prot · G50992 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag kan bara konstatera, , attdet inte stod angivet någonstans i den socialdemokratiska motionen belräffandeden här konstruktionen av frysning av kommunala medel när pengarna skallbelalas tillbaka. Det stär att man skall ha överläggningar med kommunförbundenom när och hur medlen skall återföras. Men det står inte och intehur det skall gå till. Det är en direkt inblandning i den kommunalabeslutanderätten. Sedan kan man, när det gäller det socialdemokratiskaförslaget, också konstatera att en del av de disponibla medlen visserligenskall placeras i , men samtidigl kan motsvarande medel lånas upp och användastill expansion. Del är fullt lagligt och möjligt. Förslaget gynnardärför i hög grad de stora kommunerna med goda bankförbindelser. Förglesbygdskommuner, som har långt lill bankernas centralkontor, blirupplåningsmöjligheterna naturligtvis betydligt sämre. En annan effekt av det socialdemokratiska förslaget är engigantisk omfördelning av penningmedel från glesbygd till storstad. Eftersomglesbygdskommunerna ofta har en stark finansiell ställning och ofta harsina medel placerade i lokala sparbanker och föreningsbanker, kommer dessabanker all i betydande grad avlappas på dessa pengar. Del är också enkonsekvens. Sedan berörde den motion som jag lagt fram. tog vi upp bl. a. den grundläggande frågan om juridiskapersoner, där vi menar att man kunde dra in pengar lill siaten för att sedanomfördela de pengarna till skatteutjämning. Jag tycker fortfarande att det ären bra lösning att ha en enhetlig företagsskatt i hela landet och samtidigtomfördela resurser till skatteutjämning. Till en del kommer så att ske enligtden nya uppgörelsen. Lål mig konstatera atl detta ligger i linje med vårmotion. Man avsätter mer medel till extra skatteutjämning, som mantar in mer pengar från juridiska personer. Vid de överläggningar som det stårangivet att man skall ha skall de här frågorna ses över. Man håller f. ö. sedanen lid på alt göra detta i budgetdepartmentet. Del finns ingen anledning atttillsätta en särskild utredning förrän detta är klart. Det står i utskottetsskrivning atl man efter dessa överläggningar kan tillsätta en parlamentariskutredning för atl se över hela skatteutjämningssystemel, och del harbudgetministern själv poängterat från talarstolen i en tidigareinlerpellationsdeball. 24PAUL () replik: Det är heltriktigt som har konstaterat atl för mitt eget landsting,, som är ett av de mest likvida i landet fin., medförvårt förslag alt man får låna ut eller sätta in på spärrat konto ca 90 milj.kr., under det atl regeringens ursprungliga förslag innebär - och det kan jaglänka mig atl också kompromissen kommer att innebära - atl man blir besluien på70 milj. kr. Vi har talat med våra skattebetalare hemma i Skaraborgslän om del här. Det är ganska lätt för dem atl välja. Naturligtvis väljer dehelst alt låna ut pengarna till staten och därmed hjälpa till atl i slor utsträckningfå bort staten som upplänare i bankerna. Kanske kan man också sänkautlandsupplåningen något, och det är mycket vällovligt. Det ställerskattebetalarna i upp på, men de ställer inte upp på den grymmakonfiskation som det är fråga om frän regeringens sida och från moderaternassida. nämnde utredningen om skatleutjämning.Budgetministern har lovat all del skall bli en sådan utredning, och det trorRolf Rämgård på. Ja, det kanske är möjligt, mendetlar ju tid innan denexpertgrupp som arbetar är klar med sitt arbele. Därför är vi oroliga föratt det hinner rinna för myckel vatten under broarna, innan det hela kommer igång. Därför vill vi redan nu ha en bred parlamentarisk utredning, som skall latag i de här problemen. Jag är fortfarande besviken över att inteansluter sig till förslaget om en sådan. Sedan gör något ganska fantastiskt, när hanförsöker framställa vårt förslag om frysning av kommunala medel som vida värreän regeringens förslag. Han säger att det enligt vårt förslag blir storaomfördelningar mellan olika kommuner i