2 (tillståndsgivning) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 15 för motion 326 av m. fl. Mom.3 (tillåtlighetsprövning av anläggningar för uranhantering) Utskottetshemställan bifölls med 221 röster mot 66 för reservadon 2 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. 1981/82:31Säkerhetsbestämmelserna vid gasdistribution 1981/82:32 Handläggningenav vissa fastighetsbildnings- och planfrågor 1981/82:31 TilläggsbudgetIII fill statsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:125)1981/82:32 Exportverksamhet m.m. inom luftfartsområdet (prop. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 29§ Etableringskontroll och branschregister m. m. betänkande 1981/82:25 öm etableringskontroll ochbranschregister m. m. 1981/82:100). 114 BIRGITTAJOHANSSON (s): Till näringsutskottets betänkande nr 25 har vi socialdemokrater fogaten reservation, och denna vår reservation bygger på en motion som väckts underårets . Dét har också väckts en del motioner tidigare i denna fråga.Även justitieutskottet har behandlat denna för oss socialdemokrater så viktigafråga som gäller just etableringskontroll och branschregister. Vi vet att samhället har en rad möjligheter attingripa i och reglera det privata näringslivet. Principen om näringsfrihetenförhindrar dock samhället att påverka företagens handlande. Mot bakgrund avproblemen med etablering av icke seriösa företag, med mindre nogräknadeentreprenadföretag och med "okynnésföretagande" av skattetekniskaskäl har en delvis ny syn på relationerna mellan samhället och företagen börjattränga fram. Det är inte längre helt klart att principen om den friaetableringsrätten kan upprätthållas. När väsentliga samhällsintressen kräverdet, bör en etablering kunna förhindras. Med utvecklingen under senare delen av1970-talet har kraven på någon form av etableringskontroll blivit fler ochstarkare. Det finns flera skäl bakom dessa krav. Ett vikfigt sådant ärsamhällets behov av inkomster genom beskattning. Den snabbt ökande etableringenav icke seriösa företag motverkar i olika avseenden det målet. Den stora av icke seriösa företag innebär också etthot mot den seriösa företagsverksamheten. och enskildanäringsidkare bedriver dock sin verksamhet i seriösa former. Inom de fackligaorganisationerna reses krav på införande av branschregister och etableringskontroll. Många av de anställda i icke seriösa företag upplever attföretagen slarvar med inbetalning av bl. a. skatter och sociala avgifter. Vivet genom fidigare utredningar att endast 50 av 1 000 företag inomstädbranschen kan bli medlemmar i en arbetsgivarorganisation, därför att dessaföretag inte följer avtal och lagar som gäller på arbetsmarknaden. Vi socialdemokrater har således ställt en del krav påetableringskontrol-len, och vi anser att man bör allvarligt överväga vilkakriterier som skall ställas upp för att en ansökan om etablering skall beviljasoch vilka krav som skall uppfyllas av företagen för att etablering skallbeviljas och vilka krav på utbildning som skall ställas. Det är många av dessa frågor som tagits upp i våramotioner om etableringskontroll och branschregister. För att vi skall få entillfredsställande lösning måste det införas ett branschregister och enetableringskontroll. Det är mot denna bakgrund som vi har krävt att enparlamentarisk utredning med starkt fackligt inflytande skallfilisättas. Utredningen skall, menar vi, kunna lämna förslag ombranschregistrens och etablerings-kontrollens utformning. I sammanhanget är det viktigt att slå fast med vilkennonchalans den borgerliga regeringen i budgetpropositionen, den del som avserhandelsdepartementets område, behandlar frågan om etableringskontroll förstädbolag. Det finns faktiskt ett klart riksdagsuttalande i den frågan, och enriksdagsskrivelse har också gått till regeringen, men handelsministern ansersig inte ha funnit något skäl att vidta åtgärder med anledning av denskrivelsen. Det ser vi socialdemokrater som en uppenbar nonchalans. Med