prot · G509106 · 1981-12-31 00:00:00 — Det innebär en tillstyrkan avregeringens förslag. ställde ett par frågor till mig som gällerdet utredningsarbete som pågår och som kan komma att starta när det gällerfolkhögskolorna. Utskottet säger att man måste skaffa sig större kunskaper omde korta kurserna. Det är inte ett uttryck för att utskottet inte anser att dekorta kurserna bör vara kvar. Men vi har väldigt liten kunskap om hur de ärförlagda i förhållande till moderskolorna och vilken omfattning de har. Man kanutgå från att på vissa håll i landet har de korta kurserna i relation till vadriksdagen har sagt om de långa kurserna fått för stor omfattning. Det finnsfolkhögskolor som har över 7 000 studerande . Man kan diskutera om dettaverkligen stämmer med folkhögskolebeslutets intentioner. Vad här vill göra är att se över detta utan attdärmed ha någon förutfattad mening om vad som kan komma ut av det. Jag villsäga till att jag, eftersom detta är ett arbete därorganisationerna i stor utsträckning är inkopplade, utgår från att ett sådantutredningsarbete inte kan genomföras utan att organisationerna får tillfälleatt ge sin mening till känna - på vilket sätt det nu kommer att ske. frågade också hur det kommer sig att inteelevföreträdare är med i utredningen om studieomdömena. Det är enenmansutredning, och det förekommer över huvud taget inga representanter förnågra organisationer i en enmansutredning. Man kan diskutera om det är braeller inte, men det är på det sättet. Vad som har hänt är att utredaren för attskaffa sig ökad information på vissa punkter har fått ett antal experterutsedda av regeringen. Det är personer som fungerar ute i folkhögskolevärlden.Vi brukar i inte diskutera valet av experter. Det måste ligga iutredarens hand att tillsammans med regeringen komma fram till vilka expertersom besitter den kunskap som det för utredaren kan vara angeläget att få fram. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Bidrag till driften av folkhögskolor AnL 141SVEN () replik; När utbildningsministern en enig regering framlade förslag om att Viebäck skulle bli ensjälvständig folkhögskola med fullt bidrag till driften, menade man allvar. hade följt en enig regerings förslag, hade Viebäck varit ensjälvständig folkhögskola. Då hade man måst beakta detta i årets budget, och de Bidrag till driften av folkhögskolor besvärligheter som vi nu mäste diskutera hade inteuppstått. Därför anser jag att vi skall vara rättvisa mot Viebäcksfolkhögskola. För att inte behöva kräva mer medel kan vi göra enomfördelning av dessa 2,5 milj. kr. Jag tror inte att det skulle skada övrigafolkhögskolor. AnL 142 () replik; Visst är det fråga om ekonomi. Det är intenågot groteskt påstående - om det skulle vara det, så beror det på attsituationen är grotesk. Jag har inte haft någonting emot besparingen på 25miljoner på grund av det omräknade elevunderlaget, men nog åberopas detekonomiska skäl när det gäller att klara upp situationen i Viebäck - därområder ingen som helst tvekan. vill jag gärna ta fasta på vad säger, attden föreslagna ordningen skall tillämpas i varje fall . Emellertid är jagskeptisk, och jag hoppas att och andra förstår det. Förra åretlevde jag i den uppfattningen att vi lämnade , under vilketundersökningar skulle göras, och skulle vi fatta beslut. Därför kommer jaginte att ändra mig på den punkten, utan jag kommer att stödja reservationen -det är bäst att ta det säkra för det osäkra i det här avseendet. När det gäller och har jag på grundav att det inte finns någon reservation inte yrkat bifall till motionerna. Jaghoppas ändå att det, som utbildningsutskottets ordförande säger, kanske skallbli möjligt med en lösning men inte enligt de bestämmelser som finns f. n.Situationen är ytterst allvarlig, och det jag nu kan tänka mig är att vi tarupp frågan på nytt . På något sätt måste den lösas. AnL 143 () replik: Det var jag som påpekade att pengar finns,att det går att minska bidraget på 2,5 milj. kr. som ställts till