prot · G50945 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är alltså min personliga uppfattning ochinget som vi diskuterar i kammaren just . Men det vore, som jag ser del, skäli atl man från budgetdepartemenlets sida såg över denna fråga. 61 (): Enskilda människor kan enligt mitt sätt attse inte göra rättsförluster om man inte ändrat lagstiftningen, utan sammaregler som de, som tidigare gällde, även i fortsättningen skall gälla och blirtillämpade. Dessutom tycker jag all del är fel av att hänvisa tillmed vilka majoriteter de aktuella besluten har fattats. De är fattade av enmajoritet, och det är fråga om samma beslut som fattades . Delfinns alltså ingen möjlighet att påstå att rättsförluster har gjorts - sammaregler som tidigare gäller. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan avslogs med156 röster mot 155 för bifall till utskottets hemställan. 1 ledamot avstod frånatt rösta. 1981/82:12om särskilt förmånlig kreditgivning till u-land (prop. Utskottets hemställan bifölls. betänkande 1981/82:13 om . 62PER-OLOF (): behandlar i del nu aktuellabetänkandet såväl motioner med krav på ytterligare ålgärder mot regimen iSydafrika som önskemål om ett upphävande av nu gällande investeringsförbud. Utskottet är enhälligt när del gäller behandlingen avmotionsyrkandena och utgår ifrån att regeringen på olika sätt kommer att medkraft vidareutveckla Sydafrikapolitiken. Tisdagen den 8 decemberl981 När det gäller avståndstagandet från den sydafrikanskaapartheidpolitiken råder det i , liksom i samhället i övrigt, enbetydande enighet. Kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter måste kraftigtfördömas oavsett var de begås och oavsett vilken regim som begår dem. Enighethar också rått om all i skall verka för bl. a.sanktioner mot investeringar i . När dessa framställningar inle harvunnit gehör i säkerhetsrådet, har vi från moderata samlingspartiets sidahävdat - och på den punkten är vi alltså inle eniga med andra - att Sverigeinle ensidigt skall vidta sanktioner. Vi hävdade detta i samband med 1979 årsbeslut om lagen om förbud mot investeringar i , och i vårt särskildayttrande till utrikesutskottets belänkande vill vi göra en markering att vifortfarande hävdar samma princip. Om sanktioner skall ha någon effekt, måste deomfattas av mänga nationer. Så är inte fallet . Situationen i ärdock sådan atl vi menar alt fortsatta ansträngningar bör göras för att via FN;ssäkerhetsråd få till stånd ålgärder som leder till all grundläggande mänskligarättigheter respekteras. Sydafrikafrågan är inte "bara" en fråga omförhållandena inom landet. Dessa utgör i och för sig en betydande oroshärd, mentill detta kommer också frågan om att förverkliga FN-planen om ettsjälvständigt . Även i denna fråga skulle sanktioner - av säkerhetsrådetbeslutade sanktioner -verksamt kunna bidra till en lösning, en lösning somkunde åstadkomma stabilare förhållanden i södra och därmed eliminera enav många oroshärdar i vår omvärld. Jag yrkar,herr talman, bifall till utskottets hemställan på alla punkter. 63CARL-HENRIK (vpk): Nej, vill inte ens göra dettalilla som riksdag har gjort med den nuvarande lagstiftningen, som ärmycket skröplig. När jag hör argumentation och läser den iutskottsbetänkandet, har jag faktiskt lust att travestera en storsvensk skald,som i varje fall tidigare också hyllade, nämligen Heidenslam: Delär skam, del är fläck på baner, att vi gör vinster i ett land därmedborgarrätt heter hudfärg, att vi gör profiter på rasförtryck. Det ärnämligen vad saken handlar om. De svenska företagen i ger ett viktigt stöd tillförtrycket i genom sin närvaro där. Och de gör del på många olikasätt. I en nyligen utkommen bok. Gränslösa affärer, ges en sammanfattning av desvenska förelagens bidrag till apartheidregimen i följande sex punkter; De ställerteknologiskt kunnande till förfogande i nyckelbranscher somkullagerförsörjning, kraftöverföring och gruvmaterieltill-verkning. De gerSydafrika politisk prestige. De underlättarmekaniseringen inom