prot · G50936 · 1981-12-31 00:00:00 — Å andra sidan,säger i , ställer man upp ett stort antal villkorför straffbestämmelsens utformning för att man skall kunna vara med. Hurförhåller del sig - är det riksdagsenigheten som är det viktiga eller är delstraffbestämmelsens utformning i sak som är det viktiga för vpk? Lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar m. m. 132 HANS i (vpk): Herrtalman! De är lika viktiga. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (ändringar i 19 kap. 5, 7 och 9 §§ i ) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 16 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1980/81:19av m. fl. Mom. 2 (tagande av utländskt understöd) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservationen av m.fl. Utskottets hemställan bifölls. 21 § Föredrogs Justitieulskottels betänkande 1981/82:10 om .ändrade arbetsformeri högsta domstolen m. m. 1980/81:154) Utskottets hemställan bifölls. 22§ Lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar m. m. Föredrogs lagutskottels betänkande 1981/82:7 om lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar m. m. Lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar m. in. 133PER (): Såvitt jag kan förstå är det första gångensom kammaren har att behandla någonting som har med ytjordvärme att göra.Anledningen till att frågan nu har tagits upp är att del har väckts en motionsom kräver lagreglering av dessa anläggningar. Jag skall be att få göra ett par citat ur lagutskottetsbetänkande. Man säger pä s. 15 i belänkandet; "Bortsettfrån vissa bestämmelser i miljöskyddsförordningen om anmälningsplikttill vid uppförande av mycket stora ytjordvärmeanläggningarsaknar svensk rätt särskilda regler om värmeuttag ur mark och vatten.'' Längre fram säger ulskottet på s. 16: "Rättsläget iskadestånds- och försäkringshänseende kan f. n. anses vara i viss månoklart." De här två citaten är på sitt sätt en sammanfattning avbåde motionen och problemet, och de är också ett uttryck för utskottetsenhälliga värdering av frågan som sådan. Den värderingen tycker jag klart pekarpå att man accepterar att det är ett problem som kräver en lagteknisk lösning.Enligt min uppfattning måste den komma relativt snabbt. Hur har då remissinstanserna hanterat den här frågan? Ja,remissinstanserna är många. De representerar juridisk expertis av olika slag.Här finns miljöansvariga, här finns företrädare för producenter, här finnsforskningsintressenter och andra med specialkunskap när det gällerytjordvärmeanläggningar. Jag vågar påstå att de, trots att de är sådiversifierade, har vissa gemensamma drag. Man är i allmänhet positiv tillmotionen. Man är konstruktiv och söker efter nödvändiga nya lösningar. Men remissinstanserna försöker naturligtvis också att pånågot sätt försvara sig, och dä pekar man på vad man gör just nu - ofta medlitet blygt nedslagna ögon, därför att man känneratt man nog egentligen skulleha gjort mer. Remissorganen är alltså positiva, men trots detta avstyrksmotionerna. Som alla medlemmar av kammaren vet är det emellertidskillnad på avstyrkande och avstyrkande. Jag ser faktiskt i detta avstyrkandenågonting som ligger mycket nära ett förslag om ett tillkännagivande. Förprecis som motionen söker lagutskottet efter lösningar.Och lösningarna ärförvisso inte framtagna; de kan ännu inte pekas ut. Därför är det kanske kloktatt avvakta utredningsarbetet - varav i och för sig mycket har startats sedanmotionen skrevs. Utskottet har, som jag ser det, gjort ett relativt gottarbete. Det är bara en bit som jag skulle vilja ta upp till vidare diskussionoch där lagutskottet kanske har gjort en logisk lapsus. På s. 15 säger man;"Enligt utskottets mening finns skäl att avvakta resultatet avforskningsarbetet innan man företar en mera genomgripande översyn av gällandeförfattningar i syfte alt anpassa dem till utvecklingen på jordvärmeområdet." Man skall alltså avvakta ett forskningsresultat. Men föratt detta forskningsresultat skall nås är det inte fråga om all la framkomponenter och