SÖ:sförfogande utan att det blir några negativa konsekvenser. Låt mig också säga att när manvarit utanför politiken lider man av politisk ringrost, och dettar sin tid innan man kommer upp i tempo. Därför glömde jag ställa en frågatill när jag höll mitt första inlägg. Frågan lyder: Är det korrektoch riktigt att när ABF drev Jära folkhögskola utgick fullt statsbidrag, mennär övertar samma skola och driver den som självständigfolkhögskola fär man ett reducerat bidrag? Vad är det för rättvisa i en sådanhandläggning vad gäller statsbidraget? AnL 144ESSE () replik; säger att det rör sig om tvåskolor. Ja, det rör sig om både Viebäck och . Men låt oss då göraklart att moderskolan när det gäller har sammantaget med båda sinaskolenheter , alltså inom ramen för de . Viebäck ined sin moderskola däremot har . Detta innebäratt de specialregler som man här konstruerar drabbar Viebäck och dessmoderskola men inte den andra skolan i någon nämnvärd grad och räknat påfjolårets siffror inte alls. Det är skillnaden. Dessutom säger attdet här med Viebäck kan innebära flera miljoner. Kanske kan man tänka sig attdet skall bli en sådan väldig utveckling framöver, men låt oss hålla oss tillde siffror som vi har ! Då rör det sig om . Det är pengar detockså, men den halva miljonen är det helt klart att man kan ta inom ramen förde 2,5 milj, kr, som man har för att lappa över på folkhögskolor med en mängdelever antagna som sedan aldrig har satt sin fot i skolan. Jag tror att det ärett renlighetskrav att folkhögskolorna nu får räkna efter det antal elever somkommer och inte efter det antal som tydligen har anmälts och antagits på ganskalösa grunder. Därför är detta en riktig besparingsåtgärd, som jag sade redan imitt inledningsanförande. Men låt oss inte blanda bort korten i det här sammanhangetutan göra klart för oss att här gör vi en särbehandling, som speciellt riktarsig emot Viebäck och alltså mot en viss folkrörelse. Vi måstese till, att vi inte behandlar grupper olika, beroende på vilken folkrörelse detillhör. Jag skulle förmoda att det i nästa fråga under den här våren intekommer att läggas ett förslag om särbehandling när det gäller Axevallasfortsättning, utan där kommer man säkert att tolerera att det blir fullt bidragifrån början. Var finns konsekvensen? Båda rörelserna hade folkhögskolor innandessa nya blev aktuella, och därför kan man inte ens hänga upp sig på en sådanprincip som man i något fall har sökt efter i det här sammanhanget. Bidrag till driften av folkhögskolor AnL 145STIG ALEMYR (s) replik; är inte aktualiserad iriksdagen, och jag har ingen som helst möjlighet att uttala mig i den frågan.Om det kommer ett förslag om , får riksdagenta ställning till det då. Det finns inte med i den budget vi nu diskuterar. Därär upptaget under den tidigare huvudmannen, och ingen har i riksdagentagit upp ett byte av huvudman till diskussion. Mitt svar till är att det har kommittill ett riksdagsbeslut som han förmodligen inte känner till. För några årsedan sade att när det gäller inrättande av nya folkhögskolor skallman iaktta stor restriktivitet beträffande folkrörelser som redan harfolkhögskolor. I stället skall man i första hand se till, att olika rörelser iFolkrörelsesverige kan skaffa sig folkhögskolor. Den gången fick pensionärernastatsbidrag. Jag kan tänka mig att det återigen dyker upp folkrörelser som ännuinte har folkhögskola men är angelägna om en och vill ha samhällets stöd, ochjag är för min del beredd att positivt stödja en sådan verksamhet. har alltså sagt att har en folkrörelse redanfolkhögskola, skall man vara försiktig när det gäller att inrätta nyastatsbidrag. Det är det nya som har inträffat när det gäller Viebäcksfolkhögskola. får skolan statsbidrag som självständig folkhögskola. 