prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — De är besläktade när det gäller deras tidigareroll som spjutspetsar i den industriella ulvecklingen i landet som i viss månkunnat kompensera de depressiva tendenserna i andra sämre ställda regioner. Mendenna deras roll har upphört och den har på elt drastiskt sätt vänts i sin lotala motsats. Man ser detta i dessa städer, man ser deti och , man ser del i människornas ansikten, man ser det pågatorna och i bostadsområdena. Vad gör då regeringen åt delta? Ja, särdeles myckel annatän att bara filta pä gör den trots allt inle. Om vi nu utgår ifrånarbetsmarknadsministerns svar på interpellation omarbetslösheten i skall vi finna alt svarels innehåll är magert, ringaoch sammanhangslöst. Arbetsmarknadsministern uppehåller sig vid etl förhållandesom han beskriver som alt antalet beredskapsarbeten nu skall öka förGöteborgs och län. Del är nu en taktikers historieskrivning, ty del ärklart atl om man har börjat med alt minska och sedan försöker återställa kanman ju påstå att man har ökat. Jag tycker inle heller att är ärlig, hellenkelt, när han beskriver situationen allmänt och regeringens politik medanledning därav när det gäller sysselsättningen i . Först och främsl bör man dä vela att av dessa 50 %försvinner pä grund av kostnadsökningar förorsakade av inflationen. Vidarebör man vela atl pä grund av andra åtgärder somregeringen vidtar kommer att mista 150 milj. kr. som kunde ha använts för ettsysselsättningspolitiskt kommunalt program t. ex. av den lyp och med deninriktning som kommunfullmäktigegruppen från vpk i har föreslagit. Av dagens aktuella datalista frän länsarbetsnämnderna -som jag har här i handen-kan bl. a. utläsas har haft 250nyplaceringar i beredskapsarbeten i och något över 300 totalti . Om man gör en grov prognos pä basis av della och larhänsyn lill den begränsade tid som ett beredskapsarbete varar, skulle man kunnasäga all de åtgärder som regeringen och här åberopar är av dendimensionen att av de arbetslösa i inle kommer attberöras. Man frågar sig; Var är proportionerna? Kalkyler, som gjorts kommunall i och som kanbekräftas av var och en som vet hur industristrukturen är och vad som kanväntas , ger vid handen att bortåt 40 000 människorkommer att slå uianför normala sociala sammanhang, utan hopp om atl få enplacering i elt Om arbetslösheten i , Göteborgsregionenoch Smålandslänen Om arbetslösheten i . något sånär stabilt arbete. Så många människor kommer sä att säga att flyta mellanperioder av sysselsättning i beredskapsarbete, allt längre ochsvåröverkomligare arbetslöshetsperioder, tillfällig utbildning och liknande. Dekommer alt få den sociala basen för sin tillvaro mer eller mindre uppriven. Det betyder att man inriktar sig pä att man i en avSveriges ledande industrisläder och dess klart ledande exportstad skall ha detsom ell kroniskt tillstånd alt av befolkningen pä detta sätt skalltvingas föra en abnorm tillvaro, allt för den stora hedern att de skall ståtill tjänst som arbetskraftsreserv - tänkbar arbetskraftsreserv skulle mankanske säga - ät en exportindustri om vars framlid regeringen vet precis likalitet som den vet om allting annat. talar arbetsmarknadsministern pä ett diffust sätt omdet enda hoppet att arbelsmarknadspoliliken skall försöka hålla saker och tingnågot så när uppe, i väntan pä atl expansiva industribranscher skall ta fartoch kunna erbjuda ökad sysselsättning. Vad är nu detta för luftiga utopier? För det första är det ju så att regeringen inte pä någotsätt tillskapar expansiva industribranscher, t. ex. via en satsning på denstatliga industrin. För det andra håller man tillbaka den offentliga sektorn,och del kommer att gälla i hög grad i , som drabbas av de kommunalaförlusterna jag tidigare nämnde, denna offentliga sektor som ändå utgör enmyckel viktig marknad när det gäller efterfrågan pä många av den privataindustrins produkter. Dessutom förfaller möjligheterna för en expanderandeframtida industri all ta i anspråk de mänskliga resurser