gruvhanleringen i ett läge då bristen på arbetskraft ärakut. De bidrar genomsitt stöd till gruvsektorn också till ekonomiska expansion. De bidraraktivt till energiförsörjningen, bl. a. genom Allas Copcos, Nr 45Alfa-Lavals och leveranser till det s. k. SASOL-projektel. De bidrar somunderleverantörer till militärapparaten. Det gäller g decemberl981 Indicierna är enligt denna bok många på atl företaget tillverkarockså för produktion av krigsmateriel. Redan detta är, som ,Afrikagrupperna och en rad andra organisationer i har framhållit, grundnog för all kräva en avveckling av de svenska investeringarna i ochNamibia. Opinionen i mot rasförtryck och ekonomisktutnyttjande av den svarta folkmajoriteten i och i det illegaltockuperade har drivit fram en lag som förbjuder svenska nyinvesteringari dessa två länder. Lagen utgår från att de svenska företagen skall kunna"övervintra" i under befrielsekampen och finnas till handsdä ett demokratiskt och folkstyrt gjort sig av med rasistregimen ochdess förtryckar-apparat. har lagen enligt min uppfattning kringgåtts på ettupprörande sätt, men i den frågan pågår, på initiativ, enundersökning. Det väsentliga i delta sammanhang är atl de nya ochalarmerande informationer som har kommit får den härutvecklingen alt framstå som rent önsketänkande. Något fredligt "övervintrande"kommer del inle att bli fråga om för SKF, , , ASEA, Copcoeller . På en rad sätt tvingas de att ställa upp på den sydafrikanskamilitärens sida, mot befrielserörelserna ANC och SWAPO, och mot folket ocharbetarna i och . Detta är det faktiska läget, som talar för en skärpning avden svenska politiken. har utvecklingen på två sättlett till atl de svenska förelagen tvingas allt längre in i Sydafrikasmililärinduslriella komplex. För det första har den redan omfattandeundantagslagstiftningen i skärpts, som följd bl. a. avbefrielserörelsen ;s väpnade anfall på oljeanläggningar . Enligt en avde senaste lagarna. National , äger försvarsministeriet rätt alt utsevissa platser till s. k. Nafional , t. ex. industrianläggningar förtillverkning som har betydelse för landels ekonomiska eller militära försvar.Ägarna till sådana platser eller anläggningar är skyldiga alt svara försäkerheten där och utarbeta planer för deras försvar, vilka skall godkännas avförsvarsministern. Genom denna lag blir förelag som betecknas som National KeyPoints direkt delar av totalförsvar. För det andra har det kommit fram alltmer detaljeradinformation om den allmänna militariseringen av aparlheidsamhället och omförelagens roll i regimens s. k. totala strategi. Del finns ett utförligtmaterial publicerat också på svenska språket om hur och del illegaltockuperade har utvecklats från en polisstal till en militärstat. Detfinns också en rad olika sätt på vilka utländska företag, däribland de svenska,tvingas bidra till del militära och polisiära förtrycket i ochNamibia. I en skrift från ochAfrikagrupperna i 12 protokoll 1981/82:42-45 Tisdagen den 8 decemberl981 görs ensammanfattning av de väsentligaste formerna för utländska inkl. svenskaföretags stöd till krigsansträngningarna. Listan är långt ifrån fullständig.Flera av de sex punkter som jag skall nämna i det följande gäller samtligasvenska företag med dotterbolag i , oavsett om de är producerandeeller bara försäljningsbolag. Andra gäller främst de producerande företagen,som har en större verksamhet, fler anställda och är mer strategisktbetydelsefulla än övriga företag. För några av de aktuella lagarna finnssekretessbestämmelser som förbjuder företagen att medge att lagarna tillämpaspå deras verksamhet. Vi vet därför inte med säkerhet om alla eller endast någraav förelagen f. n. omfattas av lagarna. Det bör inom parentes sagt vara en angelägen uppgift förden atl via andra källor än de svenska förelagen själv fåfram mer utförlig information rörande deras förbindelser med den sydafrikanskamilitära och polisiära förtryckarapparaten. Stödet från de utländska inkl. de svenska förelagen ges päflera sätt, bl. a. genom atl