12 protokoll 1981/82:105-106 Bidrag till driften av folkhögskolor Det handlar alltså om att vi avekonomiska skäl måste tillämpa ett särskilt regelsystem för de skolor som i årfår statsbidrag. Vi får se om det systemet fungerar; det har i och för sig sinasvårigheter. Det är inte många som har talat om Skeppsholmensfolkhögskola. Det är en väldigt fin verksamhet som bedrivs där, och jag skullegärna se att det var möjligt att få den att utvecklas något. Vi får avvakta vadstyrelsen där kommer att göra . Jag vände mig mot yttrande att riksdagenmotarbetar folkhögskolorna, och jag citerade ordagrant vad han sade. Jag hävdaratt det inte är ett rättvist omdöme. motarbetar inte folkhögskolorna. Jag tycker t. o. m., herr talman, att vi skall vara glada,vi som kan sägas tillhöra det folkhögskoleparti som efterlyste,över att det inte har gjorts kraftigare attacker mot folkhögskolan när det harskett stora neddragningar över hela utbildningsväsendet. Den är en skolform somhar klarat sig förhållandevis bra i den ekonomiska situation vi har i landet.Vi har haft många hårda bataljer om detta, där jag gått emot de kraftiganedskärningarna. är de genomförda, och jag konstaterar med glädje attfolkhögskolorna har kommit förhållandevis lätt undan. talade om en enig regering , mendet är inte det beslutet som vi nu diskuterar. Jag förmodar emellertid att detockså var en enig regering som lade fram det förslag somutbildningsutskottet nu tillstyrker. AnL 146 () replik; Det är möjligt att jag ser saken ensidigt.Men om man framför sig ser att två mycket gamla folkhögskolor riskerar att slåssönder och samman, är det klart att man kan ta till ordet"motarbetas". Utskottet vill inte göra den analys som vi harbegärtför att man skulle se om det finns några möjligheter att komma förbi det beslutsom vi har fattat, Jag kan inte anse annat än att det är att motarbeta i varjefall de två folkhögskolor som det här gäller. Vi kan i debatten naturligtvis också dra in Viebäck ochden situation som den skolan befinner sig i. Det är en gammal folkhögskola somhar övergått i en ny, och det vore rimligt att man försökte lösa densituationen. Jag har inte sagt att det skall ske , men är tidenkommen att göra det. Av denna debatt kanske man kan draden slutsatsen att det är utbildningsutskottets ordförande som stårför allt det som vi här kritiserar. Men det är ett enhälligtutbildningsutskott, så alla partier står bakom beslutet. Och det är enborgerlig regering som lagt fram förslaget. Här finns det alltså ett motståndöver hela linjen. Jag vill gärna notera det - och jag beklagar det. AnL 147ESSE () replik; Sfig Alemyr har rätt så till vida att vi intebehandlar . Det kommer vi att göra när vi senarediskuterar tilläggsbudget 3 från regeringen. Dessutom kan sägas attutbildningsutskot- tets ordförande i detta sammanhang, när detgäller folkhögskolevärden, icke är så okunnig att han inte känner till vad somdär händer och vad som där har diskuterats . Den här aktuella frågan kan ställas på detta sätt tillherr Alemyr: Kommer man från utbildningsutskottet att i fortsättningen vidförsta ansökningstillfället för en ny folkhögskola, även om den bedrivs i engammal anläggning, icke att tillstyrka fullt bidrag första året? Använder mansig inte av den principen, har man särbehandlat en viss folkrörelse. Jag troratt det rättvisepatos som jag förmodar att ändå besitter innebäratt han icke anser att en viss grupp, i detta sammanhang , skallsärbehandlas. Bidrag till driften av folkhögskolor AnL 148 () replik: Jo, , jag satt i när dehär anförda synpunkterna på nya folkhögskolor behandlades. Jag brukar inte varaborta så många månader, innan jag "flyter upp" här igen. Ju djupare jag tränger in i denna fråga, desto mer orimligfinner jag utbildningsutskottets behandUng av ärendet. Jag tar i viss månstatsrådet i försvar, eftersom han ju inte hade sett de motioner somväcktes med anledning av propositionen. Men jag förstår inte hurutbildningsutskottet, som haft att behandla motionerna, har kunnat fatta ettsådant här beslut. Jag säger samma sak som alla ändrapolitiker brukar säga; Jag fick inget svar på min fråga. Jag frågade : Vad är det för rättvisa att ABF fick fullt statsbidrag, medanPingströrelsen får ett reducerat statsbidrag för samma skola? Det är en gammal,konkursdrabbad skola som uppstår i regi - och sedan blir manbehandlad på detta sätt. Jag fick alltså inget svar på min fråga, och därförvill jag avsluta med att ställa den igen: Är det rättvist att ABF fick fulltstatsbidrag, medan får ett reducerat statsbidrag för sammaskola? 