som finns och sominte används. Människorna ärju inte desamma närde har fält gå tre, fyra, femåreller fler i denna karusell. Det vet vi av tidigare erfarenheter och av erfarenheterfrän och från kontinenten. finns människorna där. Det är nude skall in i arbete, eftersom de går förlorade om man dröjer. Nåväl, vad skulle dä vara en bättre lösning? På denpunkten stöter vi på regeringens och arbetsmarknadsministerns ständigtupprepade påstående, som har förekommit här i debatten , nämligen att mankan inte öka utgifterna för kortsiktiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder, fördå ökar budgetunderskottet. Del är ansvarslöst, heter det. Man kan inle heller,säger , försöka kompensera det genom att ta in mer medel iskatter för atl få större resurser för arbetsmarknadspolitiken. Lål oss granskade påståendena nationalekonomiskt. Budgetunderskottet är ju väsentligen en produkt avkonjunkturnedgången. Denna är så att säga den underliggande huvudfaktorn. Omman i ett sådant läge möter detta genom all försöka dämpa de offentligautgifterna och hålla tillbaka dem, kan ju delta bara ylteriigare hålla fillbakaefterfrågan och därmed via den allmänna marknaden, via de allmänna ekonomiskamekanismerna, leda till etl ännu slörre budgetunderskott. Del är er polilik somleder till elt sådant ännu större budgetunderskott - vi kan helt rikliglkonstatera att budgetunderskottet har växt för varje är. Sedan sägerIngemar att om man försöker finansiera ökade satsningarpå arbetsmarknadspolitik och näringspolitik med ökade skatter, så skulle detinnebära att man bara flyttar efterfrågan - del blir ingen total ökning avefterfrågan. Det måste vara felaktigt. Det är ju väl känt inomkonjunklurpolitiken att man den vägen kan öka efterfrågan. Om skatterna drabbarutgifter eller konsumtion som riktar sig till importerade varor och man tardetta via en skatteökning av någol slag och för över det till expansivaarbetsskapande åtgärder inom landet, så blir del ändå en ökning av efterfrågan.Detta är elt välkänt fenomen i den klassiska Keynesianska diskussionen. Detmåste vara riktigt atl göra så. Speciellt intressant är då ifall man beskattar den del avefterfrågan som inle är efterfrågan av produktiv natur utan en rent spekulativefterfrågan som bara syftar lill att öka efterfrågan på placeringar ochrealkapilal för all flytta finanskapital och på det sättet öka profilerna. Omman drog in en del av delta spekulationskapital som är i cirkulation och sompressar upp inflationen, så skulle därför inle på något sätl efterfrågan påindusirins produkter och pä tillverkningsprodukter i övrigt minska. Men om mananvänder denna indragna del av de spekulativa inkomsterna till all öka antaletarbeten, genom arbetsmarknadspolitiken och näringspolitiken, skulle del ocksåinnebära en totalt sett ökad efterfrågan av de slag som skapar en förbättradsysselsättning. Det är väl ocksä ell välkänt fenomen, som jag tycker atlIngemar skall erkänna i den här diskussionen. Del är dessutom så all man myckel väl kan öka etlbudgetunderskott med ytterligare några miljarder, om ökningen i sin helhetläggs pä sådant som skapar ökad sysselsättning och därmed också ökadeskatteinkomster för stal och kommun. Om denna polilik bedrivs med en visskonsekvens och längsiklighel blir följden i nästa omgång en minskning avbudgetunderskottet i stället för som nu-med er politik-en ökning, som ni inlekan springa ifrån, hur mycket ni än skär ner, därför alt era egna nedskärningarslår undan grunden för den politik ni påstår er vilja föra - de resultat nipåstår er vilja uppnå infinner sig helt enkelt aldrig. Man kan inte lägga ner hur mycket som helst på kortsiktigaåtgärder, säger . Nåväl - inle hur mycket som helst, det mämedges. Men man kan lägga ner betydligt mer än vad man gör, och della kommerall fä gynnsamma följder budgelpolitiskt och sysselsällningspoliliskl. ex., som jag nämnt, ett program frän vpk-gruppen i kommunfullmäktige iGöteborg som i 13 olika investeringsområden, som man satsar pä. skulle kunnaskapa