prot · G509167 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:167 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollen för . 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmedanhålles om fortsatt ledighet från tjänstgöringen som riksdagsledamot från den11 till valperiodens slut. Kammarenbiföll denna anhållan. Förste vice talmannen anmälde att () även fortsättningsvis skulle tjänstgöra som ersättare för GabrielRomanus. 3 § Förste vice talmannen meddelade att och (båda m) återtagit sina platser i , varigenom uppdrag som ersättare upphört. 4 § Föredrogs men bordlades åter Socialförsäkringsufskottetsbetänkanden /82:17 och 18 betänkanden /82:54-56Utbildningsutskottets betänkande 1981/82:39 betänkanden1981/82:40 och 42 betänkande 1981/82:17Civilutskoftets betänkande 1981/82:42 5§ Konkurrenslag m. m. Föredrogs näringsutskottets betänkanden /82:55om konkurrenslagstiftning (prop. 1981/82:100, 1981/82:165 och 1981/82:195)samt 1981/82:56 om förslag till ny lagstiftning om utiändska förvärv av svenska (prop.1981/82:135). Kammaren biföll utskottets framställningar omatt ärendena skulle avgöras efter endast en bordläggning. Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Näringsutskottetsbetänkanden 55 och 56 debatteras i ett sammanhang, och yrkanden beträffandebåda dessa betänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. 2 (): Riksdagenbehandlar två olika lagkomplex, som vart och ett för sig syftar fill attge samhället en viss kontroll över företagens agerande på marknaden. I det enafallet rör def sig om lagstiftning mot konkurrens-begränsande åtgärder inomsvenskt näringsliv, i det andra fallet om ufländska förvärv av svenska företagoch fast egendom. I ingetdera fallet är det fråga om en ny lagstiftning, utanfrämst om en modermsering av redan existerande lagar. Speciellt när det gällerutländska förvärv av svenska företag har vi socialdemokrater fört fram merlångtgående krav än vad regeringen föreslagit för aft skydda svenska intressen.Vi har således framlagt ett antal reservationer. Jag återkommer senare tilldetta lagkomplex i denna gemensamma debatt. Låtmig börja med betänkandena i den ordning som de är uppsatta inför kammarensavgörande och ge några synpunkter på det förslag fill revideradkonkurrenslagstiftning som föreligger. Serman först till propositionens omfattning, inte mindre än 550 sidor, kan man medfog säga att det blev fasligt mycket oväsen för litet ull. Det väsentligt nya ipropositionen, som ju bygger på konkurrensutredningens förslag, ärfusionskontrollen. Med all respekt för den frågans vikt hade det säkert gåttatt minska ordflödet och sidantalet till åtminstone hälften utan att någraväsentligheter hade gått förlorade. Jag tycker aft regeringen och handelsdepartementetborde ha haft den respekten för utskottets och dess ledamöters arbetsbelastningatt man inte i ofrängt mål hade brett ut sig textmässigt så till den milda gradsom här har skett. Propositionen omfattar alltså 550 sidor. Isjälva sakfrågan är vi socialdemokrater ense med regeringen om den nyakonkurrenslagen. Vi instämmer framför allt i atf det nu kan behövas ensamhällskontroll över storföretagens uppköp av andra företag sett urkonkurrenssynpunkt. Vi vill dock starkare än den borgerliga majoriteteni utskottet understryka behovet av att man också beaktar andra än kortsiktigtkonkurrensmässiga aspekter, när beslut om atf förbjuda ett visstföretagsförvärv övervägs. Särskilt pratar så mycket om den friakonkurrensen bland svenska företag att man ibland tycks glömma bort att desvenska företagen internationellt sett är små och aft vi även långsikfigt måsterusta oss för aft kunna konkurrera på de internationella marknaderna och iSverige möta en hård utländsk konkurrens. Def kan tillfälligtvis betyda vissarisker för konkurrensbegränsningar på hemmaplan vid en speciell fusion. Dettabör enligt vår mening beaktas. Vi har från socialdemokratiskt håll velatmarkera detta synsätt genom den reservation som vi fogat till