förelagen kan tvingas att; för det första sälla upp "privalarméer" för attförsvara sina fabriker och kontor mot den svarta befolkningen, arbetarna ellermot den majoritet som kallas för terrorister, för det andra betala en del av lönen för sina vitaanställda under militär "repetitionstjänstgöring" t. ex. i Sowetoeller , för del tredje betala skatter som till gårtill militären och den övriga statliga förtryckarapparaten, för det fjärde rekrytera svenskar och andra vitautlänningar som bl. "frigör" vita sydafrikaner förkrigstjänstgöring m. m., för det femte producera, importera eller distribuerastrategiska varor och tjänster för krigsmakten eller "totalförsvaret"samt för del sjätte överföra strategisk teknologi och resursersom ökar apartheidregimens militära kapacitet. Den här utvecklingen, som alltså har ägt rum i Sydafrikaframför allt , är enligt vår mening så allvarlig, alt detfinns skäl för en omprövning av den nuvarande officiella svenska hållningentill och för ett snabbt brytande av existerande förbindelser. Jag ärförvånad över att utrikesutskottet egentligen inle alls har berört den härutvecklingen, som ju ändå är ett helt avgörande skäl till all dehittillsvarande svenska åtgärderna måste betecknas som otillräckliga. Dessaålgärder bygger på förutsättningar som egentligen inte längre existerar. En viktig fråga som jag vill ta upp är atl den aktuellalagstiftningen, bl. a. den s. k. National , gör del i praktikenomöjligt för berörda förelag alt följa svensk lag ulan att bryta motsydafrikansk lag och vice versa. Förelag vilkas kontor eller fabriksområden harförklarats vara National kan åläggas atl inrättaförsvarsanläggningar och upprätta privata arméer, s. k. industrial commandos.Det kan, som framgår av en intervju i tidskriften med enamerikansk företagsledare i , gälla investeringar i storleksordningen20 milj. kr. Sådana investeringar får enligt lagen inte ens omtalas förhuvudkontoret i hemlandet. Enligt informationer som förefaller pålitliga gällerNational 45 Acl redan SKF i och möjligen också . Allt tyder dessutom den på att lagens tillämpningsområde kan komma atl utvidgas. Densvenska lagen om förbud mot nyinvesteringar i och gör ingetundanlag för investeringar för militär- eller säkerhetsändamål. SydafrikaFöljaklligen skall investeringar i försvarsanläggningar och utrustning förprivatarméer prövas av regeringen. Såvitt företagen inle kan visa att de harhaft privatarméer m. m. tidigare, får regeringen enligt lagen inle medge sådanainvesteringar. Enligt 4 § i lagen får undantag "inte göra det möjligt försökanden alt utvidga sin verksamhet i eller ". Någon ansökan om dispens lär dock inte komma frånföretagen, eftersom en sådan måste innehålla information som ej får utlämnasenligt sekretesskraven i den sydafrikanska lagstiftningen. Inte heller fårinvesteringar i försvarsanläggningar, privatarméer m. m. redovisas i deninvesteringsplan som enligt 2 § i lagen om förbud mot investeringar i Sydafrikaoch skall inges från berörda förelag. Sådana investeringarmåste sålunda genomföras i hemlighet, och företagen måste därmed bryta mot densvenska lagstiftningen. Det finns därför, enligt vår bedömning, inga skäl attavvakta den pågående utvärderingen av denna lagstiftning, eftersom den irealiteten inle kan följas av företagen i de här relaterade situationerna. Enomprövning bör i ställer göras omgående. Del är också della vpk kräver i sin motion. Där ställs tvåkrav, nämligen för del första atl en skärpning genomförs av den nuvarandelagstiftningen, så alt den kommer att innebära en reell svensk bojkott motinvesteringar, handel m. m. med sä länge aparlheidregimen existeraroch, för del andra, att en rad konkreta ålgärder vidlas i avvaktan på alt ensådan lagstiftning kommer till stånd. De konkreta åtgärder som nämns är alt ingafler dispenser beviljas för svenska investeringar i , att en snabbutredning tillsätts med uppgift atl undersökaom svenska företag i är klassade som nyckelinduslrier, om delevererar materiel till den sydafrikanska