prot · G5096 · 1981-12-31 00:00:00 — Undra på att det uppstår förtvivlan ochoro bland dem som har att handla efter riksdagsbeslutet och planera för enutflyttning av inrikesflyget - för att inte tala om de boendei Brommaområdet, som äntligen börjat skönja slutet på alla sanitära olägenheter!En senareläggning skulle också medföra stora extrakostnader för investeringarpå . hoppas jag att det efter det besked som här lämnats avkommunikationsministern - att det inte är aktuellt med senareläggning-skallbli lugn och ro och att alla som sysslar med frågan skall kunna få tid attplanera utan några orostecken från departementschefens sida. Jag tackar för svaret på min fråga. Kan jag tolka svaretså, att man från departementets sida är beredd att ge de pengar somluftfartsverket hade begärt för innevarande är för att verkställa utflyttningen1983? Orn Linjeflyg AB:s utflyttning till Om Linjeflyg AB:s utflyttning till Jag finner det kanske inte likauppseendeväckande som att jag i en TT-intervju redovisat enpersonlig uppfattning, särskilt som den uppfattningen i varje fall förkammarens ledamöter var välkänd eftersom jag deltog i riksdagsbesluten både idecember och . Framför allt är det ju decembersammanträdet som liggertill grund för uttalandet. Jag förstod att mitt uttalande väckte uppståndelse. Detsvar jag har gett här är identiskt med vad jag har sagt - och det äralltså det som gäller. Det finns ingen anledning för att hysa någrafarhågor för min respekt för fattade beslut. Jag har lärt mig från barnsben atti demokratisk anda fattade beslut ligger fast. Men därifrån och till attförbjuda mig att redovisa en uppfattning är steget långt, särskilt som jag harsagt att det i det kärva ekonomiska läget kunde finnas skäl att något skjuta påbeslutet. Men jag har också sagt att jag icke har någon avsikt att föreslåregeringen att göra detta, och det beskedet har fått . Jaghoppas att han är nöjd med det. 45 (): Jag är nöjd med dagens besked. Däremot är jaginte nöjd med det uttalande som statsrådet gjort i en rad tidningar och i denomnämnda TT-intervjun. Det är helt klart att statsrådet kan ha en personliguppfattning, men sitter man som chef för ett departement har man också ettansvar och måste tänka pä de konsekvenser som uttalanden från ett statsrådssida kan fä. Jag kan försäkra att detta uttalande vållade storuppståndelse bland dem som skulle handlägga frågan och som var i full färd medplaneringen. Detta gäller inte minst för kommun, där man skulle planeraför dem som ville flytta ut till kommunen och bosätta sig i den. Man börjadefundera hur man skall göra med den fortsatta planeringen. Jag tycker alltså att dagens beskedvar klarläggande, men jag hade inte behövt framställa min fråga, orn statsrådethade varit litet mera försiktig i sitt uttalande och tänkt pä sin nuvarandeposition. Jag har nog, , tänkt på minnuvarande situation och funktion. Det förändrar ingenting. Jag säger som jaghar sagt i TT-intervjun - vilket exakt återges i svaret - att min personligauppfattning är att det i detta läge kunde vara motiverat att skjuta påbeslutet. Det har jag emellertid inte för avsikt att föreslå regeringen. Dessutom vill jag säga, när talar om att detvar en sådan förskräcklig uppståndelse på alla håll och kanter, att vi idepartementet inte märkte någon särskilt stor uppståndelse utifrån. Det varinte annat än tidningar osv. som ringde och ville ha ytterligare information. Men som sagt: Vad jag har uttalat i intervjun återges isvaret på fråga. 