prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — Det här är inte någonunderstödstagarmentalitet, ulan helt enkelt ett försök att förbättraförutsättningarna för en expansion av näringslivet i som kan gesysselsättning, varaktig och meningsfull sädan, ät människorna där. EivorMarklund vet att mycket av dessa pengar har gätt till förbättringar avinfrastrukturen - vägar och annat - och fill investeringar i de stora statligaföretagen. gjorde därvidlag en jämförelse mellanSveriges produktion av stål och . Jag vet inte vad drar för slutsatser av delta. Det är naturligtvis värt en litenfundering, t. ex. när det gäller produktionskostnaderna. Inte menar väl EivorMarklund att norrbottningarna skulle betalas för stålframställningen som manbetalas i ? Men det är naturligtvis där som konkurrenskraften iförsta hand kryper fram. Vi svarar med att försöka gä över till mera förädladeprodukter, som kan bära ett högre löneläge, och det är just därför vi genomgåren svär strukturomvandling. Jag anser att det är den riktiga vägen att gå, istället för att backa tillbaka. Vi har gjort en serie insatser för Norrbottensvidkommande, både för atl råda bot pä de akuta problemen och för att breddanäringslivet. Vi skall ta vara pä alla sådana chanser som finns. Jag villhänvisa till den särskilda servicecentral som inrättats i som ettnytt grepp. Jag vill hänvisa till de pengar som faller ut av Vindelälvspaketet,som faktiskt också tillkommer i viss utsträckning, vilket är ettnytt grepp. Vi kommer äter till de här frågorna i den regionalpolitiskapropositionen, där vi också kommer att koppla ett nytt grepp, nämligen attsänka de totala lönekostnaderna i de fyra nordligaste kommunerna genomminskningar av arbetsgivaravgifter. Vi hoppas också att det blir elt positivtbeslul i för ett nytt flygplanssystem och att det skall ge fler nyajobb i . På olika punkter får vi alltså lov atl tillvarataNorrbollens intressen, just därför alt läget där är så svårt. Inget seriöstförslag skall lämnas oprövat för att komma människorna i till hjälp. 42 (vpk): Det är självfallet rikfigt att det inte är löntatt gråta över spilld mjölk. Jag har heller inte haft detta i tankarnanär jaghar försökt att den här gången - jag har ju haft anledning att diskuteraNorrbottenproblemen ett antal gånger under de gångna 15 åren - ta greppet medatt visa hur det historiskt, åtminstone för en något sä när överblickbar tid,har gätt till när det gällt att lösa Norrbottenproblemen. Jag har velat erinra om detta därför att jag tror altdetta ger kunskaper, detta ger möjlighet att belysa kraften i de kunskaper somnu finns inte minst i länet, vill jag påstå, men som kanske ännu saknas idepartementet och i de övriga delarna av landet om förutsättningar;kunskaper också om hur regionalpolitiken och beslut i samband med den hittillshar fattats pä central nivå men haft regionala effekter - inte Ullräckliglpositiva effekter, tyvärr. Man kan faktiskt tala om att det har förts enomedveten regionalpolitik, men också en medveten regionalpolitik, som inte harresulterat i det som har haft rätt att kräva. Det har konstaterats av många andra än mig att denmedvetna regionalpolitiken har misslyckats med att lösasysselsättningsproblemen i , för en klart framgångsrikregionalpolitik skulle ju ha betytt att länel nu skulle ha haft etttillräckligt antal nya sysselsättningsfillfällen inom industrin.Förutsättningarna finns ju, och det har inte heller försöktatt bestrida. De största förhoppningarna har knutits fill detregionalpolitiska stödet och dess betydelse för industrins investeringar ochsysselsättning, men förhoppningarna har inte kunnat infrias. Arbetsmarknadsministern tycker tydligen att det här medIndonesien var ett dåligt exempel. Jag har tagit det bara för att belysa attdet som man numera mer eller mindre ofta får höra, att järnmalmsgruvornas ochstålindustrins tid är i stort sett förbi, inte kan vara riktigt, eftersombehovet också globalt sett är så stort. Det är naturligtvis lätt gjort all man fastnar