krigsindustrin och om de sätter uppprivatarméer - detta vet man inle med säkerhet -, alt så länge legationen i finns kvar tjänstendär besätts med personer som har kompetens och instruktioner all undersöka omden svenska Sydafrikapoliliken följs av förelagen, att, i den mån ovanslående inle genomförs snabbt,licensskyldighet införs för all handel med , attSydafrika undantas från exporlkredilgarantierna, alt tillsätter en snabbutredning som skallundersöka vilka patent och licenser som kan vara användbara för den sydafrikanskamilitären, atl hos regeringen begär förslag som innebär allall försäljning av licenser och patent som kan komma den sydafrikanskavapenindustrin till nytta förbjuds, att hos regeringen begär åtgärder för att hindraatt vapen från säljs vidare till , Tisdagen den 8 decemberl981 alt ansluter sig till oljeembargot mot Sydafrikaoch agerar för en effektiv nordisk medverkan i ett sådant embargo, alt uppdrar åt regeringen atl agera föruteslutning av ur lAEA, att uppdrar åt regeringen atl agera föruteslutning av ur byggforskningsorganet CIB, altsvenska inköp av sydafrikanskt kol förbjuds, all hos regeringen begär förslag till laginnebärande att all sydafrikansk annonsering efter och rekrytering av personali förbjuds, att uppdrar ål regeringen all utfärda direktivall alla statliga myndigheter skall avbryta alla kontakter med , all uppmanar regeringen atl i internationellaorgan kraftfullt fördöma brutala angrepp på fronlstaterna, att uppmanar regeringen att aktivt verka för attFN;s fredsplan för fria val i (resolution 435) utan dröjsmål genomförsi sin ursprungliga form och atl uppmanar regeringen all i FN och annorstädesframhålla SWAPO;s status som den enda och rättmätiga representanten förNamibias folk. Varför vill man inte göra delta? Jag motser med intresseett svar från talesmännen för utrikesutskottet. mycket aktiva militärpoliliskaroll har ju framgått i samband med försöket tillanfall på och de upprepade militära rader med många dödsoffer somföljd som förelagils i .Angola. Detta understryker ännu mer kraven i vårmotion. Jag yrkarbifall till motion 1597. 64SVEN (): När jag lade fram min motion i januari månadväckte den ett mycket stort intresse, och den har varit mycket omdebatterad.Jag vill här göra några kommentarer kring min motion. har byggt upp sin ekonomiska och sociala välfärdbl. a. genom goda handelsförbindelser med omväriden. Här har svenska förelag,både större och mindre, spelat en stor roll i utvecklingen. är Sverigemer beroende än tidigare av att bevara och utveckla sin export. har frågan ställts från visst håll inte omulan på vilka villkor skall ha handelsförbindelser med skilda länder.Med vilka länder skall ha handelsförbindelser? Är svenska företagskyldiga alt göra politiska värderingar av motparten? Skall vi i läggamoraliska aspekter på vilka länder vi skall ha handelsförbindelser med? Skall lägga moraliska aspekter på vilka vi skallhandla med, får vi inte många alt bedriva affärer med. Många svenska förelag,som inte minst under del hä r året har hört av sig och som är beroende avexporten, följer den här frågan med stor uppmärksamhet. Har vi i moraliska kvalifikationer och ekonomiskaresurser atl vara något av världens samvete? Svarar vi ja, då skall vi intebara utpeka ett eller annat land långt borta, ulan då skall vi vara konsekventaoch ta med alla länder som utövar förtryck. log vi upp frågan om förtrycket i . Allavar överens om att det där förekommer ett hårt förtryck. Man skulle även kunnanämna andra länder, som vi har in pä knutarna. Ett land som har särbehandlats är - ett land somhar stora affärer med många länder. apartheidpolitik kan inte undernågra omständigheter försvaras, lika litet som åsiklsdiskrimineringar ochrasdiskrimineringar på andra håll. gör f. ö. affärer med , bl. a. när detgäller mineraler. Krom, vilket har huvudparten av i världen - ca 80 %- måste köpa från . a. kromför många från . Om förhållandena i Sydafrikaändrades, skulle det få allvarliga konsekvenser även