detanförda yrkar jag bifall till reservadonen. Etableringskontroll och branschregister m. m. Etablerings-kontroU och branschregister m. m. 115JÖRN (vpk): Begreppet näringsfrihet är omvärvt med åtskilligromantik och även en hel del hyckleri. Det är nämligen inte så att detkapitahstiska samhällets verklighet bjuder på näringsfrihet för alla, utan detär ofta näringsfrihet för den starkare. De som vill nyetablera kan alltför oftaförhindras i denna sin strävan av starkare krafter som eftersträvarmonopolisering eller olika former av kontroll över marknaden. Men det finns också en annan form av romantik som harvisat sig vara lika farlig. Det är den överdrivna tolkning av det borgerligafrihetsbegreppet som har brett ut sig när det gäller företagsverksamhet. De borgerliga krafterna i samhället har aldrig haft någotemot och har fortfarande ingenfing emot att inskränka friheten mycket kraftigtför andra kategorier medborgare - det må gälla allting från fackföreningar tillcyklister. Det står i väldigt skarp kontrast till den släpphänthet som manalltid har visat och den romanfiska verklighetsförfalskning som man alltid harägnat sig åt när det gäller företagsverksamheten. Den som erinrar sig den klassiska PHM-propagandan efterandra världskriget minns hur beskylldeErnst Wigforss för att organisera ett försök till stöld, som man sade. var det, liksom också i senare dd, specielltfrån den yttersta högerflygeln - nuvarande moderata samlingspartiet och dessföregångare -mycket vanligt att hävda att allt skattefusk, all undandräkt ochalla andra oegentligheter som förekom inte berodde på den som var skyldig dlldet utan på den elaka staten, som med sin hemska skattepolitik tvingade denstackars enskilde att vara så ohederlig för att över huvud taget överleva ochhålla näsan öyer vattnet. Nåväl, denna något snabba historiska exposé tjänar tillatt visa htet grand på vilken anda som etablerades i samhället, vilken atmosfärsom etablerades av högerkrafterna kring problemen med näringsverksamheten ochdess relation till olika mer eller mindre tvivelaktiga ekonomiska aktiviteter.Vad vi har sett är ju just hur den typen av dålig samhällsmoral, som på sin tidpredikades och upphöjdes till allmän borgerlig moral, har varit så att säga enmorahsk skyddsmantel,för den allt starkare ekonomiska brottsligheten. Det har gått så långt med den ekonomiska brottslighetenatt man fakdskt kan påstå, utan att göra sig skyldig dll någon egentligöverdrift, att det finns en attityd av resignation hos myndigheterna när detgäller möjligheterna att komma åt den ekonomiska brottsligheten. Varför har det blivit på det sättet? Jo, därför attväsentliga delar av denna brottslighet hänger så nära samman med möjligheternaatt missbruka näringsfriheten, att göra manövrer som är tillåtna enligtgällande bestämmelser och utifrån den rådande lagstiftningen om näringsfrihet,så att man kan undandra det allmänna vad det allmänna rimligen skulle ha rätttill. Det är därför hög tid - som redan har påpekat - attställa hela näringsfrihetsbegreppet under diskussion. På nästan alla andraområden av det medborgerliga och samhälleliga livet har vi rätt klaraåtskillnader mellan å ena sidan det som är legal verksamhet - verksamhet somstämmer överens medlagstiftarnas avsikter och ett civiliserat samhälles allmänna mål - och å andrasidan missbruk, förvridningar, förvrängningar, utnyttjande av kryphål ochluckor på ett sätt som innebär en skada för samhället och en skada förkonsumenterna och de stora medborgargrupperna. Den ekonomiska brottslighetenhar; som jag nämnde, nu nått en sådan omfattning att man inte gärna med någonrealism kan påstå sig ha möjlighet att komma åt den med mindre än att manockså, naturligtvis tillsammans med andra åtgärder, är beredd att skärpa kravenför näringsutövaren. Genom ett införande av etableringskontroll, framför alltdå i s, k. krifiska branscher, skulle ju samhället och myndigheterna ges enlångt större möjlighet att ingripa mot personer som ur allmän