iordklyverier. Jag vill framhålla att jag, när arbetsmarknadsministern bemötermitt anförande, tyvärr fär en känsla av att han litet för mycket har lyssnat påsitt partis representant i , som i skrivningen om Länsprogram 80 ien reservation tycker att man i länsprogrammet tecknar en alltför mörk bild avNorrbotten. Har man del som vägledning, är det inte så konstigt om resultatetblir som det blir. Länsprogram 80 är verkligen ingen skrämselpro-fefia. Det ären väckarklocka som borde ljuda betydligt högre än den tydligen Måndagen den 15 februari.1982 5 prolokoli 1981/82:80-84 Om arbetslösheten i och hittillshar gjort i departementen, sä alt det avsätter resultat i den proposition somär aviserad till . Jag noterade förut att regeringsledamöter inle diskuterarsådant som är under behandling. Ett besked hade annars varit bra. Jag kan inteåberopa att lokalradion just nu speciellt bevakar dessa frågor, men jag vel attdet också i finns intresse för vilka besked som skall komma fram avden här diskussionen. Det skriftliga svaret gav ju inga besked, och såvitt jagkunde höra gjorde inte det muntliga det heller. 43PER (vpk): Först får jag tacka arbetsmarknadsministernför ett interpellationssvar som den här gången är något mer än det kollektivasummariska svar som vi fick . Den här gängen har vi fåttåtminstone litet besked för varje län som berörs. Vad det gäller de stora övergripande frågorna länker jaginle ge mig in på dem, utan hänvisar till den debatt som fördes mellan C.-H. Inledningsvis konstaterar jag att arbetsmarknadsministern,i sitt svar till , deklarerar att de mål som lades fastför arbetsmarknadspolitikens roll alltjämt kvarstår, somdet står i svaret. Om dessa mål sålunda kvarstår också - ja, då gällerdet att försöka leva upp till dem. Skillnaden är att de tillgängligaresurserna blivit mindre och att problemet med arbetslöshet nu är större ännågon gång sedan den stora världskrisen . Generellt anser jag attmålet i fråga om välfärdsfördelningen, som ju enligt arbetsmarknadsministernalltjämt skall ligga fast, måste förplikta regeringen till att föra en poliliksom inte lastar över krisens och arbetslöshetens börda pä dem som förlorar sinaarbeten. De som ställs utan arbele har nog med den mentala börda sysslolöshetenisig innebär. Den ekonomiska bördan bör fördelas någorlunda rättvist på alla isamhället i förhållande till vars och ens ekonomiska bärkraft. Att krisens ocharbetslöshetens börda skall lastas på de svagaste anser jag helt oacceptabelt.Ändå har del knappast undgått någon atl sä har skett. Om jag sedan går över fill arbetsmarknadsministerns svarpä mina frågor, så finner jag där få konkreta besked. Som jag framhållit i mininterpellation finns det säkerligen en tendens hos iakttagare utanför Örebrolän atl betrakta detta centralt belägna län som rätt problemfritt. Så äremellertid inte alls fallet. I detta geografiskt lilla län, som innehåller såvälskogs- som mellan-och slättbygd, finns samlade alla de problem som dessa olikatyper av bygder har. Det finns därför all anledning atl beakta de problem mednäringsliv och sysselsättning som faktiskt finns i län. I svaret sägs att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ilänet kommer att öka. Nya kurser kommer att starta inom AMS-utbildningen, sägsdet. Jag är inte så övertygad om att det verkligen blir så. Mellan 1 700 och 1800 arbetslösa går på beredskapsarbeten i länet. Det är mellan 1 000 och1100 . Del är givetvis en betydande höjning av insatsenjämfört med tidigare förhällande men har bara kunnat få den effekten atl främstungdomsarbetslösheten inte ökat. och löper dssaberedskapsarbeten ut, samddigt som de anvisade anslagen också är förbrukade. Dahar man förbrukat 86 milj. kr. har begärt ytterligare 5milj. kr., och frågan är om den har utsikt att alls få mera pengar. I svaret nämns möjligheten att ge ungdomarberedskapsarbeten inom näringslivet. Denna verksamhei har knappast kommit igång ännu, och det är ovisst om det finns intresse ute i näringslivet för attrealisera