i . Har råd med en politisk uppfattning och medålgärder som innebär all andra länder tar över våra affärer? Man kommer inle sålångt med att isolera , om bara skall göra del. Andra länder,däribland konkurrenter till , hyser inga betänkligheter mot allinvestera i , utan lägger vanliga affärsmässiga synpunkter pä delta.Och ingen annan nation har följt exempel. Om inför investeringsförbud på egna villkor kandet innebära atl andra länder får för sig all inle är atl litapå och alt det inte är någon idé att starta handelsförbindelser med . Hur hjälper vi bäst de människor som är föremål förförtryck och diskriminering? En demokratisk lösning är väl vad man kanförespråka från . Och del måste vara en lösning utan våld, för althjälpa människorna till en meningsfull frihet, dvs. i myckel hög grad en frihetfrån okunnighet, en frihet från fattigdom och sväll och inle minst en frihetfrån andra länders inblandning. Mycket av det som händer omkring är inte bara desvartas kamp försin rätt, ulan det är inte minst supermakterna som ligger bakomskeendet. När man tänker på hur vi uppfattar det när en enda ubåt blir synligpå svenskt område kanske man något kan förstå irritationen när det är inte baraubåtar utan också annat som finns runt omkring. När svenska förelag etablerar sig och investerar i olikaländer där det ofta råder stor arbetslöshet osv., behöver man inte alltid varanegativ och säga aft arbetskraften utnyttjas. Man kan väl varapositiv och säga atl del skapas arbetstillfällen. Jag har mycket stort hjärta för de svarta i , ochman kan väl säga att inget folk har blivit så förtryckt och utnyttjat ochbehandlats så orättvist som just del svarta folket - inte bara i . Då är frågan; Hur kan man hjälpa dessa människor? Ända frånmin ungdom har jag satsat mycket av mina medel för att på den väg som jag trorär den bästa-även om jag inte underkänner andras uppfattningar- hjälpa dem. Tisdagen den 8 decemberl981 Tisdagen den 8 decemberl981 Vi harinne i , bland de svarta, byggt kyrkor och skolor och gett de svartautbildning - många av de ledande svarta är utbildade på missionens skolor. Vihar byggt kliniker och sjukhus, och i har vi också byggt en fabrik därman utbildar svarta så att de skall kunna få ett yrke atl försörja sig genom. De svartas och de färgades stora behov gäller utbildningoch arbete. Bättre än att förbjuda investeringar vore alt låta också svenskaförelag bedriva verksamhet i , betala avtalsenliga löner och avsättaen del av vinsten till ålgärder som möjliggör för de färgade och de svarta attfä utbildning. I stället för att slå sönder för alt sedan bygga upp bör manfinna en lösning som hjälper de svarta och de färgade till utbildning. Vad debehöver är bättre skolor, lärare, undervisning, egna hem, god hälsovård,expertis för byggnation, elektrifiering, televerk och småindustri. Vad de begär är en lösning utan våld. Det säger deman talar med som är inne i landet. De vill ha rättvisa, och framförallt kräverde att få utbildning och sysselsättning. I den mån de får utbildning och arbelekommer också deras politiska makt all öka, och de får möjligheter bl. a. genomfackföreningar, som de får bilda, alt driva sina krav mot rasålskiljandepolitik som förs och på så sätt förbättra sina möjligheter all nå jämlikhet medandra. Jag är medveten om att delta tar lid. Men jag tror på denhär vägen, och del finns många - både svarta och vita - i som tror påden. Inte minst den vita ungdomen - som ju inte har skuld i vad gångnagenerationer har brutit genom all förtrycka de svarta - våndas inför dennastora fråga: Hur skall vi skapa rättvisa i det land där vi bor? Jag tror inte löser delta problem med våld utan genom att bygga upp bättre villkor för desvarta i landet. Jag har inget yrkande mot ett enigt utskott, men jag villansluta mig till det särskilda yttrande som har avgivit. Idetta anförande instämde (). 