prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — per lägenhet iflerfamiljshus, detta för att stimulera sysselsättningen bland främst äldrebyggnadsarbetare. Del är sant, , att vi under 1960- ochstörre delen av kunde kompensera nedgången iindustrisysselsättningen med en ökning av den offentliga sekiorn. Så här iefterhand bör vi notera alt vi gjorde Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch I all synnerhet efter del att oljenotan började raka i höjden visadedet sig att vår industriella kapacitet var för låg för att kunna balanseradenna ökade import. måste vi försöka ändra på det. Då måste vi ge utrymmeför den industriella expansionen, och då kan vi inte hålla tillbakaefterfrågan genom att med höjda skatter sänka den privata konsumfionenytterligare eller öka pä budgetunderskottet, öka utlandsupplåningen och denvägen i stället försämra den externa balansen. Men om detta verkar alldeles obekymrad ochstaplar utgifter på varandra i miljardbelopp. Man får en känsla av att SvenHenricsson som en annan vadar i pengar. har synpunkter på min debatteknik - detstår honom fritt -och sä frågar han; Om ett företag drivs vidare, hur kan detdå belasta statsbudgeten? Eller om plockar hem tillverkning som skerutomlands, hur kan det belasta statsbudgeten? Debatteknik var ordet. Om företaget går med förlust och kräver attvi skall täcka den förlusten med skattemedel, då är svaret att det kan vi görai mycket få situationer och att det ofta är en misshushållning med pengar. På den andra frågan är naturligtvis svaret att det ärutomordentligt bra om kan plocka hem tillverkning från andra länder ochge sysselsäUning i . Möjligheten att göra det är betydligt bättreän , tack vare regeringens ekonomiska politik. Det är precisden sortens effekt som vi vill uppnå, att det blir lönsamt att tillverka iSverige och sälja utomlands, och vi ser den effekten . är väldigt bekymrad för att inte hanågonting atl säga när han skall delta i en debatt i , och därförvill han ha hjälp av mig. Hade jag vetat det litet tidigare, hade jag kanskekunnat peta ihop något anförande åt . får jag nöja mig med attsäga att väl fär hänvisa till de svar jag har givit här om hurvi skall få fart på ekonomi, bl. a. att vi har vidtagit ett antalåtgärder för atl stimulera byggsysselsättningen - ändrad finansiering,stimulans till upprustning av äldre bostäder, fler bygg- och anläggningsarbetenför beredskapsmedlen och tidigareläggning av statliga byggen. Det ger sammanfattningsvis många tusen jobb, och det är påden bogen som vi skall försöka överbrygga den svåra situafion som vi serframför oss, innan en uppgång i den internafionella konjunkturen kan förbättrasysselsättningsläget. På förslag av talmannen beslöt kammaren attajournera sina förhandlingar lill för att bereda tillfälle till enpaus i överläggningen. 37 (vpk); Det här skall få bli mitt sista inlägg i denhär diskussionen -därmed har jag gjort mitt för att avkorta debatten. Nej, , jag gör inte några kullerbyttor.Vad jag ville påvisa med de siffror jag här nämnde var att man under de treåren /79 till 1981/82 kraftigt har dragit nedarbetsmarknadsutbildningen. Detta måste självfallet ha sin betydelse även försituationen . har ju själv betygat hur viktigt del är meden utbildning och sagt atl en arbetsmarknadsutbildning är ett bra medel attkomma ut pä arbetsmarknaden. är utbildningen kortare. Jag har absolut ingenfing emolatt man utbildar människor. Om man inte får ett jobb är det ju bättre att få enutbildning än att gå arbetslös! Problemet är alt det inte finns så mångajobb för dem som genomgått utbildning att de kan komma ut pä arbetsmarknaden. finns det 380 lediga platser att välja pä. Av de 7 000 öppet arbetslösa, alltså dem som man intekunnat placera, tillhör 4 300 arbetslöshetskassa. Alt sä mänga ärkassamedlemmar betyder att det är en mängd yrkesfolk som redan är utan jobb, såkonkurrensen blir desto hårdare. Jag har också de senasle uppgifterna när det gäller länet.Det totala antalet personer i olika arbetsmarknadsåtgärder uppgår nu till 5765. Det är en ökning med 145 . Delar 1 920 personer-jagtror också nämnde den siffran - som