bortåt 7 000 arbeten. Några avsnitt av del programmel har blivil litetföråldrade på grund av nedgången inom varvsindusirin - del finns inle längresamma möjligheter som lidigare all rehabilitera den. Men säkert är del ändåfråga om minsl 5 000 arbeten. Med den politik ni för gentemot kommunerna-enpolitik som berövar 150 milj. kr. 1983-kommer den typen av ambitionerfrän kommuners sida atl slå slint. Och partivänner i Göteborghar f. ö. inga som helst sådana ambilioner. Del skulle finnas möjligheter atl i ell långsiktigtrehabiliteringsprogram för den göteborgska industrin ta in långsiktiga planerför upprustning av del svenska transportnätet, som behöver en sädan upprustning och som Om arbetslösheten i . Om arbetslösheten i , Göteborgsregionenoch Smålandslänen därigenomskulle bli effektivare. Detta skulle bl. a. också gynna exportindustrin. Manskulle kunna skapa etl underlag för den lyp av industri som redan finns iGöteborg - för varven, för delar av metall-, verkstads- och fordonsindustrin.Jagefterlyser ett sådant program. För ni talar väl ändå med varandra iregeringen. Även om industriministern tillhör etl annat parti, är han väl inteför dagen satl i karantän på grund av sina underliga turer när det gällerStatsföretag. Avslutningsvis vill jag, herr talman, säga följande. Efteratt ha tagit del av de konkreta erfarenheterna av arbetslöshetens -lika väl som arbetslöshetens och Väslskåne - och efter attha hört hurregeringen resonerar, kan jag konstalera alt regeringen befinner sig på en heltannan våglängd. Det rör sig om olika saker. Vi har dels delta jättelika problemmed denna växande induslriella reservarmé och denna industriella och socialamisär, dels något litet som regeringen kallar åtgärder för alt bekämpaarbetslösheten och som inte står i den ringaste proportion till den socialasjukdom som håller på atl utvecklas. Jag frågar mig; Varför är del så? Jag skall avsluta med en mycket cynisk fräga, som densenaste tiden alltmer har trängt sig pä var och en som försöker se problemen iansiktet någorlunda ärligt. Har inträde i folkpartietspartistyrelse och de nya signalerna i anda när det gällerfolkpartiels poliliska, ideologiska och programmatiska framträdande någotsamband med den arbetsmarknadspolitik som här redovisas? Är det helt enkelt så,att denna reservarmé skall vara etl inslag i den lönepolitik som ni för på PehrGyllenhammars och andras uppdrag? 57 (vpk): Jag börjar med att tacka för svaret på min interpellation. I interpellationsdebatlen sadearbetsmarknadsministern: "Vi måste i första hand vidta sådana åtgärdersom bidrar till att rätta till de långsiktiga balansproblemen i ekonomin. "Samma sak upprepas i det nu föreliggande svaret. Skillnaden är allarbetsmarknadsministern nu tycks skönja effekterna, som enligt hans uppfattningkommer och . Om delta är etl rikligt antagande återstår att se. Men delär inte bara vpk som tvivlar på att ökad sysselsättning blir resultatet av denförda ekonomiska politiken. Men oavsett detta ökar arbetslösheten för varje dagsom går, och situationen blir alltmer akut. Det behövs också snabbt verkandeåtgärder. Om jag håller mig lill Smålandslänen, kan jag redovisa attantalet anmälda arbetslösa var 12 865 personer. Av dem varuppemot ungdomar och kvinnor. För kvinnorna liggersäkert siffran åtskilligt högre, eftersom de ofta finner det meningslöst attanmäla sig till arbetsförmedlingen, då de är väl medvetna om atl det inle finnsnågra jobb. Arbetsmarknadsministern säger att arbetslösheten i två avSmälandslänen ligger på en lägre nivå än riksgenomsnittet - bara län haren sämre arbetsmarknad.Börjar inte, arbetsmarknadsministern, argumentet att det är värre pä andra hållbli ett ganska utnött argument? Det är ingen tröst för någon arbetslös.Arbetsmarknadsministern tycks glömma bort att det bakom varje arbetslös istatistiken finns en enskild individ med alla de problem - inle enbartekonomiska - som arbetslösheten innebär. Om exempelvis utvecklingen avungdomsarbetslösheten får fortsätta, kan detta leda till