landet. Det är möjligt att det kanskekan bli så i något fall, men enligt regeringens förslag är del ju fråga om en omfördelningfrån kommunerna till staten av pengar som kommunerna aldrig får tillbaka.Samtidigl stramar man åt för kommunerna på andra områden. När ni skryter medvad skatteutjämningen har inneburit är kvaliteten päberäkningarna ungefär lika hög som då ni skryter med hur ni skyddatfolkpensionerna. Här finns det en automatik - det är mycket av inflationspengarsom automatiskt har höjt skalteuljämningsbidragen. Räknar man ihop deindragningar som kommunerna har drabbats av under borgerlig regeringstid,finner man atl del nu snart är fråga om . Så var del med denvälviljan mot kommunerna från de borgerliga regeringarnas sida. vice talmannen anmälde alt och anhållit att till protokollet få antecknat alt de inte ägde rätt tillylteriigare repliker. 25LENNART (): Meningen var ju atl vi när det gäller den härdelen av talarlistan skulle ägna oss åt de specifika kommunalaproblemen. Jag måste emellertid, eftersom jag nu gör ett inlägg i debatten,inledningsvis någol replikera . Han uttryckte sin förvåning övervårt ställningstagande till budgetpolitiken och ville göra gällande - vilketjag tror var slöseri med lid - att en röst pä var en röst för ensocialdemokratisk uppläggning. Det är självfallet inle på del sättet. Densocialdemokratiska uppläggningen av budgetpolitiken är oacceptabel. Regeringensär också oacceptabel, bl. a. av det skälet att den strider mot ettriksdagsbeslut om att vi skall spara 12 miljarder. För att gä över lill de kommunala problemen vill jag sägaalt del utan tvivel råder en rätt vidsträckt enighet om att verksamheten i kommuneroch landsting måste dämpas ytterligare som ett led i ansträngningarna att fåsamhällsekonomin i balans. Det finns etl frågetecken vad beträffarsocialdemokraternas inställning, eftersom ju socialdemokraterna än sä längehåller fast vid atl kommunernas och landstingens verksamhet skall få öka med såmycket som 1983. Det är litet anmärkningsvärt också av det skälet atlkommunerna redan har dämpat ökningstakten till en nivå som ligger någonstansmellan 1,5 och . Vi hälsar emellertid från moderat håll medtillfredsställelse all socialdemokraterna såväl i sin partimolion som ifinansutskottet har erkänt behovet av en dämpning - i form av en"frysning" - i storleksordningen 3,5 miljarder . Mellan mitlenparlierna och moderalerna råder enlångtgående enighet om att landstingens och kommunernas starka likviditet under1983 inle fär leda till en utgiftsexplosion. En indragning till staten avkommunala medel pä omkring 3,5 miljarder bedöms därför som nödvändig, utan attvi för den skull befarar atl den kommunala verksamheten i någon avgörande månkommer att skadas. Det bör f. ö., som här har påpekats från skilda håll idebatten, understrykas all bidragen från staten till kommuner och landsting harökal kraftigi . Skalteuljämningsmedlen uppgår som bekant lillungefär 10 miljarder, och de speciella statsbidragen - huvudsakligen tillundervisningssektorn, barnomsorgen och andra sociala ändamål - rör sig omkring35 miljarder. Del blir alltså sammanlagt 45 miljarder. Det skall också sägas - och det har sagts mänga gångerfrån den här talarstolen - att regering och riksdag på senare är har pålagtkommunerna åtskilliga nya uppgifter, samlidigt som en hel del specialinriktadestatsbidrag har tagits bort. I fråga om kommunernas rätt atl beskatta bolagen -och det är faktiskt av en viss betydelse i detta sammanhang - har en avvecklingredan inletts. Vi har redan bestämt att den första femtedelen skall gä övertill staten. Etl par betydelsefulla siffror bör kanske nämnas; de glömsstundom bort. Kommunerna och landstingen tar in ungefär 100 miljarder i skatt iär. De övriga inkomsterna uppgår lill 80 miljarder, och av dessa 80 miljarderkommer 45 från staten genom skilda former av statsbidrag. Vi kan slälla detta irelation till statsbudgetens utgifter pä 250 miljarder och inkomster på 170miljarder. Hur tung och betydelsefull den kommunala sektorn