f. n. sysselsätts iberedskapsarbeten. Men kvar står ändå det faklum att ca 7 000 människor ärulan jobb. Arbetsmarknadsministern efterlyste jobb som ärdagsverksbilliga. När det lackar mot vår och snön försvinner kan man verkligenhitta just billiga dagsverken, nämligen inom skogsvärden. Där behövs det ocksästora insatser. Men det måste självfallet förberedas genom utbildning. Därfinns det möjligheter att la initiativ, dels till utbildning, dels lill altskogsvårdande åtgärder kommer i fråga i större omfattning än vad som ärfallet. Jag tror inle att man kan vänta på att någon skall hoppa upp som gubbenur lådan och ta sådana initiativ, utan det måste regeringen självfallet ta ettansvar för. I mitt län har också fackliga organisalioner tagitlovvärda initiativ för alt utarbeta konkreta förslag till objekt. Jag kan nämnaSJ:s fackklubb i , som har utarbetat ett mycket bra investeringsprogramför kollektivtrafiken. Vidare finns det pä i förslagfill en ny produktion. Enligt vad som på senare fid framkommit hotas denfabriken av nedläggning. Det betyder ytterligare arbetslöshet. I t.ex. skulle man kunna starta en produkfion av bl. a. oblekt papper, men delfordrar andra beslut Och andra styråtgärder, så att man även får avsättning förprodukterna. Vad som behövs är ett akfivl stöd frän samhällets sida föralt genomföra dessa förslag. Om man räknar samman kostnaderna förarbetslösheten och Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch Om arbetslösheten i , , Västernorrlandsoch även andrakostnader som följer på den, för uislagning t. ex., måste man komma fram tillatl det är riktigare att satsa dessa pengar på att skapa sysselsättning. Dåskapas ju etl värde för människorna genom att de fär jobb i stället för atl gäarbetslösa. Det är självfallet ett besked frän regeringen om sådanastödåtgärder som de berörda människorna går och väntar på. 38 (vpk): Jag hade tänkt nöja mig med min tidigarereplik, men när arbetsmarknadsministern jämförde mig med blevjag stimulerad att ånyo begära ordet. Jag ville gärna ge honom ett tips att gåigenom den aktuella situationen när det gäller förmögenheter och rikedomar häri landet. Han skulle då finna att vi i de stora bankerna och även blandprivatpersoner har förmögenhetsägare som verkligen representerar vonAnka. Del finns många sädana som ägnar sig åt spekulation och ligger på medelsom - det vill jag säga till arbetsmarknadsministern - rimligen borde vara isamhällets händer för att sättas in i investeringar för att produktivt utvecklalandet. Det är ju detta som är problemet: Det finns ackumulerat enormakapitalresurser hos privata herrar av typen , men dessa medelkommer samhället inte att kunna disponera för vettiga investeringar som kundebidra till ökad sysselsättning. När det gäller detta att regeringen har givit ökade bidragtill arbetslöshetens bekämpande kan jag säga att det bekräftas av faktiskasiffror, som jag fick bl. a. från . Men då kommenteras detta av länsarbetsnämndens folk medungefär följande: gäller det ju de 6 000 arbetslösa vi har i länet i dag.Vad vill man göra för att hjälpa oss att reda upp den situationen? Den rådande situationen drar med sig alla de problem somvi har varit inne pä här . De anslagna medlen räcker inte till att klarade bekymren. Till det behövs det långsiktiga satsningar, långsiktiga programoch lösningar, sådana som vi har föreslagit och varit inne på här i debatten.Vi kan inte nöja oss med provisoriska åtgärder, som inte klarar problemen. Att de nyanmälda arbetsplatserna skulle öka i antal ärfel, i varje fall när det gäller . Där har man en klarminskning av antalet nyanmälda platser hos arbetsförmedlingen. 39 (vpk): Bara några kommentarer fill frågan om Edsbyn.Jag tycker det är beklagligt alt hanterar den frågan på detsätt som han gjorde här före pausen. Det är naturligtvis så att lokalradion iGävleborgs län är intresserad av den här debatten, som gäller förhållandena ilänet. Man vet att jag har tagit upp problemen i min interpellation.Lokalradion bevakar också detta arrangemang i . Och det föregåsav att ordföranden i har ett telefonväkteri mellankl. 