utskottetsbetänkande 55 om att regelmässigt bör inhämtaövergripande och näringspolitiska synpunkter i ett visst fusionsfall, innanhan eventuellt går vidare till . Därmed är inte sagt att detinfe i speciella fall kan finnas behov av att man stoppar ett företagsförvärv. Detpolifiskt verkligt intressanta i detta sammanhang är emellerfid moderatasamlingsparfiets inställning till den nya konkurrenslagen. Moderatasamlingspartiet är det parti som ständigt predikar konkurrensens höga visa. Härsäger man nu blankt nej fill möjligheterna att stoppa skadliga,konkurrensbegränsande företagsfusioner. Därmed öppnar sig en jätteklyfta mellanmoderaternas konkurrensretorik och det polifiska ställningstagande de gör, närdet nu skall införas en lagstiftning som skulle kunna stoppa ett och annat avstorföretagens förefagsuppköp. Därigenom är det också helt klarlagt att de endakonkurrensbegränsningar som är beredda att bekämpa är sådana sominförs av samhälleliga skäl. Storföretagens konkurrensbegränsande åtgärderaccepteras däremot undantagslöst. Var har sin intresseanknytning ärdärmed helt uppenbart. Låtmig så gå över till några punkter där utskottet på socialdemokrafiska förslaghar gjort ändringar i förhållande fill regeringens proposifion. Det gäller delsde enligt regeringsförslaget långa handläggningsfiderna i fråga omförvärvskontrollen, dels regeringens förslag att man ensidigt skall kunna lämnaut konkurrensuppgiffer om svenska företag till utiändska myndigheter. Iregeringsförslaget rör det sig om handläggningsfider på uppemot . Det ärenligt vår mening en helt oacceptabel tidsutdräkt. och derasanställda borde infe behöva leva i osäkerhet . De ipropositionen föreslagna handläggningstiderna är mot denna bakgrund alltförensidigt generösa gentemot myndigheterna. Utskottet begär därför att regeringenskall återkomma till med förslag om förkortade handläggningstider. Närdet gäller förslaget om atf man ensidigt skall kunna lämna utkonkurrensuppgifter om svenska företag till utiändska myndigheter kan jag intefinna annat än atf detta är ett försök av handelsminister attinternafionellt skaffa sig ett rykte om atf vara något av en konkurrensfrämjandetsBror . Vi i har emellertid främst behov av en handelsminister somvärnar om de svenska intressena och de svenska företagenoch som inte inlåter sig på några ensidiga medgivanden som går .utöver gjordainternationella åtaganden. Utskottet har därför enhälligt bestämt sig för atthemställa aft direkt lyfter ut detta ändringsförslag från regeringenavseende 12 § i uppgiftsskyldighetslagen. Slutligen,fru talman, skall jag när det gäller förslagen i anslutning tillkonkurrenslagstiftningen bara notera att de borgerliga i skön förening fortsättersin slakt på samhällets prisövervakande myndighet genom att föreslåöverförandet av tio tjänster från SPK till näringsfrihefsombudsman-nen. Dettaär för oss socialdemokrater helt oacceptabelt, speciellt i fider som dessa, medsänkta reallöner och snabbt stigande priser. Sannolikt är det så -mot bakgrundav de yttranden som förekommit i pressen - att om det inte hade varit valår iår hade handelsministern lagt fram ett förslag om att SPK i sin helhet skulleavskaffas. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till de socialdemokratiska reservationernai näringsufskottets betänkande 55 angående en reviderad konkurrenslagstiftning. Låtmig sedan gå över till näringsutskottets betänkande 56, som handlar om kontrollav utländska förvärv av svenska företag, och börja med att notera attindustriminister aviserade att det trots allt skulle komma enreviderad lagstiftning avseende denna kontroll över de utländska förvärven.Sedan dess har emellerfid regeringen gjort flera reträtter i förhållande tillursprungsförslaget inför påtryckningar från och frånutiändska företag. Däremot har man inte gjort några ytterligare hänsynstagandentill löntagarorganisationernas synpunkter. utredning som föregick regeringsförslaget hade mittenpartiernasrepresentanter tillsammans med