sätta dem samman i ytjordvärmesystem. Det är mera fråga om attutveckla Jag vill alltså varna för att avvakta tills resultatet avdetta forskningsarbete föreligger. Jag skall be att få peka pä två broschyrersom jag ganska har fått i min hand med anledning av min tidigare yrkesmässigaverksamhet. I en broschyr från ett stort kooperativt bostadsföretag säger manatt yljordvärmen spar energi i småhusområden. I den andra broschyren talas omvärme på bättre villkor för 15 typer av stora lokaler. I dessa sammanhangräknar man upp allt från flerfamiljshus, samlingslokaler och villor viaverksladshallar, slott, herresäten etc. fram till drivhus, bussgarage ochbensinstationer. Jag vill alltså framhålla att yljordvärmen ärkommersiellt tillgänglig och aft forskningen avser en vidareutveckling.Problemen finns redan, och om jag är rätt underrättad finns det mer än 6 000ytjordvärmeanläggningar i . Det är alltså all anledning att så snabbtsom möjligt genomföra den översyn som jag har förordat. Men utskottet tycks vara helt på det klara medhuvudproblemen och har också skrivit i ganska pressande formuleringar. Jag hardärför ingen anledning, herr talman, att gå emot ett enigt utskott, trots kommer fram till ett avstyrkande. Men jag är alldeles klar över att fråganinte är löst med detta, och givelvis kommer jag alt följa utvecklingen och inteminst noggrant studera vilka effekter det blir av utskottets informellabeställningar och tillkännagivanden. Lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar m. m. 134IVAR (); Jag vill bara på några punkter kompletteravad P. O. sade om utskottets skrivning. Låt mig först konstatera att vi har ca tio årspraktisk erfarenhet av ytjordvärme. Med ytjordvärme menar jag då anläggningarmed maximalt - och inte , som utskottet talar om. P. O. talar i motionen om risken för att storamängder vätska kan pumpas ut i marken. Erfarenheterna har lärt oss att detfinns ett tekniskt hinder för detta. Det bästa om man vill skapa garantier motdessa läckage -säkrare än att tala om byråkratiska byggnadslov osv. - är altförsöka få mer omfattande garantier när det gäller funktionen. Tekniskt är detså enkelt att värmepumpsanläggningen inte fungerar vid vattenläckage, även omdet är fråga om ganska små läckage. Redan några liter innebär att man får lufti systemet, och hela anläggningen stoppas. Den bästa garantin för att undgå deproblem som i allmänhet påtalas är att se till att få väl fungerandeanläggningar. Från de ca 6 000 anläggningar som finns har vi en långerfarenhet som visar att det går att nå en mycket god funktionssäkerhet. Jag menar all vi befinner oss i ett intensivtutvecklingsskede. Det sker en både snabb och mycket positiv utveckling. Detskulle vara helt fel -och jag är mycket glad över att ulskottet och de flestaremissinstanser har förstått det - om man krånglade till och fördyrademed en ganska meningslös byggnadslovsprocess. Giftigheten hos den frostskyddsvälska som används kan manhelt undvika, om man gå." på kalciumklorid och liknande. Men med de mycketsmå Lagregleringen av ytjordvärmeanläggningar m. rn. läckageriskersom föreligger och den starka utspädning det är fråga om finns kanske intemotiv för det . Det viktigaste är emellertid att man inte försvåraren positiv utveckling, att man inte stoppar den önskvärda innovationen på dettaområde. Det här är alltså ur både landets och den enskildes synpunkt en väldigtviktig bil i vår framtida energiproduktion. 135 (); Motionären och utskottet är helt överens omatt det bäraren fråga som behöver bli föremål för utredning, och vi hoppasockså att det skall kunna bli så snabba resultat som möjligt. Det var emellertid ett uttalande av Per somföranledde mig alt begära ordet. Vi skriver från utskottets sida att det finnsskäl att avvakta resultat av visst forskningsarbete, och det ville Per OlofHåkansson kalla en lapsus. Jag vill göra den preciseringen att här är det intefråga bara om sådana delar som redan är kända, ulan också om en vissgrundforskning. Det gäller olika projekt som skall belysa de kemiskaförändringarna i jordlagren när man drar värme ur marken. Jag vill nämna bara ettpar projekt; påverkan på vegetation och markorganismer vid värmelagring i markoch grundvatten och vattenkvalitetsproblem vid värmelagring igrundvattenmagasin. Jag ville bara göra den lilla kompletteringen. 