prot · G509121 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag tycker att det är fel att ha olika flaggor förmilitär och civil statsverksamhet, I är den tretungade flaggan bådestats- och örlogsflagga och den tvärskurna nationalflagga. Det är alltså denordningen jag vill ha även i , Den andra motionen som jag har väckt handlar omflaggdagarna. Frågan om allmänna flaggdagar har ju alltid intresseratriksdagen. Jag har själv tidigare motionerat om att göra bl, a, valdagen tillallmän flaggdag. Jag tänkte upprepa detta krav under den allmänna motionstideni år, men då en särskild proposition aviserades inväntade jag denna. Jag ser numed glädje att, i överensstämmelse med utredningens förslag, valdagen upphöjstill flaggdag. Den översyn över flaggdagarna som gjorts - självautredningen utfördes ju - är enligt min mening intetillräckligt långtgående. Den överensstämmer inte med devisen "med folketi tiden". Man har med andra ord inte beaktat utvecklingen i samhället närdet gäller det ceremoniella förfarandet med vår flagga. När nu flaggdagarnaintas i en särskild förordning, tycker jag att det hade varit ett lämpUgttillfälle att anpassa dem till svenska folkets ändrade vanor. Jag menar då iförsta hand de kungliga namnsdagarna. Det är nog inte många som hissar flagganvid namnsdagar inom familjen. De kungliga namnsdagarna inger väl knappastheller någon känsla av högtid och fest längre. Jag tycker alltså att dekungliga namnsdagarnainte bör vara officiella flaggdagar. När det gäller den kungliga familjenräcker det mer än väl att ha konungens och drottningens födelsedagar somflaggdagar. Frågan är väl om det inte kunde ha räckt med enbart kungensfödelsedag - det är ju ändå han som är landets statschef. Vi har vidare haft traditionen att flagga den 6 novemberpå grund av dödvid Liitzen 1632, Det är väl knappast någon som uppfylls av nationalistisk yraöver hans krigiska bravader, Hans krig nere i mot , ,och är det svårt att finna motiv för. Hans tyska fälttåginger i stället hos de flesta människor känslor av obehag. Glansen kringguldkonungen från har bleknat, och nog förefaller det absurt att viskall fortsätta att hylla detta erövringskrig med allmän flaggning. hargjort stora insatser för fred och avrustning. Skall vi då högtidlighålla ettfullständigt meningslöst krig och glorifiera krigshandlingar på detta sätt? Detenda goda som jag hade av detta "äreminne" var när jag i lumpen på1940-talet fick extra förplägnad . Jag vet inte om den ordningenfortfarande tillämpas. Det kan tilläggas att i betänkandet om riketsvapen och flagga tagits bort som allmän flaggdag. UtredarenMauritz Winjbladh motiverade borttagandet med att dagens innebörd inte längrekunde anses stå levande för medborgarna och att därför anledning ej fanns attbibehålla dagen såsom allmän flaggdag. Det enda motiv för ett bibehållande ärenligt promemoria att ha någon dag förutom den 6 junisom erinrar om vårt lands historia. Självfallet kan från denna synpunkt, sägerman, åberopas andra dagar än just , men denna dag har dockså länge varit flaggdag att den inte lämpligen bör bytas ut. Man kan knappastmed fog påstå att argumenten för som flaggdag är starka. Den 6november är inte något som vi med stolthet minns från vår historia. Ett erövringskrigute i långt från gränser är ingenting som bör firas med allmänflaggdag. Min tredje motion är litet mer invecklad. Motionen gällerdet svenska statsvapnet. Vi har stora och lilla riksvapnet, eller - som denrätta benämningen borde vara - konungavapnet och statsvapnet. För den statligaverksamheten bör det räcka med ett vapen som man har t, ex, i ochNorge, statsvapen bör enligt min mening vara det medtrekronors-symbolen, I fråga om Konungens vapen bör kungen själv bestämma. Jag vill också, fru talman, passa på att rätta till ettfeltryck i min motion 2184. I mitt förslag till lag om statsvapen stårdet i 5 § i den tryckta motionen; "I frågor rörande statsvapnet ärriksantikvariatet sakkunnig myndighet," Det är givetvis som ärsakkunnig myndighet, vilket väl alla torde ha förstått. Jag har gjort denna presentation av minamotioner eftersom utskottet i sitt betänkande på ett, som jag tycker, ovanligtkortfattat och summariskt sätt har behandlat motionerna. Man har inte gått in inågon sakargumentering utan har helt kategoriskt hänvisat till detutredningsarbete som föregått propositionen. Nog levervi i