en katastrof för helalandet. Och arbetslösheten bland kvinnorna vrider inte bara liden tillbaka närdet gäller kvinnornas likaberättigande på arbetsmarknaden - den sätter helafamiljeekonomin ur spel. För även om kvinnornas inkomst är liten på grund avdeltidsarbete eller lägre lön, sä har den blivit alltmer nödvändig för attfamiljebudgeten skall gå ihop. Belräffande de övriga arbeismarknadspoliliska åtgärder somdet hänvisas till, visar siffror från alt antalet personer iarbetsmarknadsutbildning har minskat, medan antalet i beredskapsarbete harökat något. Den tredje stimulansåtgärden, dvs. statssubventionen med75 % av lönekostnaden för de arbetsgivare som anställer ungdomar, har hittillsinte stimulerat förelag i någon slörre utsträckning. Från länredovisas atl efter kontakt med 918 företag ställdes 24 platser till dearbetslösa ungdomarnas förfogande. I län gick erbjudandet ut till 500företag och ledde fill att 37 arbetslösa ungdomar under 18 är fick jobb.Länsarbetsdirektören i säger uppgivet: Vi har pengar så alt vi kanerbjuda ytterligare ett hundratal jobb, men ställer inte företagen upp stär vidär med både pengarna och den arbetslösa ungdomen kvar. I vissa fall hadeförfrågan inte ens tagits upp och diskuterats, då personalcheferna inle ansågatl det fanns underlag för en diskussion. Och det är klart alt om detföreligger varsel från ett företag så diskuteras inte nyanställningar, även omarbetskraften är gratis. Varselbesked duggar tätt över de anställda i Småland.Totalt varslades i Smälandslänen enbart ca 2 500 personer.Värst drabbat är län, där 2 689 personer- tillsammans med tidigarevarsel -berörs av uppsägning, permitlering eller förkortad arbetstid. RIFA ärdel allra senaste exemplet, där man varslar om iredagarsvecka för 550anställda. Därtill kommer att de få lediga jobb som finns inte kan tillsättas,dä del krävs höga kvalifikationer. I fanns exempelvis 79lediga jobb, där ingen av de 2 000 som sökte arbete kunde placeras. gällde en slor andel av de lediga jobben lärartjänster, som delockså krävs särskild utbildning för. Jag förslår inte rikligt vad arbetsmarknadsministerngrundar sina förhoppningar på, om han tror att en ny landshövding, som därtillär moderat, bättre än den föregående skulle kunna bevaka sysselsättningsfrågornai . Jag lyssnade visserligen med särskill intresse tillmoderaten i den allmänpoliuska debatten och hans entusiastiskabeskrivning av smålänningarna efter ett besök som han gjorl lillsammans med arbetsmarknadsutskottet.Han sade sä här; " - en av småföre- tagsamhetensmånga pärlor i del ljusa och vackra ". Annars brukar del ju heladet mörka . Han fortsatta: "För elt utskott som ofta Om arbetslösheten i , Göteborgsregionenoch Smälandslänen Om arbetslösheten i . gästar länoch kommuner med stora sysselsättningsproblem känns det befriande att fåuppleva klimatet i västra , där problemen ofta blir det möjligas konstoch alllid utgör en utmaning till att finna en enkel lösning." Och visst kan delta vara en riktig beskrivning.Smålänningarna är både uppfinningsrika, produktiva, envisa i positiv mening ochhar inte så stora ekonomiska fordringar. Det ser vi på lönerna, som liggerlägre i än nägon annanslans. Men de vill ha jobb. är inteheller isolerat från övriga landet och drabbas som alla andra län av industrinss. Legotillverkning, som man är mycket beroende av iSmåland, flyttas utomlands. Slora såväl utländska som inhemska multinationellaföretag köper upp de smä och medelstora företagen, enbart i syfte att lägga nerför atl slippa onödig konkurrens. Namn som Saint Gobain och ärväl kända. och varv är andra aktuella företeelser, medflera olika bolagsformer och företag där de anställda är helt utlämnade, dåbesluten fattas över deras huvuden. Spekulation, utpressning och fiffel avolika slag finns med i bilden. Företagsägarna håller sig oftast skadeslösa - desom drabbas är de anställda. Optimismen i fräga om , somarbetsmarknadsministern talade om, är en optimism med reservalion. Men sä längesom förhandlingar pågår