136 PER (); För att börja med är jagglad över att den precisering han nu gjorde har vidgat frågan på ett nyttigtoch viktigt sätt. Till vill jag bara säga alt jag inte har söktefter tekniska eller andra hinder för ytjordvärme. Jag är heller inte emot enpositiv utveckling . Men jag noterar att bara talar omutvecklingen . Vi måste också länka pä att ytjordvärmeanläggningarna ärting som skall fungera och användas . Det finns inga som helst garantierför att de är i samma skick som . Vi kan förutsemiljöproblemen, och därför måste vi, såvitt jag förstår, så snabbt som möjligtskaffa oss sådana kunskaper och ett sådant regelsystem att vi kan ringa inproblemen på ett förnuftigt och riktigt sätt. 137IVAR (): Jag är absolut lika angelägen som Per OlofHåkansson om att vi skaffar oss kunskaper, men jag är också angelägen om attden oerhört värdefulla utveckling som sker inte låses av för mångabyråkratiska regler. Jag är helt övertygad om att vi har ganskaannorlunda ytjordvärmeanläggningar- sannolikt kombinationer mellan solfångareoch ytjordvärmeanläggningar - där myckel mindre ytor las i anspråk, mycketmindre antal meter slang behövs, mycket mindre mängder vätska används osv. Vianvänder genomgående mycket välkända material. har viredan i dag kunskap nogför att förutse vad som händer om 5, 10 eller . Menatt nu skapa ett regelsystem, låst vid dagens ytjordvärmeanläggningar, voreväldigt olyckligt. Det skulle verkligen försena utvecklingen och kosta bådeenskilda och samhället mycket pengar. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:9om leasing 1981/82:10om ändring i lagen om företagsinteckning m. m. 1981/82:11om ändring i lagen (1970:596) om förenklad aktiehantering Vad utskottet hemställt bifölls. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1981/82:9 om Republiken . 138EVA (vpk); I motion 425 har kommunisternakrävt att militärregimen i skarpt fördöms inom ramen för del arbete viutför i . Vi har ju från vpk;s sida tidigare tagit upp detförtryck mot oliktänkande som bedrivs där under hägn, bl. a. dödsdomen,senare livstidsstraffet, mot . svar på vår motion är i flera avseendenhäpnadsväckande. Utskottet säger enhälligt, från tillsocialdemokraterna: '"Bristande respekt för mänskliga rättigheter råderpå många håll i världen." Utskottet fortsätter: "Som framgår avredogörelsen ovan kan inte heller situationen i Republiken i dettaavseende betecknas som tillfredsställande." Jag skulle, herr talman, vilja beteckna situationen därsom djupt otillfredsställande. Vad är det då som framgår av den s. k. redogörelsen ovan?Jag tänker punkt för punkt ta upp vad utskottet baserar sitt utlåtande på. Det förstastycket, om de inrikespolitiska händelsernaunder . är det väl inte mycket att säga om, förutom tvåsaker. Man kan, herr talman, beskriva händelser på ett visst sätt och därigenomfå dem alt framstå som mindre avskyvärda än de egentligen är eller var. Delsägs i första stycket att demonstrationer utbröt i staden . Inte ettenda ord om att det var fråga om en regelrätt massaker- en massaker på män,kvinnor och barn, en massakersom kyrkorörelsen, i tidningen bl. a., skildrat på följande sättunder rubriken terror: '"De dödade urskiljningslöst som om de var drogade.Snart färgades gatorna röda av blod. Kropparna kastades upp på armélastbilarna.