10 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna 1981/82:13 fill skatteutskottet /82:21 tilljustitieutskottet 11 § Föredrogs ochhänvisades Motion 1981/82:3 till utbildningsutskottet 12 S Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:16om ändring i passlagen (1978:302) 1981/82:22om differentierade avgifter för pensionärer vid sjukhusvård 1981/82:24 med förslag till lag om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler 1981/82:26 med förslag till ändratdeklarationsförfarande vid arvs- och 13 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1981/82:28av () till statsrådet om behovet avapoteksservice i : Trots kraftfulla protester harDalarö apotek nu lagts ner. har därmed avhänts en sedan 110 år tillbakaväl fungerande apoteksservice. , där staten har ägarmajoritet, har intelåtit sig påverkas av orts- och fritidsbefolkningens massiva motstånd. Inteheller de åtgärder i syfte att rädda som vidtagits av kommunoch har hindrat detta bolag, som med ensamrätt driverdetaljhandel med läkemedel. Apoteksbolaget har som skäl för nedläggningen anfört attDalarö apotek inte är lönsamt. - 1980 - uppgick förlusten till . ökade emellertid omsättningen med entredjedel. Oavsett att man från kommuns och erbjudit sig täcka förlusten, och oavsett att Apoteksbolaget ändåredovisar 8 milj. kr. i vinst , har bolaget lagt ner . Apoteksbolaget har med anledning av erbjudandena omkommunal täckning av Dalaröapotekets underskott hävdat att det strider motreglerna för bolagets verksamhet. Av ekonomiska skäl, som således i sig förefallertvivelaktiga, har Apoteksbolaget vidtagit en åtgärd som före förstatligandet av denna verksamhet torde ha varit otänkbar. Man har enligt minmening uteslutande agerat i enlighet med de företagsekonomiska krav som ställspå ett affärsdrivande statligt bolag. Även om det kanske inte går att rikta någon rent formellanmärkning mot beslutet om nedläggning av apotek, finns det sä storanledning till invändningar, att man frågar sig om det aldrig finns utrymme förundantag från de renodlat affärsmässiga principerna, inte ens i ett fall somdetta. finns alltså inget apotek i tätast befolkadekustlandskap. Även om egna, fasta befolkning något understigertusentalet personer, måste man erinra sig dels att där bor ovanligt många äldresom med ålderns rätt rimligtvis efterfrågar en hel del medicin, dels att desommartid allt fler fritidsboende mer än tolvfaldigar befolkningen och dröjersig kvar allt längre , dels slutligen - och inte minst - att ocksådeövriga permanent- och fritidsboende i milsvida, södra skärgård harbehov av apotekstjänster med rimlig tillgänglighet. När vintern kommer,' och isarna varken bär eller brister,måste de sjuka utifrån öarna först ta sig till doktorn i , därefter resaända in till Handen - dvs. - för att få medicin. När de därefterkommer åter till har mörkret fallit. Alternativen är då för de långvägaapoteksresenärerna att antingen hyra in sig eller hyra helikopter.Kostnaderna, besväret och den långa bortovaron från hemmet med allt vad detinnebär för familjer och djur (veterinärmedicin) står inte i rimlig proportiontill det lilla underskott som förorsakat apoteksindragningen. Talet om strävan efter en levande skärgård klingar mot denhär bakgrunden falskt och ihåligt. Försök att ersätta med ett ombudmed synnerligen begränsade utlämningstider för beställd medicin löser inteproblemen. Det som s. k. basort självskrivna har obestridligen berövatsen vital servicefunktion. Mot bakgrund av vad jag här anfört vill jag ställaföljande frågor till sjukvårdsministern: Strider inte nedläggningen av skärgårdsapotek mot deregionalpolitiska strävanden - utöver de sjukvårdspolitiska- som även regeringen står bakom, bl. a. strävan att verka för en levande skärgård? Vilkamöjligheter finns generellt att få beslut om nedläggning av apotek omprövade? Harstatsmakterna genom lagstiftning och/eller avtal lagt hinder i vägen förApoteksbolaget att acceptera förlusttäckning för olönsamma apotek,och. om sä är fallet, vilka åtgärder avser statsrådet vidta i syfte att få tillstånd en ändring av reglerna? 