är visas klart viden sådan jämförelse som - del erkänner jag - i och för sig inte är alldelesrättvisande men som ändå ger relationerna. Kommuner och landsting svarar juockså för den övervägande delen av den offentliga konsumtionen. När det gäller frågan, hur indragningen praktiskt skall gåtill, fanns det ä ena sidan ett regeringsalternaiiv och ett moderat allernalivoch ä andra sidan socialdemokraternas frysningsalternativ. Genom en kompromisshar numera enighet uppnåtts inom den borgerliga majoriteten om hurindragningen skall göras. Det totala besparingsbeloppet ökar med 500 miljoner.Vi betraktar kompromissen som tillfredsställande frän moderata utgångspunkter. Indragningen av kommunernas skatter pä enskilda personerbegränsas från knappt 2 miljarder enligt regeringens ursprungliga förslag till850 miljoner och del blir ett provisorium . 300 miljoner reserveras förkommuner som drabbas särskilt hårt. De pengarna skall användas - det har vi iutskottet varil alldeles på det klara med i samband med behandlingen av despeciella motioner som förelåg beträffande t. ex. situation - för att stödjasådana kommuner som genom en omläggning råkar särskill illa ul. Pä rak arm kanman konstalera att den kraftiga beskärningen av rätten för kommunerna att uttabolagsskatt drabbar inle bara ulan även t. ex. och . 300miljoner är som sagt avsatta för atl åstadkomma en kompensation. Metoderna förhur den skall räknas ut är inte fixerade. Den slutliga avvecklingen av kommunernas beskattning avbolagen är ett slutsteg som bör komma . Det motsvarar ungefär 1,3miljarder. Det är ett belopp som mer än väl ger utrymme för atl återställakommunernas fulla beskattningsrätt när det gäller enskilda personer efter 1983.Förulsällningarna för en enhetlig, statlig bolagsskatt har därmed ocksååstadkommils. Socialdemokraterna har av principiella skäl motsatt sigalla effektiva begränsningar i den kommunala beskattningsrätten när del gällerbåde enskilda personer och bolag. De indragningar som i enlighel medmajoritetens uppfaltning blir aktuella uppgår - om vi räknar in denreduktion av bolagsskatten som har skett- till ungefär 4,5 miljarder. Det är däskäl atl rikta frågan lill de socialdemokratiska talesmännen, omsocialdemokraterna - som motsätter sig hela operationen - avser atl återbetaladessa 4,5 miljarder till kommunerna ifall de kommer i majoritet. Det ärfaktiskt en intressant fråga bl. a. också av det skälet atl det gäller sä passmycket pengar. , som i detta avsnitt fört del störstaoppositionspartiets talan, beklagade att det i är sä gottom kommunalmän; de skulle annars ha förstått vad kommunernas bästa krävde. Jagvill dä bara säga att det är helt naturligt att kommunalmännen, som vi mötermycket ofta, föredrar del socialdemokratiska förslaget. Varför skulle de inlegöra det? Det är ju det mildaste! Var och en är som bekant sig själv närmast. Här i kammaren och i är det ändå fråga om attgöra en sammanvägning av olika intres.sen. I det avseendet betraktar i varjefall vi från moderat häll - det gäller också regeringen - en åtgärd som densocialdemokratiska som otillräcklig. Den innebär i själva verket inle något somhelst bidrag till alt lätta pä det grundläggande, avgörande och för allabetydelsefulla bekymmer som obalansen inom den statliga sekiorn innebär. Det ärhelt enkelt så att när man måste spara, så måste detta drabba alla, ävenkommuner och landsting. sade - om jag inte missförstod honom - attden här typen av åtstramning försvagar konkurrenskraften t. o. m. förexportindustrin. Del förefaller mig vara en något perifer synpunkt. Lederindragningen till kommunala skattehöjningar får den naturligtvis en negativeffekt - det försvårar avtalsrörelsen, osv. Men uträkningen är ju just att denicke skall få påverka det kommunala skatteuttaget! Gör den det är helaoperationen ganska meningslös. Då har man bara flyttat upp skatleuttagsnivån.Del är mol den bakgrunden som för sin del nu och sedan nägon tidtillbaka har hävdat atl en lagstiftning om kommunalt temporärt skattestopp ochen