Åtskilliga kvinnliga studenter drogs ut ur husen och dödades brutalt medbajonetter. Det barbariska dödandet tvingade civilbefolkningen till protester,vilket bara tjänade som en inbjudan till soldaterna att mörda även dem. En 70-årig kvinna, som protesterade när en flicka mördadesi hennes åsyn, blev själv dödad." Detta var alltså en "demonstration" enligtutrikesutskottet, som skriver; "ställdes inför krigsrätt och dömdestill döden. Han benådades efter starka internationella, däriblandsvenska och nordiska, protester." Där sägs alltså inte ett ord om att KimDae dömts till livstids fängelse, där nämns inte med ett ord de övriga 23som fängslades med ; nej, del står bara helt kort alt hanbenådades. Därmed är saken tydligen utagerad för utskottets del. Att endemokratiskt vald oppositionsledare dömts till livstids fängelse för sinaåsikters skull och därtill, enligt uppgifter, från bl. a. AmnestyInternational, torterats, tas inte upp. Men sedan kommer den riktigt grymma historieförfalskningeni utrikesutskottets betänkande. I den beskrivning som ges säger man bl. a. attlagarna på arbetsmarknaden ändrades i riktning mot decentraliserad facklig verksamhet,att undantagstillstånd upphävts, att presidentval ägt rum och att enligtden nya konstitutionen återvaldes till president av elektorerna bakomsig samt att val till nationalförsamlingen ägde rum , varpå manlämnar en beskrivning av de olika politiska partierna, för alt sedan tala omatt har fyra amnestier genomförts. Den bild som här tecknas stämmer inte överens med det svarsom jag fick av , när jag med honomdiskuterade fallet har skett en avgörande förändring i synen på vad som händer i . Denbild som utrikesutskottet tecknar ger intryck av en fridsam idyll. Flärfinns, herr talman, inte ett ord om att terrorn fortsalt och fortsätter. Så ärju fallet, inte bara enligt kyrkorörelsen utan också enligt ,som snart kommer alt publicera en ny rapport om . Jag undrar om premiärminister besök hos densvenska regeringen var så effektivt att det slog blå dunster i ögonen påledamöterna i utrikesutskottet och utskottets bakgrundslecknare. Eller, frågarman sig oroligt, kan det vara affärsmässiga hänsyn och det faktum att vi harhandel med som här har spelat in? Det skulle i sådana fall innebäraatt har låtit sig köpas och att den försäkran frän utskottets sida attvi värnar om de mänskliga rättigheterna inte är särskilt trovärdig. Utskottet säger att det har ägt rum ett presidentval. Mengår man till massmedias rapporter om delta presidentval, finner man att debetecknar valet som en fars. Det nämner inte utrikesutskottet. Det är ändåfråga om rapporter frän massmedia i väst, som sannerligen inte kan beskyllasför vänstervridning. Utskottet nämner inte heller att regimen, innan undantagstillståndethävdes, skärpte strafflagen på en rad punkter, så att man kunde fortsättaatt kasta fackföreningsledare och andra i fängelse också efter Nr 36 mycket mild kritik mot den härskande regimen. Herrtalman!Jag vill med detta yrka bifall till vår molion425. vi alltsåalt skall uppmana regeringen att skarpt fördöma det som 139 (); Tillåt mig att börja med några ord om Koreashistoria. är ett gammalt rike. Man beräknar dess tillkomst till 2 000 årf. Och en enhet i landet uppstod år 668. levde under mångaårhundraden i skuggan av sin mäktige granne . Och hade ofta tillfälleatt använda sill inflytande på ett minst sagt hårdhänt sätt. På 1900-taletövergick denna maktställning till en annan granne. , i samband . Och är helt enkelt all betrakta som ettjapanskt protektorat. Under förenades , Churchilloch i en deklaration om att efter kriget skulle bli ensjälvständig och fri republik. Sedan ryssarna hade förklaratJapan krig, anslöt sig även till denna deklaration. Men efter kriget ryckte ryska trupper in i norra delen avKorea, , och amerikanska i den södra delen. FN log uppfrågan och ville ha en återförening till stånd. För det ändamålet utsågs flerakommissioner. Dessa kommissioner lyckades aldrig nå några resultat, då de heltenkelt vägrades tillträde till . 1950 började den nya fasen, då kriget utbröt. Nordkoreaanföll, enligt FN:s bedömning, . FN förde kriget påena sidan -sedan uteblivit från säkerhetsrådet-och på denandra, och sedermera även . 