socialdemokraterna förordat atf utländsktförvärv skulle kunna förenas med villkor och att dessa villkor i sista handskulle kunna följas upp med vitesföreläggande. Av detta finns det inte ett spårkvar i regeringsförslaget. Det är uppenbarligen av detta skäl som vi intehar några moderata invändningar mot den nya lagstiftningen, trots att de hadeen annan uppfattning i själva utredningsarbetet. Däremot har vi socialdemokraterreserverat oss på flera punkter och vill att lagförslaget skall gå tillbakatill regeringskanshet för att få en välbehövlig överarbetning, i enlighet medvår reservafion. Låtmig sedan allmänt säga, fru talman, att i valet mellan svenska företag och utländskaföretag i väljer vi från socialdemokrafins sida självfallet i förstahand företag med svenska ägare. Det gör vi inte därför att svenskar är bättreutan därför aft svenska ägare som regel finns i . Men är valet iverkligheten sällan så enkelt som jag har framställt det, och dessutom är detbevisligen så atf många utländska företag ger väsentliga bidrag tillsysselsättning, investeringar och teknisk förnyelse i vårt land. Specielltvälkomna är naturligtvis utländska nyetableringar, i varje fall jämfört medföretagsuppköp, där utan tvivel ofta negafiva faktorer kommer in i bilden. Envikfig negativ faktor, som vi ser def, i samband med främst utländska företagsuppköp är onekligen ovanan vid svenska arbetsmarknadsmässiga spelreglersamt framför allt det faktum att de centrala besluten för företaget -dvs. detföretag som har övertagits - i fortsättningen kommer aft fattas utomlands.Härigenom blir de som kan avgöra många tusen svenska anställdas väl och vemycket mera oåtkomliga för påverkan och diskussion såväl från svenskamyndigheters sida som från de anställdas organisationers sida. Det är detta somenligt vår mening gör att särskild lagstiftning behövs, inte för att diskriminerautländska företag, utan för atf åstadkomma en mera reell likabehandhng iverkligheten. Detförslag angående verksamhetskontroll av utländska företag som föreslås avsocialdemokraterna syftar just till att bildligt talat flytta den utländskaledningen för det svenska företaget något närmare . Så enkelt är syftetmed det förslag som vi har lagt fram. Samtligapartier i är överens om att det nu liksom tidigare behövs enkontrollagstiftning för utländska uppköp av svenska företag. I övrigt skiljersig ambitionsnivån åf mellan socialdemokratin och de borgerliga partierna. Attvi vill gå längre hänger sannolikt samman med den nära anknytning somsocialdemokratin har till löntagarna och deras organisationer. De har sombekant ibland fått känna av hur svårt det kan vara att i krissituationer kommatill tals med en företagsledning som beflnner sig utanför landets gränser. Dettaär alltså den allmänna bakgrunden till att vi från socialdemokratiskt håll harvelat ha en något mera skärpt lagstiftning när det gäller det utländskaföretagandet. De konkreta skiljelinjerna har vi också markerat på olika sätt,och jag skall kommentera några av dem. Vianser för det första i enlighet med vad utredningen föreslagit atttillståndsprövningen vid köp från utländsk sida av aktier i svenska företagskall sättas in redan vid förvärv av av aktiekapitalet. I den uppfattningenhade vi på utredningsstadiet med oss mittenpartiernas representanter. Tyvärrhar regeringen frångått detta krav. Fördet andra gäller en konkret skiljelinje regeringens lagförslag om att tillståndför utlänning att förvärva svenskt företag skall meddelas om förvärvet intestrider "mot väsenthgt allmänt intresse". I utredningsförslaget hademan formuleringen "mot allmänt intresse". Vi har följt utredningsförslagetockså där och vill alltså ha en något mera skärpt attityd än den regeringenföreslår. Såvitt jag kan förstå hade vi även på denna punkt med ossmittenparfierna i utredningen. Fördet tredje anser vi, i likhet med vad och representanteransåg i utredningen, att tillstånd fill förvärv skall kunna förenas med villkori de fall där så är befogat och att