den. I svaret till sägs att regeringen för någonvecka sedan lagt ut industribeställningar på 40 milj. kr. I svaret fill miganges alt län fått del av dessa beställningar. Min fråga är; Hur stortbelopp har vi fått till län, och fill vilken bransch har dessa beställningargäll? Vad sedan gäller min fråga om utlokalisering av statligverksamhet till län så hänvisar arbetsmarknadsministern till denregionalpolifiska proposition som skall läggas fram. Jag får väl godtaatt det inte avslöjas något i förväg om denna propositions innehåll men villframhålla några saker. Dras SCB;s verksamhet ned totalt, anser jag attneddragningen inte skall fä drabba den del som är utlokaliserad till Örebro.Den har ju flyttats ut dit just för att ge sysselsättningstillfällen. Om det iframtiden blir en utvidgning av verksamhelen, bör den tillföras . Vad sedan gäller ullokaliseringen av det nya ,är det många kommuner som är ute efter det -18 tror jag. Jag vill bara i deltasammanhang ha sagt att borde vara en från flera synpunkter lämpliglokalisering, om förläggningen sker utanför . Som svar på mina frågor om I 3 och om sysselsättningen vidförsvarsmaterielinduslrin så ser arbetsmarknadsministern inte atl siaten härhar något större ansvar än för vilken annan neddragning i sysselsättningen somhelst. Jag är inte överens med honom på den punkten. Jag menar att för dem somär sysselsatta direkt av staten eller vilkas arbeten är helt beroende avstatliga beslut måste staten ha ett särskilt ansvar. Vad sedan gäller planering för ökad civil produkfion inomkrigsmateriel-industrin meddelar arbetsmarknadsministern alt den tillsattautredningsmannen kommer all avlämna rapport till regeringen redan innevarandemånad. Det är ett av de få konkreta besked som finns i svaret till mig. Frånvpk har vi under en följd av är påyrkat en sådan planering, och under senare ärhar det visats ökad förståelse för detta värt krav pä övergång mer civilproduktion. Jag uttrycker redan nu förhoppningen att utredningsförslagen härgår i den riktning som vi har krävt. Inom exempelvis, där man hade en utveckling mol ökad civil produktion, har vinden vänt;där har den civila produktionen krympt kraftigt och den militära delen relativtsett ökat. Jag vill slutligen påminna om atl län iår enligt länsarbetsnämnden hade 5 560 arbetslösa. Det är ett 1 630 fler än förett är sedan trots 1 040 nya beredskapsarbeten . Om arbetslösheten i och Om arbetslösheten i och det gåratt lösa dessa problem med bara en påspädning av beredskapsarbeten, utan detmåste också till stimulans av den ordinarie arbetsmarknaden. Här bordeigångsättande av byggverksamhet kunna verka som motor. Statligt och kommunaltbyggande borde kunna tidigareläggas som en stimulans. Det framhålls också medkraft av länsarbetsnämnden. Man menar också att får vi nästan stopp ibyggverksamheten under lång fid riskerar vi att vi inte har några kunnigabyggnadsarbetare att sätta in, när konjunkturerna kanske någon gäng vänder. Kan län påräkna tidigarelagt statligt ellerkommunalt byggande, som har angivits i det lämnade svaret exempelvisbeträffande ? Blir det nya pengar till beredskapsarbeten när pengarna ärslut ? Det är ju ett litet glapp då till nästa budgetår. Vart har de utlagda statliga beställningar som gjortsnyligen gått, och finns det chans fill fler? 44RAUL BLUCHER (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern försvaret. Det är ett betydligt utförligare - eller ordrikare - svar än det jagfick om arbetslösheten i . Men är detetl svar som är snävt avgränsat till att handla om de speciella stödåtgärdernaför att skaffa fram tillfälliga arbeten. När jag frågade, om de hittillsgenomförda slatliga åtgärderna har varit tillräckliga och om regeringen vill tainitiativ till nya typer av åtgärder, efterlyste jag inte den länga raden avnya försök med att betala pengar till företagen för kortsiktiga och tillfälligaarbeten. Det är ju åtgärder för att möta och bekämpa de långsiktigaproblemen som krävs i ett län som . Strukturproblemen