1953 slöts ett vapenstillestånd. haricke någon riktig fred kommit till stånd. Del har varit upprepade intermezzonvid gränserna. För ögonblicket arbetar där en kommission med bl. a. svensktdellagande. Del är och på den ena sidan och Tjeckoslovakienoch pä den andra sidan som övervakar vapenstilleståndet, och man harmängder av incidenter alt berätta om. är myckel missnöjd med utrikesutskottetsredogörelse i betänkandet. Jag förstår henne så till vida att det inte är enredogörelse som passar vpk - del gör kanske inte utrikesutskottets redogörelserså ofta. Men hon går väl långt när hon klagar över alt det inte står all Kimdömdes till livstids straffarbete efter benådningen. Om hon vänder på sidan ibetänkandet, så står det faktiskt där. Men hon har tydligen inte gjort det. klagar också över att händelserna i Kwangjuär skildrade på ett förskönande sätt. Det tror jag inte att man kan säga, närdel står följande: "Oroligheterna slogs hårdhänt ned. och minst ett parhundra människor miste livet." I sakfrågan är vi emellertid i , i utrikesutskottetoch på andra häll, lika bekymrade över de kränkningar av mänskliga rättighetersom ägt rum i . Vi har från svensk sida framfört våra synpunkter pådessa frågor vidupprepade tillfällen, och kommer att fortsätta med det, liksom andrastater som ivrar för mänskliga rättigheter inom FN;s ram. Någon åtgärddärutöver anser inte ulskottet att denna del av vpk;s yttrande påkallar. Vi vetvar vi står, vi vet var vi hör hemma och vi vet att vi ogillar varje form avingrepp mot mänskliga rättigheter. Vi har särskilt observerat vad kyrkan harsagt i det sammanhanget i fråga om händelserna i . Beträffande den andra delen av yrkandet, som innebär attSverige skulle verka för en fredlig återförening mellan och ,så är det knappast vår uppgift i första hand. Men ändå har viddiskussioner i FN alltid hävdat att samtal mellan de båda parterna böråterupptas med sikte på en fredlig återförening. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 140EVA HJELMSTROM (vpk): Den första delen av är det väl inte mycket att säga om. Däremot vill jagbestrida riktigheten av den redogörelse han gav för . Det påståendesom han gör, nämligen att del skulle vara som startade kriget motSyngman , är bestritt av forskare över hela världen, också i . Sedan till utrikesutskottets beskrivning av läget. AllanHernelius menar att vpk är ensam om sin världsbild. Så är nu inte fallet. Jagkan delge rapporter om ellerdet material som har getts ut av kyrkorörelsen. Del är alltså inte envärldsbild som omfattas enbart av oss ulan också av en rad andra organisationer,som borde lyssna till. Jag tycker att den beskrivning som utrikesutskottet hargett i grunden aren skönmålning av läget. Jag läste inte upp hela utskottetsbetänkande, och därför log jag inte med denna mening; "Oroligheterna slogshårdhänt ned, och minst ett par hundra människor miste livet." Enligtandra uppgifter var det inte ett par hundra ulan tusentals människor sommördades i . Men jag tycker alt man skall kalla saker vidderas rätta namn, och att kalla en massaker för en demonstration är att la i. kommenterade inte den enligt minuppfattning hemskaste skönmålningen, nämligen den som återges längst ner på s.Ii de sista styckena där. Av skrivningen framgår hur man lyckas måla upp enbild av att det skulle ha förekommit i stort sett fria val där alla politiskapartier tillåtits agera, att undanlagstillståndet har hävts osv. Inte ett ordsägs om det som jag tog upp, nämligen om baksidan av allt delta, att lagarnaskärpts, att fackföreningsledare kastas i fängelse, att en rad personerfängslats och torterats enligt Amnestys uppgifter, trots att enviss amnesti har genomförts. Det är alltså fråga om rent politiskaarresteringar, och tortyr praktiseras som sagt systematiskt. Inte heller ettord har sagts om att de rättegångar som hållits varit under all kritik. Inteett ord har sagls om att borde utöva påtryckningar inte bara för attKim skulle benådas - som har skett - utan att han självfalletskulle släppas fri tillsammansmed andra kamrater som ställdes inför rätta tillsammans med Nr 36 141 (): Jag måste säga att läseruiskottsbetänkan- Republiken det på ett mycket underligt sätt. Hon läsernämligen varannan rad ungefär. Det är inte