149STIG ALEMYR (s) replik; Jagsvarade i min förra replik på FilipFridolfssons fråga, när jag hänvisade till att har fattat ett beslutom att man när en organisation startar en ny folkhögskola skall ta hänsyn tillom den har några skolor tidigare. Och sade att han kännertill det beslutet. Här har vi en intressant sak, herr talman. Varför stårfolkpartisten här och skäller på mig? Han kan ju rikta sig motden tomma statsrådsbänken. Varför klarar ni inte först upp sådana här sakerinternt inom partiet? Det är ju ett folkpartiförslag som utbildningsutskottethar ställt sig bakom. är regeringsbänken av för mig obegriplig anledning tom. Både centerpartister och folkpartister ägnar sig här åtatt gräla på utbildningsutskottets majoritet. T, o, m, talare från moderatasamlingspartiet säger att inte har någon skuld i det här,utan det har och andra i utskottet. Det är ju fullständigtgroteskt, I alla andra Bidrag till driften av folkhögskolor sammanhangstår ni uppoch talarom vilka bra propositionerni får, och dessa slåss ni för. Men den här gången passar det inte, och ni harinte haft kraft och ork att komma överens i era egna riksdagsgrupper. Ni är säsvaga att ni nedlåter er till att skälla på utskottsordföranden, som egentligeninte gjort något annat än att föra vidare det förslag som era egna partier iregeringen har lagt fram. Jag tycker, herr talman, att det är en ynkligföreställning. Talmannen anmälde att SvenJohansson och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. AnL 150LINNEA HÖRLÉN (fp): När utbildningsminister ibudgetpropositionen föreslog att Viebäcks folkhögskola skulle bli självständigpä vanliga ekonomiska villkor var det många som gladde sig. En nedlagdfolkhögskola hade fått liv igen, sedan inköpt den tidigareJäraskolan och där börjat en extern verksamhet i anslutning till Mariannelundsfolkhögskola. skulle den få bli en självständig skola. Det sug efterutbildning som tycks finnas inom skulle få ännu en möjlighet attbli tillgodosett. Propositionens förslag gick emellertid inte igenom.Moderater och centerpartister gjorde gemensam sak med socialdemokrater och vpk:areoch röstade emot. Det var bara folkpartisterna som i sin reservation stod fastvid propositionen. Till reservanterna anslöt sig också fråncentern. Jag vill livligt beklaga att folkpartiförslaget inte gickigenom, kommer utbildningsministern envist tillbaka medförslaget att bl, a, Viebäcksskolan skall bli självständig. Mot bakgrund averfarenheterna och det ännu mer trängda ekonomiska läge landet nubefinner sig i, föreslår han emellertid inga ökade anslag. Han föreslär istället en ny beräkningsgrund för anslagen till Viebäck och Sjöfolkshögskolan,som sä att säga sitteri samma båt som Viebäck, Enligt uppgifter som jag fåttgenom utskottskansliet, skulle det för och Viebäcks del innebäraett anslag som ungefär motsvarar det som skolorna tillsammans erhåller efter degenerella reglerna med den utbildningskapacitet man har . Vid en utökningav elevveckorna kommer nedtrappningen dock att bli kännbar. Jag vill gärna få sagt att det är hedervärt av utbildningsministernatt komma igen med ett nytt förslag om självständighet för Viebäcksskolan efternederlaget i kammaren . Man kan ju våga göra den gissningen att detmotstånd som restes från samtliga övriga partier mot förslaget kan ha variten bidragande orsak till att förslaget tyvärr fått en annan utformning i år.Skulle så vara fallet, kan man ändå slå fast att frågan om Viebäcksskolansframtid kommer att föras ett väsentligt steg framåt mot en slutlig lösninggenom den troliga behandlingen av ärendet . Utskottet har tillstyrkt förslaget i dess nya utformning,och det är jag