inomskogsindustri och stålindustri har varit kända länge, och de har sedan slutetav åstadkommit att industrisysselsättningen har minskat betydligtmer i än i landet som helhet. talar arbetsmarknadsministern återigen om att vårt länhar fåll mer pengar till beredskapsarbeten än . Men det är ju så attantalet konkreta beredskapsarbeten har avtagit i rask takt, och det har intehela tiden funnits arbeten till alla dessa pengar. Då är det inte någonavgörande insats mot arbetslösheten i att ytterligare 61 milj. kr. harställts till förfogande för beredskapsarbeten, öch även om man skaffar framberedskapsarbeten till pengarna är dessa arbeten bara en tidsbegränsadnödhjälp för de arbetslösa. Denna vår kommer t. ex. 2 400 beredskapsarbetandevärmlänningar att få gå tillbaka fill sin reella arbetslöshet. I stället skallandra människor få tidsbegränsade beredskapsarbeten. Antalet öppet arbetslösa i är nu över 8 000.Därtill kommer att omkring 3 000 är varslade just , därav ungefär hälftenlill följd av Vänerskogskonkursen. Ytterligare 1 000 har fått varsel ompermitteringar av varierande längd eller om korttidsvecka. Det finns alltsågoda skäl för atl tala om en arbetslöshet som ökar i accelererande takt. Arbetsmarknadsministernnämner också i dagens svar de särskilda ungdomsinsalserna. Av de insatserna ärde s. k. ungdomsplatserna en. presenterade enundersökning av de större industriföretagens intresse av att inrättaungdomsplatser i . Det blev tyvärr ett mycket magert resultat. Ochdå går ju luften ur även den ballongen. Dethär är ingen svartmålning, det jag nu har sagt. Det skulle annars vara tillstor lättnad för de arbetslösa och varslade värmlänningarna, omarbetsmarknadsministern skulle kunna påvisa överdrifter och missvisandeuppgifter i det jag säger. Detär inte genom att sitta med armarna i kors och vänta pä bättre konjunkturer ochlåta storfinansen sköta omstruktureringen på egen hand som regeringen sätterfart pä industrin i . NärUddeholmsbolagets kris ledde till vissa statliga insatser sadeinduslriminisler Åsling några numera bevingade ord om att skutan då var flottoch kunde segla vidare i förlig vind. Detär möjligt att finansmännen bakom den omstruktureringen har kunnatsegla vidare i förlig vind. Men industrin i har fortsatt att gå back,och skulle man tillämpa det Åslingska liknelsespråket sä är det fräga om enallvarlig grundstötning där båten tar in vatten. Ochi dag säger ungefärligen, översatt lill detta bildspråk: Vihar öst litet vatten, även om det inle räcker, men hade vi inte öst så hadebålen sjunkit ännu tidigare. Påannat sätt kan jag inte tolka honom när han säger att "gjorda åtgärderkanske inte alltid är lillräckliga, men helt klart är att utan regeringens ochstatens hitfills gjorda insatser hade läget varit betydligt sämre". Detstår tydligen klart att regeringen inte har några idéer om hur den skulle kunnagå fill väga för att aktivt bidra till en industriell utveckling i . Per berörde läget i län. Arbetsmarknadsläget där,liksom i landet i övrigt, är bekymmersamt, men jag menar ändå att det finns endel ljusglimtar i län. De nyanmälda lediga platserna ökade, ja, de t. o.m. tredubblades fill januari. Det finns företag i län somnyrekryterar folk. På byggsidan har i en slörre investering kommii igäng, som har gjort att man kunnat revidera prognosen för byggarbetslösheten.Vi kan tycka vad vi vill om ;s handläggning, men kommer den i gång, ochden är ett betydande byggprojekt. Antalet varsel är dessutom något lägre. Menockså här har ju, såsom Per påpekade, de arbetsmarknadspolifiskainsatserna ökat mycket kraftigt. Främst gäller detta beredskapsarbetena, somnära nog har tredubblats och där det finns ytterligare kapacitet för att öka påinsatserna. Detsamma gäller arbetsmarknadsutbildningen. När del gällerungdomsplatserna skall jag strax återkomma fill det som Om arbetslösheten i och RaulBliicher var inne på, men det är angeläget att vi på alla håll nu "liggerpå" lokalt för att få till stånd de avtal som är en förutsättning för