besparingstider, och helt visst har utskottet större och riks vapen och flagga viktigarefrågor att behandla. Men jag tycker att även frågorna om vårt riksvapen och vårflagga kunde ha motiverat en något utförligare behandling. Nåväl, det är nuinte mycket att göra åt detta mot ett enhälligt utskott, även om det enligt minmening blivit en bättre slutprodukt om mina ändringsförslag hade bifallits. På en punkt, som för mig är mest angelägen, vill jag dockförsöka att faen ändring till stånd. Det gäller som flaggdag.Som jag har framhållit anser jag det högst olämpligt att fortsätta atthylla minnet av bedrifter , är ju känt för sitt energiska arbeteför fred och nedrustning - ett arbete som alla partier är överens om, Ändåskall vi ha kvar som en minnesdag. När nu flaggdagarna får enmera officiell status, genom en av regeringen utfärdad förordning, är det ettlämpligt tillfälle att undanta denna dag. Det tillkommer ju som bekant två nyai stället. Det har i kammaren utdelats ett särskilt yrkande medförslag till ändring, och det lyder; att med anledning av regeringens förslag ochmotion 1981/ 82:2183 som sin mening ger regeringen till känna att inte längre skall vara allmän flaggdag. Jag ber,fru talman, att få yrka bifall till detta ändringsförslag. 145PER (vpk); Den fråga som behandlas ikonstitutionsutskottets betänkande nr 26 kan synas ha ringa vikt jämfört medandra frågor som vi har att besluta om här i kammaren. Frågan om Sverigesriksvapen och flagga har emellertid stor symbolisk betydelse, ochsärskilt flaggan har stor betydelse som symbol fören sammanhållen svensknation. Detta kommer till uttryck genom den särskilda betydelse som flaggan harinom det svenska försvaret. Den nationella sammanhållningen har ansetts ståöver parti- och klassgränser. Men i verkligheten har det inte alltid rått ensådan nationell enighet. Den som har varit förtryckt och fått en orättvistliten del av de nyttigheter som produceras i samhället har haft svårt att kännasamhörighet med dem som orättvist och ofta orättmätigt har tillägnat sig del av de samlade materiella nyttigheterna. Ett starkt folkförsvar grundat på allmän värnplikt skalloch måste bygga på det faktum att folkets breda lager anser sig ha något attförsvara i ett socialt rättvist samhälle. Ett sådant har vi inte fullt ut , men det är ett rättvisare och mera jämlikt samhälle än vi hade vid den tiddå våra riksvapen och vår flagga kom till. Mot den bakgrunden är det väsentligtatt riksvapnens utseende och flaggans användning återspeglar viktiga händelseri det svenska folkets historia. Hur dessa strävanden skall kunna komma tilluttryck bör regeringen ges i uppdrag att utreda och lägga fram förslag om tillriksdagen. Vi menar att en sådan utredning skall utgå ifrån att det, som visäger i vår motion, är plogens, räfsans, sågens och hammarens folk som harbyggt vårt land och inte de feodala skikt vars överhetssignaler återspeglas ivåra riksvapen. Vad gäller våra flaggdagar bör de anknyta till viktigahändelser i vårt och andra folks liv och inte direkt till den monarki som viför vår del alltjämt betraktar som en feodal kvarleva från en gången tid. Det iproposifionen och utskottsbetänkandet framlagda förslaget, att regeringen skallkunna besluta om ordningen för flaggdagar, yrkar vi avslag på. Vår motiveringär att denna fråga bör ligga kvar hos rikets högsta beslutande organ,, som ju är direkt vald av folket och i valen direkt ställs tillansvar inför folket. Jag bedömer den nationella sammanhållningen ochuppslutningen kring vår lilla nation som viktiga i en orolig värld inför enoviss framtid. Vill vi stärka denna sammanhållning, måste vi ständigt fattabeslut här i som städse gör vårt samhälle allt rättvisare ochtilldelar envar medborgare här i landet ett tryggt liv. En sådan strävan måsteockså komma till uttryck både i utformningen och i användningen av rikets symboler,riksvapnen och flaggan. Med det anförda yrkar jag bifall till motionen1981/82:2190. Om det blir omröstning om särskilda yrkande, somöverensstämmer med ett delkrav i vår motion, kommer vi att stödja också det. 146BERTIL FISKESJÖ (c): Regeringens förslag till ny lagstiftning omSveriges riksvapen och flagga bygger på ett mycket omfattandeutredningsmaterial och på beställningar från . Förslagen har i tvåomgångar varit föremål för remissbehandling. De frågor som tas upp i motionerna om riksvapnens