1981/82:29 av yön; (vpk) till industriministernom industriutvecklingen i och : och hörde länge tilllandets mest expansiva industriregioner. Speciellt Västskäne utvecklades somett koncentrerat område för industri och handel. Sydligaste erbjödunder en motvikt till den kroniska depressionen i skogslänen. En drastisk vändning har inträffat frän andra hälften av1970-talet. Det pågår en rasering av ekonomi som saknar motstycke iregionens industriella historia. Den inte blott drabbar storindustrier - denförsiggår också i form av en kris inom ett helt konglomerat av mindre industrier.Dess kanske allvarligaste drag är att den slår mot ett urval av de mestskiftande färdigvaruindustrier. Denna illavarslande egenskap skiljer densydsvenska krisen från den mer väntade och till nöds begripligare kris somdrabbar vissa tungindustrier. har den högsta arbetslösheten blandstorstäderna. De sociala verkningarna härav är värre än i andra regioner.M-länet rymmer var tionde arbetslös i riket. Även och Blekingetillsammans ligger sämre till än landet i genomsnitt. hörs olika myndigheters talesmän allt öppnareförespråka en ny flyttningspolitik. Man hävdar att folk i de hårt drabbadeskogslänen måste flytta. Frågan uppstår, vad avsikten är med sådana propåerfrån myndigheterna, och hur myndigheterna över huvud föreställer sig att dettaskall kunna genomföras. Mot nu angivna bakgrund får jag ställa följande frågortill industriministern: Hur ser regeringen på betydelsen av den regionalakrisen i och för situationen i skogslänen? Vilken politikhar regeringen för och fortsatta utveckling? Vad avserregeringen göra inför utsikten att antalet arbetslösa i och inomkort väntas öka med flera tusen personer? 1981/82:30av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheteni : har enbetydande försämring skett av arbetsmarknadsläget i län.Arbetslösheten har successivt ökat, och vid utgången av september var drygt 13000 personer arbetslösa i länet, vilket är fler än 1978 somdittills var den högsta siffran . I en redogörelse för arbetsmarknadsutsikterna hösten 1981frän länsarbetsnämnden framhålles att efterfrågan på arbetskraft ligger klartunder nivå. nyanmäldes 13 800 lediga platser mot 10100 , dvs. minskade de nyanmälda platserna igenomsnitt -var nedgången . De yrkesområden somminskat mest är tillverkningsarbete (-), särskilt inomverkstadsarbete, och kontorsarbete (-). Anledningen till att efterfrågannu sjunkit så kraftigt är, skriver länsarbetsnämnden, att söka dels i denrådande lågkonjunkturen, dels i den ekonomiska åtstramningen inom denoffentliga sektorn, som främst drabbar administrationen. Därtill kommereffekterna av den fortgående strukturomvandlingen. Eftersom effekten avåtstramningen endast i mindre utsträckning slagit igenom kan det förutses attsituationen kommer alt ytterligare förvärras, sägs iredogörelsen. De som särskilt kommer att drabbas av det sväraarbetsmarknadsläget är nytillträdande pä arbetsmarknaden, dvs. ungdomar och kvinnor,som varit hemarbetande. Vad som ytterligare kan befaras är ökade svårigheterbl. a. för arbetshandikappade, äldre, invandrare och personer med svag förankringpå arbetsmarknaden. 1 kan f. n. av de arbetslösahänföras till ovanstående grupper mot för riket i övrigt. I ett särskilt avsnitt behandlar länsarbetsnämndensredogörelse ungdomarnas situation på arbetsmarknaden. Genomsnittligt besökte 5 700 arbetslösa ungdomar under 25 ärlänets arbetsförmedlingar mot 5 200 förra aret. Vid månadsslutet kvarstod 4000, vilket var fler än undersamma period 1980. Vid båda tillfällena varungdomarnas andel av de arbetslösa . var andelen och antaletarbetslösa hade stigit till 6 030, en ökning med 24%- i förhallande till sammatidpunkt . Arbetstillfällena för ungdomarna är få. 1 takt med att antalet nyanmälda platser minskar förvärrasytterligare deras redan svåra situation. De arbeten som var s. "ingångsjobb" har försvunnit, och de flesta platser som finns i daghar höga krav på utbildning och erfarenhet. var drygt 14 000 personer indragna iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med tanke på att arbetsmarknadslägel nu imycket överensstämmer med eller t. o. m. bedöms allvarligare än situationen1978 behövs åtgärder upp till den nivå som fanns . dvs. 20000-22 000 personer. För att detta skall bli möjligt beräknar länsarbetsnämndendet nödvändigt med ett medelstillskott på ytterligare omkring 150 milj. kr. Vid behandlingen i länsarbetsnämndens plenum beslöts att iett