65.lAN (); Han säger atl eftersom vi inte kan vara helavärldens samvete skall vi se affärsmässigt på våra förbindelser med . Jag tycker, , atl vi skall försöka atlprotestera mot våld och förtryck så myckel vi orkar var della än förekommer.Men även om vi inle kan göra allt, kan vi allfid göra något. säger i sin motion att det i mänga andraländer finns ras-och åsiktsdiskriminering liknande apartheidsystemel iSydafrika. Var då, ? Kan vi få reda på del? I vilket annal landär rasdiskriminering salt i så djävulskt system som just i dagens ? oroar sig också för att förhållandena iSydafrika skulle ändras. Då skulle vi inte kunna få köpa krom. Jag tror allSven låtit sig bländas litet för myckel av golfbanorna i Sydafrika.Han träffade aldrig demänniskor som tvingas all gå under jorden på grund av förtrycket. efterlyser en lösning ulan våld. Men vad ärdel vi har i ? Är inle det just våldets herravälde? De förföljda människorna i förtjänar vårt stödoch vår solidaritet. De vädjar om sådana solidarilelsaktioner som justinvesterings-förbudet. Men undrar om har råd med enpolitisk uppfattning i dessa frågor. Del får stå för och deenskilda centerpartister och moderater han kan mobilisera till stöd för sinuppfattning. avvisar bestämt motionoch en moderatmotion i samma ämne. Utskottet slår än en gång fast attSydafrika är ett unikt fall som kan motivera exceptionella ålgärder. FN-sladganoch folkrätten i övrigt hindrar inte något land från atl för egen del vidtaåtgärder. en särskild motion har socialdemokraterna tagit uppkravet på atl den skall verka med kraft i FN för internationellasanktioner mot , bl. a. för att framtvinga eftergifter iNamibiafrågan. har del i debatten sagts alt eftersom kanske kankomma i fråga när det gäller alt övervaka övergången till självständighet förNamibia efter ett eld upphör där, skulle det motivera all vi f. n. äråterhållsamma i FN och inte ger argument angående bristandeopartiskhet. Enligt vår bedömning är det viktigare att Sverigemed kraft agerar i FN för sanktioner som kan förmå all ändra sinNamibiapolitik. är viktigare än all vi sällar oss till de länder som medolika motiveringar intar en avvaktande hållning. Får jag också säga att vi har gjort en hel del iSydafrikafrågan och att vi nu är beredda all gå vidare. På socialdemokratisktinitiativ har vi fått till stånd en utredning, som bl. a. skall försöka täppatill de kryphål som finns i lagstiftningen om investeringsförbud i överväga möjligheten att vidta ålgärder på teknologiöverföringens områdegentemot . Efter en framstöt i av kommerden utredningen att få en parlamentarisk sammansättning. Det betyder atlriksdagen genom en sådan representation kan få bättre insyn i de svenskaföretagens verksamhet i och större möjligheter all bedöma vilkaåtgärder som är motiverade. Jag beratt få yrka bifall fill utrikesutskottets hemställan. Under detta anförande överlog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Tisdagen den 8 decemberl981 66SVEN () replik: Jag har inte sagt något emot detta atl viskall vara världens samvete. Jag har inte heller sagt något emot all vi skallfördöma förtrycket och apartheidpolitiken i . Jag gör det och hargjort det jag har försökt hjälpa de svarta där nere. Vad jagvill säga är att om vi Tisdagen den 8 decemberl981 fördömerförtrycket i eU land, skall vi göra del i alla länder där del råder förtryck.Och det finns olika slags förtryck. Kanske har inle hudfärgen någon betydelse,utan kanske är känslan - hur ont förtrycket gör - det avgörande. Jag skall inlela upp den debatten nu; det medger inte liden för ett sådant här repHkskifle. Jag anser att vi skall vara konsekventa och i så fallavbryta alla förbindelser, men har ju inle föreslagit att viskall kalla hem vår ambassadör från och säga nej till alla investeringar.Man kan inte bäde köpa och sälja och sedan fördöma. Sedan skall jag be atl inte lägga sig i minaförehavanden, för han har ingen aning om vilka personer jag har träffat, ochinte heller har han en aning om mina kunskaper om . Jag känner mångafler än vet om som är kritiska mot förhållandena i . F.ö. har jag inle sett en enda golfbana i och inte talat om någongolfbana.