finns det ändå en viss optimism kvar. Vad jag vill säga är att det aldrig har hänt attmoderaterna - som kallar alla liknande affärstransaktioner för"konkurrensfrihet" - har tagit ställning för arbetstagarna, i varjefall inte i vårt land. Så landshövding inger inga förhoppningar för deanställda. Men smålänningarna ger sig som sagt inte. De aktiverar sigoch letar efter lösningar, när företagen lägger ned. Ett exempel är arbetet medden s. k. Inlandsovalen, som geografiskt läcker sju kommuner och somnäringspolitiskt handlar om att rädda jobben och utveckla de industrigrenarsom finns inom ovalen. Här finns många förslag att ta vara på. Bättrekommunikationer är ell sådant. Kommunikationerna är livsviktiga för ,för utan fungerande kommunikationer har småindustrin ingen framtid. Flera motionerom järnvägarna i har ocksä väckts till årets riksdag, vilket borde ledatill etl för smålänningarna positivt beslut. Vpk har pä nytl följt upp arbetet med Inlandsovalen i enmotion lill årets riksdag, där en rad konkreta förslag omsysselsältningsskapande åtgärder framställs. Jag skall inte närmare gå in pådessa konkreta förslag, då arbetsmarknadsministern aviserar en proposition medregeringens samlade småförelagspolitik. Men i Inlandsovalen finns projekt,värda att la vara pä. Till Smälandsproblemen hör också glasbruken, som hardiskuterats mänga gånger. Där finns redan etl riksdagsbeslut omoförändrad verksamhei. Även inom glasbruken finns en stor oro för denstrukturomvandling som innebär nedläggning och minskning av arbetstillfällen.Genom en övergång till industritillverkat glas utarmas yrkeskunnigheten pädelta område. råder den paradoxala situationen att det trots nedläggningarråder brist på yrkeskunnigt folk. Glassliparnas medelålder närmar sigpensionsåldern. Blästrare, målare och elsare häller helt pä att försvinna.Måste det inte här ske en vändning tillbaka? Det är ju med det konstnärliga,hantverksmässiga och högförädlade glaset som är konkurrenskraftigt. Mendå måste yrkeskunnigheten bevaras, och det kan bara göras genom att antaletsysselsatta upprätthålls. Hur har den frågan handlagts av regeringen? Kan manvänta sig en lösning av den i den proposition som kommer ? Arbetsmarknadsministern säger vidare alt både Kronobergslän och län har fått del av den fidigareläggning av byggen som harskett, och del är väl bra. Just på byggsidan finns nämligen stora brister isamhället, vilket i debatten redan har påpekats av flera talare. I enkonjunkturnedgång borde tidigareläggning av byggen utnyttjas i sysselsältningsskapandesyfte i större omfattning än vad som görs. De sfigande arbetslöshetssiffrorna måste las på allvar,och de åtgärder som arbetsmarknadsministern har redovisat i sitt svar ärotillräckliga för att tillfredsställa eller lugna de arbetslösa eller arbelslöshetshotadei Smålandslänen. Min förhoppning är atl alla de förslag lill åtgärder somframförts i denna långa debatt skall seriöst prövas avarbetsmarknadsdepartementet och regeringen och att regeringen snart kommerlillbaka med förslag fill , vilka kan leda lill konkreta åtgärder föratt minska arbetslösheten. Om arbetslösheten i . behandlar i sin interpellationproblemen på arbetsmarknad. Jag har i mitt svar lill NilsBerndtson räknai upp en lång rad åtgärder som har vidtagits av regeringen föratt skapa sysselsättning i , och jag skall inte upprepa dem. NilsBerndtson citerade en del av mitt svar, där jag sade att åtgärderna harvidtagits trots det ansträngda budgetläget, och han menar att detta är enavslöjande formulering. Jag kan hålla med om det. Det avslöjarnämligen att regeringen prioriterar kampen mot arbetslösheten, vilket innebäratl utgifter för andra angelägna saker får stå tillbaka för atl resurser skallfinnas för atl bekämpa arbetslösheten. Den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitikenbörjar ocksä ge effekt på arbetsmarknaden i . De lediga platsernahar mer än fördubblats . De nyanmälda har nästanfördubblats. Varslen om uppsägningar minskar. 