utseendeoch användning, om flaggdagarna, om flaggans utseende och om användningen avden tretungade flaggan har behandlats med stor noggrannhet. Vad gäller särskilten rad heraldiska frågor har det under utredningsarbetets gång framförts skildameningar av olika specialister, och en del av dessa specialisters synpunkter, sominte har blivit tillgodosedda i propositionen, återkommer i motionerna. I vissmån gäller motsättningarna vad som kan påstås ha urgammal hävd och vad som hargammal hävd, dvs. om man skall gripa tillbaka till det som möjligen kan hagällt för mycket länge sedan eller om man skall nöja sig med det som har enstabiUserad tradition. Det gäller också en sådan sak som användningen av dentretungade flaggan. Propositionen ansluter sig i stort sett till det som nukan anses ha en välgrundad tradition. Utskottet har inte funnit grundadanledning till ett annat synsätt, utan biträder härvidlag liksom i övrigtpropositionens förslag och avstyrker motionerna. Vad gäller flaggdagarna, som berörde, innebärförslaget en kombination av tradition och förnyelse. De gamla flaggdagarnabehålls, men två nya läggs till, nämligen dagen för riksdagsval och FN-dagen.Därmed markeras dels vårt fosterländska sinnelag, dels vår öppnainternationalism. Det är ingen dåUg kombination. Jag ber,fru talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. 10 protokoll 1981/82:120-124 147NILS (): Det kom i alla fall några synpunkter på denhär frågan från utskottets talesman. Annars trodde jag faktiskt att man intehade någon egen uppfattning i dessa frågor. talade när det gällde flaggdagarna omtradition och förnyelse. Det har jag noterat, och jag har ingenting emot de tvånya flaggdagarna, sade att det skulle tilltala vårtfosterländska sinnelag. Jag har verkligen svårt att känna något fosterländsktsinnelag om man hissar flaggan . Flaggdagarna har haft karaktären av eninofficiell rekommendation. Denna tillkom på initiativ av bestyreisen förSvenska flaggans dag. I propositionen anmäls en reglering av de allmännaflaggdagarna, vilka därmed får en mer officiell status. Därför är det inteoviktigt att uttalar sin mening om förslaget vilka dagar manofficiellt skall hissa flaggan. Privat kan man ju själv avgöra vilka dagar mananser att detta skall göras, men jag antar att förordningen även härvidlag haren viss påverkan. Skall man hissa flaggan borde det i så fallvara på halv stång. För resten är det i grund och botten fel att dog . Enligtden då rådande tideräkningen dog han nämligen . övergickSverige från den julianska till gregorianska tideräkningen. Tidsskillnadenmellan den gamla och den nya tiden var . När reformengenomfördes slopades . Efter den 17 februariföljde alltså . Man kan alltså säga att vintern gick fort . Bortsett från detta finns det ingen anledning att ha kvarden som allmän flaggdag. Denna dag - hur felaktig den än är -påminner om vår kungs krigiska härjningar nere i . Det ärinte något som vi med stolthet minns från vår historia. Därföryrkar jag bifall till det särskilda yrkandet. 148 (): Bara en enda kommentar! antyddeatt utskottet skulle ha behandlat de här frågorna på ett nonchalant sätt. Så ärinte fallet. Utskottet har tagit fram ett mycket gediget material, som vi iutskottet har studerat. Det är efter en genomgång av detta gedigna material somutskottet har kommit fram till ståndpunkten att utskottet bör biträdapropositionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 149FÖRSTE VICE TALMANNEN; Proposition ställs först särskilt i fråga om motion 2183,beträffande vilken under överläggningen framställt ett särskiltyrkande som utdelats till kammarens ledamöter, därefter i fråga om motion 2190,beträffande vilken framställts bifallsyrkande, och slutligen i fråga omutskottets hemställan i övrigt. Utskottets hemställan såvitt avsågmotion 2183 bifölls med 165 röster den 104 för det av NilsHjorth under överläggningen framställda yrkandet. ledamotavstod från att rösta. riksvapen Motion 2190 av m. fl. Utskottets hemställan såvitt avsåg motion 2190 bifölls med255 röster mot 15 för bifall till denna mofion. Utskottets hemställan i övrigtBifölls. 23 § Föredrogs betänkande 1981/82:24Vissa anslag ur kyrkofonden, m. m. 1981/82:149) betänkande 1981/82:23 Djurskydd Vad utskotten hemställt bifölls. 24 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid ett senare sammanträde. 25 § Kammaren åtskildes .