konstruktion som sätter ell tak för kommunernas beskattning är erforderlig.Vi är än så länge ensamma på den punkien, men vi är övertygade om altutvecklingen kommer att göra klart för allt fler atl della ären oundviklig åtgärd - dess värre och beklagligtvis. Det är intressant alt notera att omsorger omexportindustrin förs fram i delta sammanhang. Han tvekar emellertid inte altställa sig bakom kraftiga höjningar av arbetsgivaravgifterna för att finansierainte en skattereform men en skatteomläggning. Parentetiskt kan jag tillägga atthans partivänner har varil med om att lägga fram elt förslag om all påenergiskatteområdet inte ge näringslivet den lättnad som del har utomlands. Dethar de åstadskommil i samråd med miltenparlierna. Jag föreställer mig all vi i grund och botten alla har den uppfattningenatt det är utomordentligt angeläget att på skilda sätt förbällrakonkurrensförutsättningarna för svensk exportindustri. Alt då straffbeskattanäringslivet på energiskattesidan, vilket är effekten av majorilelsförslagel,och medverka till kraftiga höjningar av arbetsgivaravgifterna kan inte gärnavara den bästa vägen. nämnde också att förslaget, som finnspreliminärt belyst i siffror av utskottels kansli och som baseras på enkompromiss mellan de tre borgerliga partierna, innebär förändringar jämfört meddet ursprungliga regeringsförslaget. Del är självklart. Han menade att del varett förslag som särskilt gynnade kommuner som var starka moderatfästen. Jagvill bara tala om för honom atl för skattedragare i , där moderaternabevisligen är etl stort parti, är vårt förslag inte särskilt gynnsamt, eftersomvi genom att la så mycket av skatteunderlaget för bolagen medverkar till enökad press pä såväl som , som harmänga förelag. Jag avvisar alltså påståendet. Det ursprungliga förslaget hadeen annan profil, men det förslaget har alltså fallit, och det tror jag attmånga skattedragarna i t. ex. , och oavsett inkomstnivåvälkomnar. Jag vill avslutningsvis återkomma till påpekandet att enlagstiftning om kommunalt skatleslopp är nödvändig. Indragningen av en del avkommunernas goda likviditet 1983 är meningslös om kommuner och landsting harkvar möjligheten alt kompensera sig genom skattehöjningar. uttalande med anledning av en moderat motion är det fastlagt atl det inte är oförenligt med gällande grundlagatt införa en sådan här begränsning. Man kan, som ,tycka utomordentligt illa om den, men skall den genomföras förutsätter den intenägon grundlagsändring. Det har det goda med sig atl när opinionen är meramogen för denna åtgärd kan elt skattestopp genomföras snabbare än som eljestskulle ha varit fallet. Till slut en allmän reflexion. Man mäter så lätteffekterna av etl ökal skattetryck i kronor och ören. För människorna iallmänhet låter det konstigt all skallen höjs med eller någol sådant.Vad det är fråga om är då en höjning med . om man har en beskattningsbarinkomst på , dubbell så mycket om man har . Men i självaverket är detta räkneexempel - de är belysande och intressanta men de är bararäkneex- Närvi i har fattat beslut om t. ex. viss senareläggning av förbättringenav skalteuljämningsbidragen har hävdat att detskulle leda lill skaltehöjningar med . Men när det kom till kritankunde man spara - det blev i stället. Tro därför inte atl de siffrorsom står i tabellerna också anger effekten. Del finns fortfarande ett betydande sparutrymme i vårakommuner och landsting. Det måste finnas etl sådant utrymme av det skälet atlinte heller den sekiorn kan fredas. Den kan inte få leva över sina tillgångar iett skede, där vi absolut måste strama åt. Det finns egentligen bara ett sättatl se lill att också kommunerna sparar: man måste hindra kommunalpolitikernaatt skriva ut nya skatter. I likhet med moderalernas huvudföreträdareLars hemställer jag om bifalllill ålerremissyrkandel belräffandepunkten B 2 Den kommunala sekiorn. 