min uppgift här att försvara deövergrepp som har begåtts och begås i . Det har jag inte det minstaintresse av. Men jag kan inte underlåta aft göra den lilla reflexionen alt delär förbluffande, all när vpk nu tar till orda i fråga om i form av enmotion, underlåter man all säga ett ord om tillståndet i . Det sägsinte ett ord från vpk:ssida om all är en hårdhänt diktatur, kanskeden hårdhäntaste i världen av diktaturer. Det sägs inte ett ord om personkulteni . Det sägs inte ett ord om de övergrepp som begås ochstundligen i mot de mänskliga rättigheterna, mot människorna där.Inte ett ord sägs om den slavstat som enligt tillgängliga uppgifterfaktiskt är och förblir. Det säger inte ett ord om. Hon har rätt i att tala om . Det finns felaktigheterdär och det begås övergrepp mot de mänskliga rättigheterna, och det är alldelesriktigt som hon säger att Amnesty har tagit upp frågan och hoppas att den skallgöra det i fortsättningen också. Men del innebär inte att hon skall vara säenögd att hon bara ser på den ena halvan av halvön och inte den andra. Jagtycker att man bör fördöma brott mot de mänskliga rättigheterna var de äntrampas under fötterna. På den punkten skiljer jag mig kanske från EvaHjelmström. 142 (vpk): Jagar överens med om att manbör fördöma förtryck av de mänskliga rättigheterna varhelst de än förekommer.Men jag kan väl inte gärna påslå alt varit särskilt konsekventadärvidlag, och de är det inte nu heller. Det är inte första gången. AllanHernelius, som vpk lar upp här i kammaren. Vi har gjort det vidupprepade tillfällen tidigare. Men i stället för att diskutera det vi tar upp,nämligen förtrycket i , börjar diskutera . Jagär beredd att ställa upp på en diskussion om med , mendet är faktiskt inte detta som motionen handlar om. Sedan ifrågasätter vi också om delskulle finnas något slags nordkoreanskt Kwangju. Mig veterligt gör det detinte. Men den frågan kan vi återkomma till. Jag tvingas bara att notera att vadgäller just framkom ingenting nytt av senasteuttalande. 143ALLAN (); Jag har inte anfört något nytt från Sydkorea.Jag har endast försökt all ge samma bild som utrikesutskottet har strävat efteralt ge en så objektiv karaktär som möjligt genom all ta fram de källor som ärvedertagna internationellt och som finns i både FN:s och Amnestysdeklarationer. Nr 36 Jag vill sedan fillägga att när EvaHjelmström i ett tidigare inlägg sade att Onsdaeenden on icke delade min uppfattning omhur kriget utbröt förstår jag del 75november 1981 också, ty från kommunistsidan driver man envisiden propagandanatt det var Den uppfattningen och den hislorieskriv- Reuubliken "'ngn haricke något stöd i , som stämplade och somangripare. 144 (vpk): Som jag framhöll har forskarebestritt den bild som pumpades ut över världen vid start. Man harstarkt ifrågasatt om det verkligen har gått till på det sätt som AllanHernelius här påslår all det har gjort. Jag skulle vilja citera något av vad den ordförande - tidigare centerpartistiske riksdagsmannen - sagt i ett nummer av Koreainformation just apropå de här frågorna.Han framhåller att folk borde veta mer om och om vad som hänt sedandess. Han tycker också alt dessa frågor är djupt försummade i svenskamassmedia. Visst har händelserna i tilldragit sig uppmärksamhet, menfortfarande skrivs nästan ingenting om Koreafrågan i dess helhet och omutvecklingen i - som beskriver som oerhörtpositiv. kan ta del av artikeln, så slipper jag härläsa in den till kammarens protokoll. 145 (); Jag ber att få fråga ; Anslutersig till den beskrivning av förhållandena i som finnspä betänkandets andra sida? Delar den uppfattningen, eller finnsdet forskare som hon söker betäckning bakom även i den delen? 146 (vpk); Om man skulle kunna säga att den ena delen avutrikesutskottets betänkande är en skönmålning, så är den lilla snutl somtagits med om en svartmålning-inteminst om man jämför med de uppgifter som också andra borgerliga f. d.riksdagsledamöter försökt delge massmedia. 147 (); Det talas här om "den lilla snutt"som utskottet har skrivit om .