naturligtvis tacksam för. Ännu bättre hade det varit omutskottet tillstyrkt de motioner i vilka yrkats anslag till Viebäcksskolanefter den generella . blir följden den, att en skolasom har möjlighet att få nya elever och på det sättet vidga sin verksamhet avekonomiska skäl hämmas i sin utveckling. Detta är så mycket mer beklagligt somskolan inriktat sin verksamhet på att ta emot också 16-17-åringar på sinspeciella linje för arbetslös ungdom. Man är alltså redo att gä in under ettsocialt ansvarstagande som är aktningsvärt. Det är dessutom synnerligen välkommeti då samhället kämpar för att finna en meningsfull sysselsättning förunga människor. Jag ser det som angeläget att Viebäcksskolansnarast möjligt får ekonomiska förutsättningar att vidga sin verksamhet ochyrkar därför bifall till reservation. Tyvärr kan man väl interäkna med att reservationen vinner i den förestående voteringen. En sådan särbehandling som av allt att döma kommer attbeslutas är dock inte godtagbar i längden. Den skapar osäkerhet och gör detomöjligt för skolorna att planera sin verksamhet på . Därför måsteriksdagen fästa stor vikt vid att både statsrådet och utskottet uttalar attfrågan får prövas på nytt inför nästa budgetår. Jag utgår ifrån att det ibudgetpropositionen skall bli möjligt att föreslå statliga bidragefter de generella reglerna till folkhögskolorna i såväl somViebäck, I detta anförande instämde och (båda fp). Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 3 och4 (nya självständiga folkhögskolor) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 92 förreservationen av , 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. 26 § Anpassad studiegång Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1981/82:13om vissa för skolväsendet gemensamma frågor (prop, 1981/82:100), AnL 151RAUL BLUCHER (vpk); I detta betänkande behandlas en motion fränvpk om avskaffande av bestämmelserna om s, k, anpassad studiegång med helaeller delar av undervisningen förlagda utanför skolan. Motionen har väckts äventidigare år, och våra skäl är att erfarenheterna är övervägande negativa enligtundersökningar som har gjorts av och länsskolnämnderna. Merparten av de berörda eleverna lämnar skolan med Fortbildning m. m. ofullständigtgrundskolebetyg, och det stora flertalet går aldrig eller först efter läng tidtillbaka till undervisningen. Anpassad studiegång har i många fall visat sigbli én slutgiltig lösning för eleven. skall ju, enligt vad utskottet uppger,vara klar med sin redogörelse förverksamheten med anpassad studiegång. Eftersom det då är att vänta att deuppgifter som vi har byggt motionen på kommer att bekräftas, sä finns för dageninte mycket att tillägga. Jag hardärför, herr talman, icke heller i detta ärende något yrkande. AnL 152 (): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningenvar härmed avslutad. 1981/82:14 Anslag till , m, m, (prop,1981/82:100) Utskottets hemställan bifölls. 28 § Fortbildning m. m. Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 1981/82:15 omfortbildning m, m, (prop, 1981/82:100), AnL 153GÖRAN (): Låt mig börja med att yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen som finns fogad till utskottets betänkande. För den som följer verksamheten i våra skolor är det heltuppenbart att det har blivit en allt besvärligare situation pålågstadiet. Det här understryks också av den enkät som Lärarförbundhar riktat till sina medlemmar som arbetar på det stadiet. Lärarna anser attproblemen har ökat markant och blivit alltmer komplicerade. Problemen, somtidigare var knutna till i första hand storstadsområdena, anses nu vanligare ihela landet. Detta är allvarligt, eftersom erfarenheterna från deförsta skolåren präglar elevernas inställning till skolarbetet. Därför är detoerhört viktigt att barnen ges en bra och lugn skolstart. Svårigheterna i skolan är naturligtvis en spegling avproblemen i samhället. Som ett exempel kan nämnas familjemönstren och derasutveckling, av alla barn har föräldrar