synpunkt ärolämpliga som självständiga näringsidkare. Och man skulle få denna möjlighetinnan de här personerna, som ju sprider vanrykte över de hederliganäringsidkarna, hade hunnit missbruka gällande regler och innan de hade nåttden eftersträvade konkursen eller vad det nu handlar om. Man skulle alltså hakunnat ingripa innan samhällets förlust hade varit ett faktum. Vpk förordar därför ånyo en utredning av frågan ometableringskontroll efter vissa i den aktuella motionen angivna riktlinjer.Till dessa rikdinjer hör att för all nyetablering av näringsverksamhet sommedför bokföringsplikt skall näringsidkaren vara skyldig att göra anmälan , lämphgen länsstyrelse. Det skulle även gälla föraktiebolag som inte bedrivit verksamhet. Skyldighet att göra anmälanskall även föreligga vid ändring av verksamhet. Till en sådan anmälan bordefogas bevis om att skyldighet att söka B-skatt, anmälan för debitering avsociala avgifter och mervärdeskattregistrering fullgjorts, liksom övrigajämförbara skyldigheter. Inom krifiska branscher skall också enligt vår meningföreligga skyldighet att avvakta fillstånd innan verksamheten startar. Tillansökan bör i sådana fall fogas uppgifter om tidigare verksamhet, om huruvidaden sökande har skulder till staten, liksom andra uppgifter som kan vara avbetydelse för bedömande av sökandens allmänna lämplighet att bedriva näringen ifråga. Saknar den sökande erfarenhet av bokföring och annan erfarenhet av attbedriva egen verksamhet skall krävas att han eller hon visar att man genomavtal med bokföringsbyrå eller på annat godtagbart sätt har ordnat dessafrågor. Inom de branscher där konsumentintressen gör sig starkt gällande skalläven krävas att sökanden innehar den auktorisation som branschen kräver;exempel härpå utgör fasfighetsmäklare, revisionsbyråer, hantverkare m. fl. Omverksamheten upphör bör det också anmälas. Anmälningsskyldigheten skall, menarvi, åvila enskild, styrelse för akfiebolag och annan juridisk person, liksombolagsman i handelsbolag. Mot denna bakgrund, herr talman, yrkar jag bifall tillvpk-motionen 1583. Etablerings-kontroU och branschregister m. m. Etableringskontroll och branschregister m. m. 116JOHAN (): Det krav på en parlamentarisk utredning somreservanterna ställde i samband med behandlingen av näringsutskottetsbetänkande motiveras med att det förekommer ekonomisk brottslighet av olikaslag inom olika näringar. Tyvärr görs det också försök att kringgå gällandeförordningar och lagar, vilket ofta kan vara till förfång såväl förkonsumenterna som för seriösa företagare. Självfallet menar ocksåutskottsmajoriteten att sådan verksamhet på olika sätt måste stävjas. För vårdel anser vi emellertid att man måste vara mycket försiktig, innan man införnya lagar, förordningar och regler som på olika sätt kan innebära byråkrati ochhinder för företagsamheten. Inte minst i det nuvarande ekonomiska läget tordevi vara överens om att vår företagsamhet är för liten för att bära upp den högastandard som vi har skaffat oss här i landet och att vi inte bör hindra nyföretagsamhet. Tvärtom måste vi med tillgängliga medel stimulera ny verksamhet,så att det blir mer sysselsättning och bättre ekonomi. Vi behöver nya tillskottav företag, som kan bidra till att produktionen blir effektiv och följer medtidens utveckling, så att vi får konkurrenskraft gentemot utlandet. Det är en gammal princip här i landet att vi skall hanäringsfrihet. Jag skall inte gå in på någon längre debatt med Svenssonmed anledning av hans ideologiska inlägg . Han och jag har så starkt skildaåsikter att det är ganska meningslöst att föra en sådan debatt. För vår deltror vi på en näringsfrihet, som på endast ett fåtal punkter bör regleras avregler och inskränkningar. Det gäller sådant som ordnings-, säkerhets-,hälsovårds- och arbetarskyddshänsyn. Här har vi godtagit inskränkningar inäringsfriheten. Självfallet måste vi motarbeta tendenser till ekonomiskbrottslighet och faktisk sådan. Här kan man också peka på en lång