särskilt tillägg understryka, att de medelsramar förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, som nämnden enligt hittillsvarande tilldelninghar att planera inom, redan nu bedöms som otillräckliga. Eftersomarbetslösheten fortsätter att öka måste ytterligare medel tillföras länet. Detunderstryks att även om den relativa arbetslösheten i är lägreän i andra län sä är de arbetslösa - och även de långtidsarbetslösa - iabsoluta tal så många i förhållande till de lediga arbeten de har möjlighet attfå, alt volymen på arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle behöva varabetydligt större än f. n. Det finns också, betonar länsarbetsnämnden, specifika dragi arbetsmarknadsbilden för som måste beaktas. Hit hör den storaandelen bland de arbetssökande utan tidigare fast förankring på arbetsmarknaden,en stor andel människor som på grund av bl. a. språkliga och andra handikapphar svårt att finna anställning, den höga andelen invandrare osv. Neddragningenpå den offentliga sektorn drabbar speciellt nytillträdande ungdomar ochnyutexaminerade långtidsutbildade. Eftersom denna sektor relativt sett ärmycket stor i länet, får en neddragning här speciellt negativa effekter, mättai absoluta tal. Ca hälften av landets kulturarbetare finns vidare i Stockholmslän. Både i relativa och absoluta tal drabbas dessa märkbart av den ekonomiskaåtstramningspolitiken. Mot den redovisade bakgrunden vill jag ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern: Hur serregeringen på den växande arbetslösheten i ? Vilka är enligtregeringens uppfattning dess viktigaste orsaker? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att avskaffa arbetslösheten och för att säkraalla innevånare i - liksom naturligtvis innevånarna i helaSverige - meningsfulla arbeten? 1981/82:31 av () till ekonomi- och budgetministern om åtgärder för atteffektivisera mervärdebeskattningen: Inför förhandlingar med sinarbetsgivare, , begärde sektion 7 i 46 uppgifter från iGöteborgs och län. Det gällde helt enkelt om vissa entreprenörer somarbetsgivaren tänkte anlita var registrerade enligt lagen om mervärdeskatt. Medhänvisning till sekretesslagen vägrade att ge beskedomregistrering. Frågan har därefter prövats av regeringsrätten, som anser attlagen inte medger att de begärda uppgifterna lämnas ut. Regeringsrättens dom aktualiserar kravet pä en snabbförändring av sekretesslagen. Men den illustrerar också det grundläggandekravet på krafttag för att få bukt med det katastrofalt stora svinnet när detgäller mervärdeskatten. Det finns egentligen inga integritetsskäl för att enlänsstyrelse skall vägra lämna uppgift på om någon är registrerad förmervärdeskatt eller inte. Det blir alldeles särskilt orimligt med tanke pä attuppgift om fastställd skatt får lämnas ut. Den som vill ta reda på om någon ärregistrerad för mervärdeskatt kan i stället för att begära uppgift ur registretfråga om någon skatt fastställts för \'cderböiandc. Skatt fastställs nämligenför samtliga som är merviirde-skatteregistrerade. Det häranförda exemplet antyder samhällets tafatthet när det gäller att komma till rätta med skattefusk. Det finns i dagkatastrofala brister i mervärdeskattekontrollen. Mervärdeskattereglerna lider av stora tekniska ofullkomligheter. Med stöd av vad jag här anfört ber jag att tillbudgetministern få ställa följande frågor: År regeringenberedd att snabbt ändra sekretesslagen när det gäller uppgift om registreringför mervärdeskatt? År regeringenberedd till krafttag för att få mervärdebeskattningen att funuera effektivt? 