villkoren vid behov skall kunna följas uppmed vitesföreläggande. Att som i regeringsförslagef laborera med ickeförphktigande uttalanden i anslutning till förvärvet anser viotillfredsställande såväl från de anställdas som från samhällets synpunkt, menockså med hänsyn till det utländska köparföretaget. Vi tror nämligen att ocksåköparföretaget vill ha klara regler i stället för den osäkerhet om vilkaåtaganden som gjorts resp. inte gjorts som kan skapas med regeringens förslag. Fördet fjärde: Syftet med den verksamhetskontroll som vi föreslår skallnaturligtvis inte vara aft åstadkomma en detaljkontroll, utan kontrollen skalltas till i speciella situationer då detta kan vara befogat, främst för atf åstadkommaden reella likabehandling som vi har talat om och som är svår att uppnå,eftersom det utländska företagets ägare befinner sig utanför vårt landsgränser. Vi menar aft verksamhetskonfrollen skall syfta till att säkerställaatt den utiändska företagsledningen fullgör sina skyldigheter enligt svensk lagoch svenska avtal, och vi tror att någon forrri av verksamhetskontroll behövs.Med tanke på de positiva erfarenheter vi i flertalet fall har av utländskaföretag i vårt land skall verksamhetskontrollen emellerfid tillämpas med omdömeoch förvisso icke på något sätt i onödan. Tillslut, fm talman, vill jag bara understryka vikten av de skärpta krav påtillståndsgivningen när det gäller utländska köp av svenska fritidsfastighetersom har förts fram i motion 2474 och som utskottet i väsentliga delar harställt sig bakom. Det gäller här att långsiktigt värna om svenska medborgaresmöjligheter aft skaffa sig fritidshus, med tanke på def allt hårdare tryck somkommer från köpstarka intressen, främst i och . Regeringenhar urholkat denna lagstiftning genom sina beslut i olikaöverklagningsärenden. Den kritik som såväl näringsutskottet som lagutskottethar uttalat på denna punkt mot regeringen innebär förhoppningsvis att den tidigareordningen nu kommer att återställas. Sammanfattningsvis vill jag säga att de reservationer på olika punktersom vi har gjort i anslutning fill regeringens förslag till lagstiftning omutländska förvärv avsvenska företag går i stort sett ut på att följa upp denlinje som socialdemokraterna och mittenpartierna på många av dessa punktervarit ense om i utredningen. Vi kan bara beklaga att regeringen infe fullföljtden utredningslinjen utan mer och mer närmat sig den moderata ståndpunkten i utredningen.Ett tecken på det är helt klart att icke på någon punkt harnågra reservationer i förhållande till regeringens förslag när det gällerutlandskontrollen. Meddetta, fm talman, ber jag att få yrka bifall till den socialdemokratiskareservation som är fogad vid näringsufskottets betänkande nr 56. Anf.3 PER (): När jag anmälde mig fill dagens debatt var min avsikt att tala htetgrand om näringsutskottets betänkande nr 56. På talarlistan har jag emellertidblivit uppsatt som talesman för reservanterna när det gäller utskottetsbetänkande nr 55, och jag skall därför även försöka behandla reservationerna 1och 4, som är fogade vid näringsutskottets betänkande nr 55 om konkurrenslagen. Inledningsvisvill jag konstatera att en stor del av de svenska internationellaföretagsgmpperna har tillkommit genom en lång rad av olika fusioner för attuppnå erforderlig grad av storlek för att kunna ha en internationellkonkurrenskraft. Fusioner har aktivt kommit atf bidra till att svenska företaghar kunnat växa och uppnå nödvändig storlek för att framgångsrikt kunna konkurrera på utlandsmarknaden. Fusioner har även varit ennödvändighet när def gällt att uppnå erforderliga strukturrationaliseringarinom olika områden. Vi har dock kunnat se att fusioner har varitbesvärliga och tagit lång fid att genomföra och även att flera fusioner harmisslyckats. Sedan vi granskat regeringens förslag till nykonkurrenslag har vi sagt nej till varje form av fusionskontroll enligt deförslag som föreligger. Vi menar att det ofta nog i efterhand, sedan en fusionhar