attungdomsplatser skall inrättas. Per ställde på slutet av sitt anförande trefrågor om huruvida man kan räkna med ytterligare stimulans av byggsektorn iÖrebro län. Milt svar är alt det alldeles till departementet har inkommitresultaten av en inventering inom den statliga sektorn av tänkbara projekt, somkan Udigareläggas. Vi skall, i likhet , gå igenom deninventeringen för alt se om vi kan lägga fram ett byggpaket inför nästa höstoch vinter. Det finns åtminstone en statlig förvaltningsbyggnad i sombör ligga långt framme i kön, eftersom behovet där är klart dokumenterat. Per frågade också hur det går medframställningen om mer pengar till beredskapsarbeten. För dagen kan jag inteheller där ge något svar. Vi har en framställning från AMS om ytterligare 160miljoner, men Per får vänta på beslutet, och sedan får AMS i vanligordning fördela de eventuella pengarna. I den tredje frågan, om de statligaindustribeslällningarna, har vi fattat ett sådant beslut. Det förslag lillfördelning som vi har översänt till AMS med beslutet innebär att enbeställning pä motortrallor skulle förläggas till . Beställningen uppgårlill ett belopp av dryga 18 milj. kr. tog upp sysselsättningsläget iVärmland. Det är ocksä en sak som ofta har diskuterats här i kammaren.Sysselsättningen där är svag, och arbetslösheten alltför hög. Dock kunde vinotera atl arbetslösheten inte ytterligare steg iVärmlands län men att de lediga platserna däremoi ökade någol, att vi nu harfler människor i beredskapsarbeten och i arbetsmarknadsutbildning saml attantalet varsel minskade något. Ännu är det för tidigt att säga om detta innebären vändning pä arbetsmarknaden i , men klart är att vissa positivaeffekter ocksä i har kommit ut av den omlagda ekonomiska politiken. Jag delar oro för alt ungdomsplatserna ännuinle har kommit lill i den omfattning som vi hade förväntat oss. Vi böremellertid komma ihåg att del var så sent som som avtalet blev klartoch förordningen distribuerades ut till myndigheterna. Man är i full färdmed att inventera möjligheterna..Men jag tycker att det vilar ell stort ansvarhär hos både arbetsgivarna och de fackliga organisationerna att se bort frånsvårigheterna och försöka komma överens om att plocka fram extrajobb förungdomar. I sä fall är arbetsförmedlingen beredd att placera 16-17-äringarnadär. Min vädjan, som jag har riktal till arbetsgivarna och som jagvill upprepa, är därför alt ge ungdomarna en chans. Finansieringen står ihuvudsak staten för. 46PER (vpk); Litet besked fick jag ändå avarbetsmarknadsministern, och jag får tacka för det ytterligare besked som jaghar fått. lägelockså i län är lika bekymmersamt som i den övriga delen av landet, ochdet är helt riktigt. I delta inlägg vill jag då påminna om att kommunerna inorra länsdelen till följd av problemen med omstrukturering av stålindustrinunder en över-gängstid har betraktats som tillhörande stödområde 4, men denstödomrä-desstatus som de inofficiellt har fått under en övergångstid löper nuut i är. Länsmyndigheterna har den mycket bestämda meningen attdessa kommuner - vilket väl kommer i den proposition som det inte kan sägasnågonling om ännu - i norra länsdelen verkligen bör hamna i stödområdet. Dettaskulle ha betydelse för etablering av bl. a. småföretag, sägs det. har kommit i gäng, säger arbetsmarknadsministern.Det är rikligt, och detta ger en del byggjobb - och det är välkommet. Belräffande AMS-pengarna kan nu inle lämnas något beskedutan där hänvisas till att dessa pengar får fördelas centralt. Det konkretabesked som kan lämnas gäller en förvaltningsbyggnad i , som skullekunna komma i gång i hösl, om jag fattat rätt. Det är väl så attlänsmyndigheterna förutser särskilda bekymmer för byggnationen just . Jag vill slutligen säga - det blir kanske inte nödvändigtför mig att begära ordet mer i denna debatt - att arbetsmarknadsministern hartagit på sig en ordentlig arbetsbörda genom alt svara på 15 interpellafioner . Om han tar pä sig en molsvarande ämbetsbörda för att komma till rätta