1981/82:32av () till industriministern om kontrollen över utlandsägdaföretags verksamhet i : har i Sverigeförekommit flera fall där utländska företag inte respekterat de regler som börgiilhi vid umgänget mellan parterna på arbetsmarknaden. Det som skettunderstryker att vi behöver en bättre kontroll av utlandsägda företagsverksamhet i värt land. Det multinationella bolaget företräder ofta en enormkoncentration av ekonomiskt makt. Genom den bristande insynen i deninternationella koncernen får de anställda det svårare att hävda sinaintressen. Inte sällan är rörelsen i värt land bara en marginell del avkoncernens totala verksamhet. Vid en konflikt kan koncernen flytta verksamhetentill ett annat land. Utvecklingen inom den utlandsägda företagssektorn äralltså på ett helt annat sätt än näringslivet i övrigt beroende av beslut somstår utanför en allmän demokratisk kontroll. Ett omfattande främmandeinflytande över svenskt näringsliv kan innebära risker för landet från såvälekonomisk som politisk och facklig synpunkt. Även om den utländska andelen avsvensk industri f. n. inte är likastor som i många andra länder kan situationensnabbt förändras om några av de största svenska företagen skulle övergå i utländskägo. En kontroll är därför motiverad. Det är önskvärt att samhället genom etableringskontrollhar möjlighet att bestämma den utlandsägda företagssektorns storlek ochinriktning. Dessutom bör samhället genom verksamhetskontroll söka säkerställaatt det svenska regelsystemet tillämpas effektivt även pä utlandsägda företag.Det behövs således särskilda regler för att man skall uppnå en verkliglikabehandling av utlandsägda och svenskägda företag. Dessa frågor har uppmärksammats både i denallmänna debatten och i utredningssammanhang. tillsatte den socialdemokratiskaregeringen utredningen om utländska övertaganden av svenska företag.Utredningens arbete försenades när den borgerliga regeringen ändrade desssammansättning 1976. Ändå har utredningen nu varit klar . Denpresenterade sitt slutbetänkande . (SOU 1978:73). finns alltså underlagför en proposition frän regeringen. Trots detta är frågan inte med i den nuframlagda förteckningen över propositioner avsedda att avlämnas under hösten1981. Det är nödvändigt att regeringenslutar hala denna fråga i långbänk. Samhället måste få bättre möjlighetatt ingripa mot icke önskvärda utländska etableringar och att utöva skärptkontroll över utlandsägda företags skötsel. Mot denna bakgrund ber jag att få ställa följande frågortill industriministern: Kanindustriministern redogöra för skälen till att regeringen dröjt sä länge medatt ta ställning till frågan om kontrollen av utlandsägda företag? Är regeringennu beredd att lägga fram förslag till lagstiftning för att skärpakontrollen över utlandsägda multinationella företags etableringar ochverksamhet i ? 1981/82:33 av () till utbildningsministern om översyn av biografbyrånsarbetsrutiner, m. m.: har statensbiografbyrå utan ingripanden låtit grava våldsfilmer och senast en film somförhärligar narkotikamissbruket passera utan ingrepp. Dessa åtgärder har väckt berättigad uppmärksamhet ipressen, och beträffande narkotikafilmen har polisens fackliga organisationuttalat starka protester med hänsyn till filmens påverkan av vissaungdomsgrupper. Allmänheten har därför ställt fiågan om det skett enomläggning av de normer som styrt denna verksamhet. Statens filmgranskningsräd har f. ö. inte i något av dessafall varit rådfrågat om lämpligheten av eventuella ingrepp mot dessa filmer. Sedan de nuvarande bestämmelserna i biografförordningeninfördes har filmvåldet ytterligare förråats. Våldet har dessutom tagit andraformer som kan skapa tolkningssvårigheter. Till detta kan läggas det inslag avnarkotikafilmer som blivit allt vanligare. När de nuvarandebestämmelserna antogs var denna typ av filmer helt okänd. Enligt min mening kräver handhavandet avcensurinstrumentet konsekvens och största möjliga rätlinjighet, om det skallbli respekterat. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till utbildningsministern få ställa följande frågor: Är statsrådet beredd att ge kammaren sin syn påbehandlingen av filmer av det slag som jag hänvisat till i min interpellation? Är statsrådet beredd att göra en översyn av biograftiyränsarbetsrutiner och vidta åtgärder för att komplettera biografbyrånsbestämmelser beträffande ingripanden mot nya typer av våldsfilmer och filmersom på olika sätt förhärligar narkotikabruket? 