500 platser för ungdomar kommertill. rekryterar 1 500 från hela landet,däribland 250 ungdomar. Det är inte tillräckligt för att råda bot på problemen,men det visar atl saker och ting börjar gå i rätl riktning. refererar till det besök jag gjorde iÖstergötland . Etl av de beslående intrycken frän det besöket är hurangelägel det är att kommer fram till ett positivt beslut iflygplansfrågan. Det betyder mycket för arbetsmarknaden i och påmånga andra håll, och det ger bieffekter runt om i det svenska näringslivet. Om arbetslösheten i . , som tar upp arbetsmarknaden i län, är i vanlig ordning vältalig och nästan poetisk i sin framställning.Jag håller med om atl har genomgått en väldigt svär ochlång strukturomvandling, som säkerligen inte uppmärksammats i den utsträckningsom hade varil motiverat. Ofta har man utgått ifrån alt arbetsmarknaden istorstadsområdena är god. Men sanningen är att under ytan haft myckelstora påfrestningar. vet mycket väl att det just är omtanken omde enskilda människornas kompetens och yrkesskicklighet som har lett fram lillbesluten om de mycket omfattande stöden till varvsindustrin.Miljardsatsningarna har varil så många och så omfattande att man i andra delarav landet sett med ovilja pä atl så stora satsningar gjorts där. Vi kan haolika meningar om ifall de beslut som fattals i varje stycke varit de rätta,när man nu ser det i backspegeln. Men sanningen är ändå att varven nu börjarfinna nya marknader, som man baserar på den kunnighet och den kompelens sombyggts upp vid dessa industrier. Sanningen om arbetsmarknaden i är också den attbilindustrin har hävdat sig mycket bra i den internationella konkurrensen. Detgäller båda våra tvä stora bilindustrier atl de jämfört med jättarna påvärldsmarknaden har klarat sig bra och får sägas höra lillframtidsinduslrierna. Vi kan i tidningarna läsa att under förra åretanställde 700 ungdomar , vilka därefter i huvudsak fått varaktigsysselsättning och atl man anvisar 150 ungdomar yrkesintroduktion medinriktningen att sä långt det är möjligt ge dem varaktiga arbeten. Vi har också anledning att uppmärksamma del arbete somkommunen i utfört för atl hjälpa ungdomarna. Det visar atl det krävsen bra organisation på det kommunala planet för atl klarasysselsättningsproblemet - ett gott samarbete mellan skola, arbetsförmedling,företag och fackliga organisalioner. tar ocksä upp en del resonemang avnationalekonomisk karaktär. Jag är inte rikfigt säker på alt jag förstod JörnSvenssons utläggning. Han påstår att den klassiska Keynesianska teorin innebaratt man kunde skaltesubventionera det som importeras för alt fä eninhemsk produktion. Jag vet inle hur väl det stämmer. Keynes baserade sinatankar på frihandel, och det där liknar någonting annat. Men det ärju så att ekonomi i sann Keynesianskanda expanderar genom alt budgeten underbalanseras. Det är svårt alt tänka sigen mer expansiv ekonomisk polilik därvidlag än del budgetunderskott som vi nudras med. Om man i stället flyttar över pengar från spekulationsaffärer tillprodukliva investeringar, sä skapar man därmed sysselsättning, säger . Jag håller med honom om del. Och jag tycker atl vi skall göra alltsom går att göra på den kanten. För alt klara av det mäste vi få nedinflafionslakten. Vi måste ha ett lägre ränteläge som gör fler investeringarproduktiva. Vi kan t. ex. stimulera ägandet av aktier. Pengar flyttas över frånimproduktiva investeringar, och därmed ställs riskvilligt kapilal fill näringslivetsförfogande. När det gäller synpunkter på den småländskaarbetsmarknaden har jag inte så mycket att tillägga. Jag vill bara notera atttillverkningsindustrin i nu ser en del möjligheter påexportsidan - som refereras i länsarbetsnämndens rapport - lack vare dendevalvering som regeringen har genomfört. Det betyderatt vi med den redan harräddat en hel del jobb och därmed kan skapa nya. Jagdelar mening när det gäller glasindustrin, att det framförallt är det , konslnärsbetonade hantverket som kan geöverlevnadsmöjligheter och att det är en bransch som vi skall slå vakt om.