kommit till, är svårt atf granska och se om den medfört några negativaeffekter för konsumenterna och ur konkurrenssynvinkel. Men det är ännu svårareatt på förhand utröna eventuella nackdelar i konkurrenshänseende, om man skulleföreta en granskning för att ta ställning till om fusionen skulle få genomföraseller ej. Vi vill påpeka och trycka på att regeringen har ett klartinstrument aft påverka eventuella fusioner genom möjligheten aft ge befrielsefrån realisationsvinstbeskattning i samband med samgående mellan företag elleruppköp av företag. Det instrumentet kan användas även för atf komma till rättamed fijsioner som är mindre önskvärda ur svensk synvinkel. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1 och 4 vid näringsutskottets betänkande nr 55. Därmed övergår jag till atf kommentera näringsutskottetsbetänkande nr 56 om utländska förvärv av svenska företag. En viktig del i internationella handlande på detekonomiska området måste vara att slå vakt om den fria handeln och verka förfortsatta liberaliseringsåtgärder. måste i sitt eget intresse avståfrån manipulationer i protektionistisk anda. De kortsiktiga fördelar sådanaåtgärder skulle kunna ge förbyts mycket snabbt i sin raka motsats. deltar redan nu aktivt i det internationellaekonomiska samarbetet, som bedrivs främst inom ramen för ochinternationella valutafonden men också inom mer informella grupper, t. ex. dens. 10-klubben och de nordiska finans- och ekonomiministermötena. Kraven på friare kapitalrörelse mellan länder har ute iEuropa vunnit ökat gehör. Internationaliseringen av företagen har varit en ickeoväsentlig bidragande orsak i den internationella välståndsökningen undersenare årtionden. Det finns anledning att med kraft understryka att deutländska direktinvesteringarna och de mulfinationella företagens verksamhethär i landet har en rad positiva effekter. Utländskt företagande i kantillföra landet avancerad teknik, nya impulser och ett allmänt sett förbättratinvesteringsklimat i landet - förutom naturhgtvis flersysselsättningstillfällen. Det finns även anledning att med kraft understryka attsvenska direktinvesteringar och företagsköp i utlandet har en rad positivaeffekter för vårt eget land. En internationalisering av svenska företag är oftaen förutsättning för långsiktig överlevnad och en bibehållen eller förbättradinternationell konkurrenskraft. Dotterbolag till svenska multinationellaföretag bidrar i betydande del till dessa företags vinster och möjligheter attexpandera även i . Konkurrenslag m. m. Konkurrenslag m. m. Def finns anledning aft beklaga attdebatten om multinationella företag näsfan uteslutande har koncentrerats fillde problem multinationella-företag kan medföra i form av försämrade möjligheterfill insyn i beslutsprocessen, kontrollsvårigheter och krav på balans i vårautrikesbetalningar. De risker som def främmande inflytandet i svenska företagkan innebära i olika avseenden måste självfallet samhället kunna skydda sigemot. En effektiv kontroll över det främmande inflytandet i svenska företag ärdärför naturligtvis motiverad i hka väl som i ufiandet. Det framstår därför som naturligt att förvärvskontrollenav utiändska köp av aktier i svenska företag görs fullständig, så att dengäller på samma sätt för alla svenska företag, oavsett om utlänningsförbehålleller ej finns i bolagsordningen. Men def finns i detta sammanhang anledning att understrykabehovet av en liberalisering av möjligheterna för ufländska företag atfbörsintroduceras i . Lika väl som det finns anledning att fillåtaufländska investerare att köpa svenska börsnoterade akfier finns det anledningatt bredda den svenska kapital- och aktiemarknaden till även handel med utiändskaföretags akfier. En sådan breddning skulle kunna vitahsera kapitalmarknaden,öka förståelsen för internationellt företagande och förbättra insynen i dessainternationella företag. I första hand borde utländska, multinationellaföretag med tillverkning i komma i fråga för börsintroduktion