14 SMeddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:31 av () tillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att främja sysselsättningen iNorrbotten: är rikt på både råvaroroch arbetskraft och har trots det landets största arbetslöshet - en heltoacceptabel situation. Avsaknaden av en samordnad närings- ochsysselsättningspolitik innebär att del nu krävs kraftfullaarbetsmarknadspolitiska insatser för att pä kort sikt dämpa den alltmer ökandearbetslösheten. AMS har liimnat förslag till regeringen pä åtgärderför att främja sysselsättningen i . Trots att regeringen säger sigvara medveten om problemen så har inte AMS förslag lett till åtgärder fränregeringen. Situationen är sådan att regeringen beslutsamt bör ta sig anproblemen och inte förhala nödvändiga beslut. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : När kommer regeringen att vidta åtgärder enligt AMS i majpresenterade åtgärdspaket för att främja sysselsättningen i ? 1981/82:32av (vpk) till ekonomi- och budgetministern om beskattningen avmultinationella företag: De multinationella företagen har ihög grad visat ovilja att betala skatt för verksamhet förlagd till Sverige.Genom "för höga" leveranskostnader frän moderbolagen i ett"lågskatteland" har de svenska dotterbolagen inte redovisat denverkliga vinsten och därmed undandragit sig beskattning i . Det har avslöjats att sådana transaktioner förekommit viddet amerikanska företaget av kärnkraftverket 2.Enligt bolaget var vinsten endast en (1) USA-dollar, dvs. Dettaresultat hade uppstått genom att moderbolaget påstått att kostnaderna var . under sluträkningen till . I det aktuella fallet företog skattemyndigheterna enrevision som visade att företaget haft en vinst kring 57 milj. kr. 1 stiilletför att föra process om resultatet av revisionen gjorde iGöteborg en "hemlig" uppgörelse med bolaget som i stort innehar attkraven om beskattning "lades ner". Tack vare detta slapp dels att bli beskattadeför den verkliga vinsten, dels att bli åtalade för skattefusk, dels att skyllanegativt utåt. Jag villdärför fråga budgetministern: Hurvanligt förekommande kan sådana här överenskonmielser vara. erensstämmelse med Nr 6 anserbudgetministern att sådant förfarande står svensk lag? industriministern om användninuen av 1981/82:33 av () ti statligtlokaliseringsstöd; Enligt uppgift planeras en nywellpappsfabrik i med stöd av statliga lokaliseringspengar. Planernahar skapat oro pä orter där det finns wellpappsfabriker, bl. a. i Mariestad.Oron grundas på att wellpappsbranschen redan nu brottas med stor överkapacitetoch att nyetableringar kan få till följd nedskärningar på andra håll. Jag villdärför fråga industriministern: Anser industriministern att del är förenligt med en riktigregionalpolitik all ge statligt stöd till nyetablering av företag inom branschersom har stora svårigheter med överkapacitet? 1981/82:34 av (vpk) till utrikesministernom svenskt stöd åt oppositionsrörelse i : "FMNL/FDR i årenpolitiskt representativ rörelse, beredd att ta sitt ansvar och ta i bruk sinarättigheter." Detta är en huvudpunkt i den fransk-mexikanska deklarationsom erkänner FMNL/FDR som förhandlingspart. Deklarationen har mottagilspositivt i en rad länder. Flera stater har anslutit sig till den. Ocksä i FNblev deklarationen väl mottagen, särskilt av den grupp viktiga nationer somtillsammans utgör de alliansfria staterna. Med tanke på den nuvarandesituationens extrema allvar ärdet viktigt atl det salvadoranska folket erhållerallt stöd. Mot bakgrund härav ber jag att till utrikesministern fästiilla följande fråga: Är utrikesministern beredd att. i likhet med vad man gjorti andra europeiska stater, erkänna FMNL/FDR som en politiskt representativrörelse och ansluta sig till den fransk-mexikanska deklarationen? 1981/82:35av () till slalsradet om en ny kvinnoklinik vidAkademiska sjukhuset i : Frågan om byggande av nykvinnoklinik vid i har varit föremål för riksdagensbehandling vid ett flertal tillfällen . Tyvärr är något beslutav avgörande art ännu inte faltal.