medarbetslösheten i landet, händer det kanske någonting. Men kan vikonstatera att det här förut har talats om . Jag skulle viljasäga att arbetsmarknadsministern egentligen är fånge inom ett ekonomiskt systemsom sätter gränser för hans verksamhet och möjlighet att göra någonting. Hanfär konstatera att i viktiga ekonomiska frågor bestämmer inte vi här iriksdagen, inte ens regeringen, utan del är krafter utanför dessa institutionersom styr och ställer. Hans möjligheter att agera är därför begränsade i mångaavseenden. Under dessa betingelser får han göra så gott han kan. Om det medliberal menas att vara kluven, vill jag säga att vi hoppas att det ändå kommeratt hända någonting pä detta område. Det sägs i länsrapporten att man liksomskymtar etl ljus i fjärran och all det skall komma en konjunkturvändning, ochdet är väl något att hoppas på inom detta system. Om arbetslösheten i och 47RAUL BLUCHER (vpk): I inledningen till denna debatt talades omhistoriska siffror med anledning av lidningsuttalanden avarbetsmarknadsministern om att januarisiffrorna redan var historiska. Nuanvänder arbetsmarknadsministern ocksä historiska siffror genom att hänvisatill att arbetslösheten tillfälligtvis inte ökade vid den senastemänadsräkningen. Men den allvarliga situationen är ju följden avVänerskogskonkursen, där det gäller 1 500 jobb inom industrin. Billerudsbolagetkommer att ta bort ytterligare 350 arbeten inom industrin, ochbolaget planerar långsiktigt att ta bort ytterligare produkter ur sinprodukfion. I ett länsom står och faller industrisysselsättningen med Om arbetslösheten i , och Uppsalalän basindustrierna,just därför att basindustrierna är så dominerande. Vi har mänga orter medensidigt näringsliv, där ett enda företag svarar för avindustrisysselsättningen, men i länet finns också mycken annan induslriellverksamhet och verksamhet över huvud taget - transporter osv. - som är en följdav basindustriernas omfattning. Utvecklingen får fortgå utan atl del sätts in någontingsom ger dynamik i länets industri. Dä är det inte myckel atl tala om att dettillfälligtvis inte nu råkat vara en uppgång i arbetslösheten! Bilden är mycketallvarlig, och den borde verkligen oroa arbetsmarknadsministern mycket mer. Sedan till ungdomsplatserna. Det vilar ett stort ansvaräven på de fackliga organisationerna, säger arbetsmarknadsministern. Men defackliga organi-safionerna är positiva ull ungdomsplatserna. Förhållandet ärfaktiskt det att de flesta av de större industriföretagen, när de tillfrågadesav , förklarade att de inte hade några möjligheter. De var iprincip positiva till tanken på ungdomsplalser, men de hade inga möjligheteratt inrätta några sådana. Det var vad man fick fram i första rundfrågningen. Visst vore det väldigt bra om vi låg på från alla håll föratt få företagen att inrätta ungdomsplatser och om detta gåve något resultat.Men det ser mörkl ut för den lösningen. Och så : saknas de stora samlandegreppen för alt ge en annan industriell utveckling. F. n.är det en accelererande avveckling, och den bryts inte vare sig medberedskapsarbeten, ungdomsplatser eller andra särskilda satsningar. Den kanbara brytas med en annan polifik. 48HANS i (vpk); Jag får tacka för svaret frånarbetsmarknadsministern. Per berömde det och tyckte att det varväldigt utförligt. Jag skall inte gå i polemik med Per , menVästmanland avhandlas på sju ä åtta rader. Där står det att de satsningar som inneburit attVästmanlands län har tilldelats mera av beredskapsmedel har gjort alt man harkunnat satsa mera, och det är naturligtvis en sanning. Sä är del, det harsatsats mera. Men om man skall se till det krig mot arbetslösheten somarbetsmarknadsministern talade om får man väl anse att del krigetförs med ganska smä medel och med en diskutabel taklik. Den långsiktigastrategin skall vi inte tala om - den kan aldrig leda till seger motarbetslösheten, den saken är klar. Förra gången vi diskuterade de här frågorna gjorde jagberäkningar ulifrän vad arbetsmarknadsministern då sade, bl.