26PAUL () replik: På ett sätt är jag ganska besviken på LennartBlom. När vi i utskottet manglade dessa frågor, hade vi gotl om lid, som jaglidigare sade. Vi sammanträdde de gånger som behövdes för att klara ut dessafrågor. Då märktes hårdnackade motstånd mot atl gä med på vadregeringen föreslog. Det var en helig princip, speciellt för , somhade slagit fast della i en artikel i för inte så längesedan. Där sade han uttryckligen att han beträffande juridiska personer kundegä med på alt dra in skatteunderlag till staten men inte för fysiska personer.Där gick alltså kritstrecket för hönan . Under överläggningarna i utskottet upplevde jag LennartBlom som en vapendragare när det gällde att skydda kommunerna frånmittenregeringens förslag. Jag blev därför ganska överraskad, när dennaöverenskommelse kom till stånd. Men det gick väl till så att partiledaren komhem från , upprymd av sina äventyr, och bestämde hur det skulle vara i denmoderata gruppen. Då fick vika sig. har gjort en klarreträtt. Under utskottsbehandlingen upplevde jag honom såsom fullkomligtbenhård i dessa avseenden. Han har tydligen fått en tillrättavisning av sinpartiledare och fält lov alt ändra sig. påstår att jag gör en märklig kullerbytta,när jag befarar atl exportindustrin kan få svårigheler om förslaget genomförs.Lennart säger visserligen att man inte skall bry sig om tabellerna,eftersom de bara är räkneexempel. Men när kommunerna befinner sig på ruinensbrant och inte kan klara sina uppgifter utan tvingas höja skatten genom dessa åtgärder,ökar ju kostnaderna för löntagarna. Kommunalskatten ärsom bekant den tyngstabiten för de flesta. Avtalsrörelsen kommer då att bli besvärligare. Därmed uppstår svårigheter även för exportindustrin.Konkurrenskraften kommer att minska. Vi får svårigheter att hålla"låga" avtalsrörelser, vilkel vi alla tycker är angeläget iframtiden. Här finns en fullkomligt naturlig koppling. Atl vi ärmed på alt höja arbetsgivaravgifterna för att klara skalleöverens- kommelsenhar ju sina orsaker. Vi hann inle få fram promsen. Den blev inte färdig. Men vihåller med om att man måsle lotalfinansiera reformen. Man kan inte fortsättamed att pä detta sätl urgröpa statens ekonomi. Framför allt kan vi inlelortsälta atl låna ulomlands till skattesänkningar, . Det har vifakliskl inte räd med. 27 (vpk) replik; Jag tycker nog atl anförande päsitt sätt var upplysande. har vi fått besked om att det inte enbart handlarom elt års s. k. likviditetsöverskott. Det har man nämligen påstått frånregeringshåll. Det handlar i stället om alt man skall fortsätta pä den inslagnavägen. Jag sade i mitt lidigare anförande att jag betecknade detman nu gör mot kommunerna såsom ett rån. Det är lika bra alt redan nu utfärdaen varning till kommunerna: Rånarna ämnar komma igen. 28 () replik; Till kanske jag skulle kunnasprida någon upplysning genom alt göra klart för honom att uppgörelsen mellande tre borgerliga partierna innebär att åigärderna är provisoriska för år1983.1 syfte atl lägga fram förslag till en permanent konstruktion av hur indragningarnaskall gå till, liksom till mer verksamma metoder att påverka kommunernasvolymutveckling och motverka kommunala skattehöjningar, tillkallas en särskildgrupp. Del är i absolut klartext vad det är fräga om. är välkommen tillbaka med sina invändningarpä den principiella nivån, om den definitiva lösningen också innebär att viinkräktar på kommunernas beskattning av privatpersoner. Jag är övertygad om attdel inte blir så, för det kommer att finnas majoritet här i kammaren mot det. 29P.UL () replik: Det är just den här expertgruppen som jagliksom många andra är väldigt rädd för. Tydligen kommer inte någraparlamentariker atl ha inflytande, utan det blir de starka tjänstemännen ibudgel- och ekonomidepartementet som kommer att ta hand om det här, och sedangår de till regeringen och presenterar etl färdigt förslag. Det har blivit allt vanligare undan för undan - och detreagerar jag mol - att det kommer interna promemorior frän departementet.Ibland remitteras de, del medges, men ibland inte, ulan plötsligt upphöjs debara lill propositioner från regeringen. Med tanke på arbetsmetoden att låtanågra tjänstemän plocka