som lever åtskilda,-Mångafamiljer saknar det nätverk av vuxna som kan ge barnen stöd och fostran. för stark påverkan genom massmedia och det kommersiellakultur- och fritidsutbudet. Inslag som är förråande och förnedrande saknasverkligen inte i sådana sammanhang. Detta står naturligtvis i stark kontrasttill samhällets mål för skolan och barnomsorgen. Barnens och föräldrarnasproblem i hemmen och ger tydliga utslag i arbetssituationen vidskolstarten. Kraven på skolans sociala roll har därmed ökat utan att lärarnagetts tillräcklig beredskap, t, ex, genom lärarutbildnings- eller fortbildningsinsatserför att möta den nya situationen. Till detta kommer också att andelen obehörigalärare på lågstadiet ökar. Jag tror att en sådan här beskrivning, herr talman, kanomfattas av alla dem som har satt sig in i problematiken. Jag tror att vi kanvara överens om att ungefär sä här förhåller det sig . Situationen har förvärrats genom att de borgerligaregeringarna har tagit resurser från skolan. Den nedrustning av skolans realatillgångar som framför allt i regeringsställning ledde har fåtttill konsekvens att lågstadiet tilldelats mindre del av de samlade resursernaute i kommunerna. Många kommuner har exempelvis, stick i stäv mot regeringensönskan, inte gjort större klasser på mellanstadiet. De har klarat det genom attta förstärkningsresursen, som ju skall användas behovsinriktat. Klasserna påmellanstadiet har alltså kunnat bibehållas på bekostnad av lågstadiet eller påbekostnad av elever med särskilda behov. Jag klandrar inte de kommuner somgjort på det sättet, eftersom många av dem har försatts i en omöjlig situation:antingen slå sönder klasser på mellanstadiet eller behålla dem och på så sättta resurser från andra angelägna behov inom skolområdet. Jag kunde ta flerexempel som visar vilka effekter som neddragningarna har fått ,men jag tror att detta räcker för att visa den problematik som råder ute ikommunerna. Mot denna bakgrund anser vi socialdemokrater att det nukrävs en rad insatser som gemensamt kan bilda ett samlat förslag till åtgärderför att underlätta barnens skolstart. Det gäller åtgärder på både kort och långsikt som berör såväl förskolans som lågstadiets verksamhet. Vi lägger därförfram ett konkret sexpunktsprogram för , och jag skall kort redogöraför det. Förskolanbehöver få en mer planerad och tydligt målinriktad verksamhet. Särskilt för deäldre barnen i förskolan bör också ingå förberedelser inför skolstarten. Dettakräver förändringar av innehållet i förskolan. Särskilt pedagogiska och organisatoriska åtgärderbehöver vidtas för att åstadkomma en mjuk övergång mellan förskola och lågstadiet. Lågstadietsarbetssätt behöver förändras så att förskole- och lågstadiepedagogiken närmarsig varandra. Vidareutbildnings-och fortbildningsinsatserna för förskolans och lågstadiets personal börintensifieras. Vid skolstartenbehöver barnen mer vuxenstöd. Ökade resurser måste därför sättas in för attunderlätta barnens skolstart. Det gäller att utnyttja de behovsorienteraderesurser som finns i kommunerna, så att de i högre grad Fortbildning m. m. Fortbildning m. m. tillfaller lågstadiet, men därtill krävs ett särskilttillskott av personella resurser för att snabbt bemästra skolstartsproblemen. Det betänkande vi nu diskuterar rör framför allt p. 5 ivårt program, som tar upp de nödvändiga stimulanserna av vidareutbildnings- ochfortbildningsinsatserna för lågstadiets och barnomsorgens personal. Jag skall närmare motivera varför vi anser detta såviktigt. För att få en mjuk övergång från förskola till skola, så är detväsentligt att personalens grundutbildning och fortbildning tar upp dessafrågor om övergängen i större utsträckning än . Därför bör fortbildningen iökad utsträckning kunna ske gemensamt mellan förskolelärarna ochlågstadielärarna. Vi tycker det är rimligt att statsmakterna stimulerar ensådan utveckling. Vårt förslag är därför att ett anslag på 5 milj. kr. ställstill förfogande för gemensamma fortbildningsinsatser.