iSverige. Den svenska polifiska debatten tenderar att på ettbeklämmande sätt se svenska direkta investeringar utomlands som något negafivt,samfidigt som man ser utländska investeringar i som ett hot, liksomutländska uppköp av aktier i svenska företag. Samfidigt vill dessa kritikerförhindra att svenskar köper akfier i utländska multinationella företag.Ekvationen går naturligtvis inte ihop. Debatten har tenderat aft bliprotektionistisk på kapitalmarknadsområdet. En liberalare syn påkapitalrörelser över gränserna för en utvecklad industrination av Sverigeskaraktär är av central betydelse för vårt land. Det måste vara i egetintresse aft avstå från manipulationer i protektionistisk anda. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill näringsutskottets hemställan i dess helhet i betänkande nr 56. 4HANS i (vpk): Jag skall tala om de motioner från vpk:s sidasom behandlas i näringsutskoftets betänkande nr 55. Litet senare i debattenkommer C.-H. att ta upp frågor som berör utskottets betänkande nr56. Som framgår av dagens betänkande omkonkurrenslagstiftning, där flera vpk-motioner finns behandlade, har vi underlång tid krävt skärpningar när def gäller samhällets möjligheter att övervakaoch ingripa mot konkurrensbegränsningar av olika slag, begränsningar som ärtill men för den vanlige konsumenten, för den anställde eller för samhället somsådant. Det är uppenbart för alla som gör ett försök atf analyserautvecklingen inom vår ekonomi och vårt näringsliv, att kapitalismen nu harpasserat sitt progressiva stadium och befinner sig i en situation därmonopolisering. fusioner,marknadsdelningar och monopolprissättningar fillhör vardagen. Det drabbar ossalla på ett eller annat sätt. Genomden här koncentrationsprocessen, som löper med en inbyggd lagbundenhet, får mansäga, har vårt land, dess olika branscher och marknader i allt högre grad fåttuppleva fåtalsdominans och enföretagsdominans, med de följder som det får förprissättningen men också för utbud och service på olika områden. Framför alltmärks det när det gäller minskad sysselsättning, som inte kunnat kompenseras avandra verksamheter, eftersom hela ekonomin är på nedgång och någon nyetableringoch ny konkurrens inte uppstår som ersättning. Idet läget ser vi det från vpk:s sida naturligtvis som en framgång för vårpolitik att man skärper samhällets möjligheter till övervakning och kontrollgenom den nu föreslagna konkurrenslagen. Naturligtvis hade vi också, somframgår av den motion som vi avlämnat med anledning av proposifionen, gärnasett att lagen vidgats i vad gäller omfattning och rekvisit. Vihar från vpk föreslagit att man skall vidga lagen att gälla för priskartelleroch marknadsdelningskarteller, två mycket användbara instrument för aU ehminerakonkurrens, om man ser det från företagarnas sida. Jag har själv på nära hållkommit i kontakt med verkningarna av sådana överenskommelser, som - det medges- kan vara svåra att bevisa men just därför är så verkningsfulla. Mankommer överens om högst- eller lägstpriser eller om att hålla samma pris. Oftadelar man marknader, anfingen geografiskt eller genom att man lämnar över vissakundkategorier - oftast återförsäljare - fill varandra för bearbetning. Manavstår alltså från att bearbeta på ett område och får fria händer på ett annat- en typ av marknadsdelning. Ipropositionen sägs att det är viktigt att samhället kan ingripa mot detta, menman tvekar därför att avgränsningarna mot vad som är kriminellt innebärsvårigheter. Vi har svårt att acceptera en sådan invändning, mot bakgrund avden vikt som frågan om priskarteller och marknadsdelningskarteller faktiskthar. Vidarehar vi föreslagit att man skall vidga rekvisiten i vad gäller företagsfusion.Man skall alltså enligt vår mening för ingripande enligt lagen kunna beaktasysselsättningen och berörda arbetstagares eller kommuners intressen. Dessaförslag avvisas av utskottet, liksom också skedde i propositionen. Utskottethänvisar till andra medel av t. ex. arbetsmarknadspohtisk natur.