fram en intern promemoria tycker jag atl jag haranledning befara att den permanenta lösningen faktiskt kan bli värre än delprovisorium som föreslås. Det här med provisorium är väl påhittat för att man skallförsöka klara sig igenom valrörelsen. Man säger ju att man måstelångsiktigt se lill att dra in resurser från kommunerna och hindra derasverksamhet från att expandera . Bakom del måste då ligga tanken atlman skall permanenta ett system som såvitt jag förstår inte kan vara mildare isin utformningän del nu föreliggande förslaget. Men, som sagt, vi fär tillfälle altåterkomma. Jag glömde att svara pä en ganska intressant fråga somLennart ställde i sitt förra inlägg. Han undrade: Kommersocialdemokraterna alt lämna tillbaka de pengar som den borgerligaregeringen stjäl frän kommunerna? När nu den borgerliga regeringen uppträder som en tjuvgentemot kommunerna, då skall vi vara ärliga och ha ansvar för att de fårtillbaka pengarna! Det är en intressant situation. 30 () replik; Intressantare än frågan är faktisktsocialdemokraternas svar, och det lyser uppenbarligen med sin frånvaro. Dessutom vill jag opponera mig mot den vårdslösaterminologin all tala om stöld, rån och annat. Detta är icke platsen altanvända sådana uttryck -del är herrarnas buskmötestealer. vice lalmannen anmälde att anhållit altlill protokollet fä antecknat att han inte ägde rätt till yllerligare replik. Anf, 31Ekonomi- och budgelministern : Tre olika uppfattningar om principerna förden ekonomiska politiken, budgetpolitiken och skattepolitiken bryts motvarandra i dagens debatt och i de ulskottsbetänkanden som ligger till grund fördebatten. Detta är måhända naturligt. Landet styrs av enminoritetsregering, sprungen ur det poliliska mittfältet. Oppositionen tillhöger och till vänster om regeringen anser sig frän sina resp. utgångspunkterha sakliga och taktiskt betingade skäl all markera avstånd frånregeringspolitiken. När del gäller de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken har regeringspartierna och kunnai ena sig om en gemensamlinje i utskottet. Socialdemokraterna har reserverat sig. I fråga om den genomgripande omläggningen avinkomstbeskattningen och därmed det viktigaste fundamenlet i den framtida skattepolitikenslår regeringspartierna och socialdemokraterna för majoriletslinjen och moderaternabefinner sig i klar minoritet. Vad gäller budgetförslaget finns däremot treolika uppfattningar. Nägon sammanskrivning har inte varit möjlig. Det har gjortatt socialdemokraterna kunnat diktera majoritetsutlåtandet. Regeringspartiernaoch har avgett skilda reservationer. Situationen såg länge ut att bli densamma i fräga om valetav åtgärder för all påverka den kommunala ekonomin, som har diskuterats allrasenast här i debatten. kunde dock regeringspartiernas ochmoderaternas partiledningar enas om ett kompromissförslag. Det är således i väsentliga avseenden tre olika sätt attse pä den ekonomiska politiken som står mot varandra. Vad detta betyderför den s. k. borgerliga samverkan är inte helt lätt att avgöra. dock alten moderat profileringspolitik i centrala frågor inle underlättar en framtidaireparlisamverkan. Del är inte bara så, att det går en skarp gräns mellanmittenpolilik och socialdemokratisk politik. har också klaraskillnader mellan regeringens mittenpolilik och högerpolitik öppet demonstrerats. Det gär således atl peka på politiska motsättningar enligtskilda mönster i fråga om den ekonomiska politiken, budgetpolitiken ochskattepolitiken. Ändå torde del vara svårt atl förneka atl det finns engrundläggande enighet i synen på vårt lands ekonomiska läge och denprincipiella uppläggningen av en till detta läge anpassad ekonomisk politik. Således förnekar knappast nägon att den internationellaekonomin försämrats kraftigt sedan millen av 1970-lalet. Det är inte bara debägge oljekriserna som bidragit lill delta. Åtskilliga av drivkrafterna bakomefterkrigstidens nästan exempellösa snabba ekonomiska tillväxt har mattalseller hell upphört alt verka ulan alt ersättas av nya.