rad insatser.Vi har koiikurs- och skattelagstiftningen, som är ett viktigt område. Vi harfått en konkurslagstiftning som innebär näringsförbud, när någon har gjort sigskyldig fill missbruk som företagare. En ny utredning skall ytterligareöverväga möjligheterna att komma till rätta med missbruk på detta område. Påskatteområdet sker det ständiga förstärkningar och effektiviseringar för attkomma åt den brottslighet som det här är fråga om. arbetarockså ständigt för att i olika hänseenden skydda konsumenterna. Framför alltgäller detta bilområdet. Vår konkurrenslagstiftning kan också bidra till fäster uppmärksamheten på oseriös verksamhet, ochnäringsfrihetsombudsmannen kan i sin verksamhet upptäcka tendenser tillbrottslighet som kan beivras. Även branschorganisationerna och näringslivets egna organkan bidra till att verksamheten i näringslivet fungerar inom de ramar som drasupp av lagstiftningen. Här kan det ske en mycket värdefull självsanering sombör uppmuntras. Frågan om etableringskontroll och branschregister hardiskuterats här i . beställdes en samlad översynbeträffande rätten att etablera företag. Regeringen har vid beredning av dennautredning funnit att skäl inte förelegat att införa någon form avetableringskontroll. Utskottetföreslår också att gör ett uttalande till regeringen om attriksdagens begäran inte längre äger aktualitet. Självfallet, betonärutskottet i sin skrivning, bör regeringen följa dessa frågor med uppmärksamhet,eftersom det rör sig om frågor av stor vikt. Beträffande branschregister hänvisade i fjoltill att en utredning pågick inom statskontoret om hur ett basregister medgrundläggande uppgifter om företagen borde byggas upp. har detockså avlämnats ett förslag, och regeringen redovisar i proposition 1981/82:118riktlinjerna för ett sådant basregister. I betänkandet beskrivs dessariktlinjer utförligt. Man avser att låta detta basregister bli en fören mera samordnad datainsamling. Meningen är att det skall kunna skapas bättrekontakt mellan företag och myndigheter. skall också kunna varanågonting att bygga på, om man vill uppföra ett branschregister. Sammanfattningsvis vill jag säga att den ekonomiskabrottsligheten måste motarbetas. Men branschregister och etableringskontroll ärtrubbiga och tveeggade vapen i det här sammanhanget. Vi måste slå vakt om vårnäringsfrihet. Just nu ser vi med särskild styrka betydelsen av nyetableringoch utveckling inom näringslivet. Vi har många instrument. Det pågår ett arbeteför att göra dem effektivare. Frågan om branschregister får prövas vidare i ettsenare skede när detta basregister har kommit till praktisk användning. Vi förutsätter att regeringen följer dessa frågor medstörsta uppmärksamhet och ingriper när man anser att det finns skäl att göradet. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Etableringskontroll och branschregister m. m. 117JÖRN (vpk): Jag är alltid lika fascinerad och förvånadnär jag har lyssnat till anföranden. Det gäller såväl i dennafråga som i många andra frågor. Han har en rad vändningar när han angriper ettproblem som för mig är helt nya och främmande. Han säger att det är meningslöstatt diskutera med den som har en helt annan uppfattning än man själv har. Jagkan inte förstå annat än att jag i min verksamhet - jag har varit politisktorganiseradsedan jag var ungefär 15 år-på basis av en massiv erfarenhet lärtmig motsatsen, att den enda man kan diskutera med är den som har en annanuppfattning. Det tjänar ju inte något till att försöka diskutera med den somhar samma uppfattning som man själv har. Jag föreställer mig attförutsättningen för en diskussion är att det finns vissa olikheter i utgångspunkterna.Det är väl inte någon större risk att och jag skulle saknaolikheter därvidlag. Det var en mycket intressant social moral som , tydligen fullständigt omedvetet, gjorde sig till tolk för. Jag trorfaktiskt att denna sociala moral speglade något av borgerlighetensåsiktsförskjutning under de år som förflutit ochfram till . Vad egentligen sade var ju att vi i tider somdessa måste behandla allt företagande med sådan varsamhet att vi inte läggernågra som helst hinder, eller att vi lägger så små hinder som möjligt, i vägen.Det måste Etablerings-kontroU och branschregister m. m. logisktleda fram till att vi lämpligen bör avstå från allt som kan angripa denekonomiska brottsligheten, från allt som kan angripa oskäliga vinster ochosunda former av företagsamhet. Jag tycker att det är en mycket märkligsamhällsmoral som utskottets talesman här gör sig till tolk för. Man skullekunna sammanfatta den litet rått i följande sats: Fifflarna skall få lov atthålla på utan kontroll, för vi har inte råd att vara av med dem. är det ju, som vi alla vet, så att vi mycket väl har rådatt vara av med fifflarna. Det finns annan företagsamhet som samhället inte harråd att vara av med, och det är bra för den om man håller efter fifflarna. Detvore den naturliga och självklara moralen. säger vidare att det blir så mycket av byråkratiom man börjar rota i de här sakerna. Ja, där gör sig skyldig ny typ av borgerlig dubbelmoral. På en stor mängd andra områden har man juinte det ringaste emot byråkratin. Jag har aldrig märkt att borgerhgheten harangripit t. ex. den militära byråkrafin. Byråkratin inom överstyrelsen förekonomiskt försvar skyddar man ända därhän att man t.o.m. antar en ny lag somgäller fr. o. m. . Därmed lyder försvarsverksamheter av civil naturunder spioneriparagrafen. Det skall alltså bli ännu svårare att få insyn idessa verksamheter. Varenda deklarant har klart för sig att om det är någotsom är irriterande så är det den överdrivna och ofta orimliga uppmärksamhet somägnas ett 100-eller 200-kronorsavdrag. När det gäller det sällsporda nit ochden redlighet som taxeringsmyndigheterna lägger i fråga om att peta ien vanlig löntagares deklaration - det må avse avdrag för arbetskläder ellernågot annat enkelt och trivialt - har man råd med byråkrati. vet vihur det ligger till beträffande kontrollen av företagen. Man har alltså där enform av byråkrati gentemot den vanlige medborgaren som jag aldrig har hört attJohan har höjt sin stämma mot. Däremot visar man orimlig slapphet ochbrist på resurser när det gäller kontroll av företagens deklarationer ochförhållanden. Det är tydligen mening att denna byråkrati på enpunkt och brist på kontroll på en annan inte bara skall fortsätta, utan denskall bli ännu mera utpräglad. Vi skall lägga så få hinder i vägen för dendyrbara företagsamheten som möjligt. Nåväl, jag skulle kunna fortsätta att ironisera överdetta, men jag skall inte göra det. Låt mig bara påpeka en sak. att man på andra sätt, t. ex. genom arbetsmiljölagsfiftning och liknande,har möjlighet att utöva kontroll över företagsamheten. bör vetaatt det är just det man inte har när det gäller den typ av företagsamhet som vivill komma åt med en etableringskontroll. Vad som är kännetecknande för den ärju inte bara att den bedriver skum ekonomisk verksamhet och undandrar samhälletmedel som samhället egentligen har rätt till. Förekomsten av den typen avföretagsamhet innebär ju också skador på arbetsmiljön och försämrararbetsförhållandena i allmänhet. Vi vet att de områdena går in i varandra. Ekonomiska skojare som bedriver tvivelaktig verksamhet,sådana som vi vill komma åt med etableringskontrollen, är i väldigt storutsträckning sammamänniskor som också utsätter sina anställda för undermåliga förhållanden påolika sätt. Vi kommer alltså åt en del av det problemet också genom enetableringskontroll. Jag tror inte att jag behöver uppehålla mig ytterligarevid det orimliga synsätt som utskottstalesmannen här gav uttryck för. Det mårepresentera den avslöjande bild av borgerliga frihetsbegrepp och borgerligttänkande som det faktiskt är fråga om. 118 (): talade i väldigt stora ordalagom utvecklingen inom näringslivet och sade att man inte får hämma den. Jag villändå påstå att socialdemokraterna inte på något sätt vill hämma utvecklingen inäringslivet.