17.00 och 18.00. Det är en sak att man då kan raljera genom att tala om att"peta ihop" ell tal lill , som skall vara i . arbetsmarknadsministern lägger upp debatten på dettademagogiska sätt och springer undan den konkreta fråga som jag ställde tillhonom. Jag undrade allt.så om arbetsmarknadsministern kan ge ett besked tilldem som lyssnar pä lokalradion och till deltagarna i kvällens arrangemang i Edsbyn.Vad har arbetsmarknadsministern alt erbjuda i stället, omarbetsmarknadsministern inte är beredd att öka bostadsbyggandet? Attbostadsbyggandet har betydelse för trä- och snickeriindustrin kan vi ju varaöverens om. Minskar bostadsbyggandet, medför del svårigheter inom dennabransch. Arbetsmarknadsministern har svarat att han inte är bereddatt öka bostadsbyggandet. Vissa åtgärder kunde han eventuellt vidta längrefram. Jag tror atl det inte bara är vpk-aren utan ocksä mängamänniskor i södra som är intresserade av ett svar fränarbetsmarknadsministern pä följande fråga; Vad föreslår arbetsmarknadsministerni stället, för att undvika ytterligare permitteringar, avskedanden och kanskeocksä ylteriigare industrinedläggningar inom snickeri- och träindustrin i södraHälsingland? Jag skall inte tvista mer om detta, men jag förde faktisktfram denna fråga seriöst. Jag "petar" dessutom inte ihop mina tal.Det må så vara att arbetsmarknadsministern gör del, när han eventuellt skrivertal. Däremot tror jag inte att arbetsmarknadsministerns talskrivare "petarihop" talen. Jag tror alt de försöker göra det mycket seriöst. Sä om jagnågon gång skulle ha behov av hjälp, skall jag vända mig till dem. Sedan frågan om utlandsetableringarna. Jag tog uppSandvik. Då sade arbetsmarknadsministern ungefär följande; Just den politik somvi för gör att företagen plockar hem sina utlandsetableringar därför att det nuär vinstgivande att ha produktionen hemma i . Får jag då fråga arbetsmarknadsministernvad del kan bero pä att kapitalexporten fördubblades . Från attunder har legat på 3,5 miljarder steg den under 1981till 6,5 miljarder. Vad kan det bero på? Det stämmer ju inte med vad IngemarEliasson sade före pausen. Kan jag få en förklaring? Så bara några ord om lönsamma företag och det resonemangsom vi hade om . Med vissa justeringar- man kanske måsteminska nuvarande 230 anställda fill en nägol lägre siffra - ärGästrike-Hammarby lönsamt från samhällsekonomisk synpunkt. Det är etl faktum.Det var därför jag frågade hur ett bevarande av den industrin kan belastastatsbudgeten eller innebära statliga subventioner. Del måste vara tvärtom. Omden läggs ned, kommer del att belasta statsbudgeten. 40EIVOR (vpk): är etl avlångt land - och Norrbottenfinns i dess utkant. Det är ett konstaterande som man kan göra, inte bara igeografisk bemärkelse utan också i politisk. Just nu upplever vi visserligen entid då Norrbottenfrägan har blivit något slags test på myndigheters ochpolitikers insikter om regionalpolitiken - såsom den har förts och såsom den iframtiden måsle föras. Men i grunden har ingenting förändrats. alltjämt av elt ensidigt beroende av få och sloraråvaruproducerande näringar och av industrier med låg förädlingsgrad på sinaprodukter. Från går , liksom i långa tider hitintills, mängder avelström, skogsråvaror, järnmalm och arbetskraft. En liten del av detta kommerlillbaka. Men det sker antingen under knöl eller också - som i arbetsmarknadsministernstill mig adresserade rader i det här interpellationssvaret -med hänvisning tillalla de miljardinsatser som har gjorts. Det händer också att dessa hänvisningarföljs av så många utropstecken att oegentligt har kommit att framståsom en tärande del inom den svenska ekonomin. Ändå har jag sett uppgifter -publicerade - som visar, att medan industristödet till län iMellansverige uppgick lill . per invånare så var motsvarande summa förNorrbotten . Men låt oss stanna vid det här med miljardinsatserna. Jagär inte så småaktig att jag inte kan erkänna att sådana har gjorts. Som sagt;Av det som har strömmat frän och kommii tillanvändning i hela landets ekonomiska utveckling, för att-inte tala om hur dehar berikat kapitalägare söderut och utomlands, har en del på senare ärbetalats tillbaka till länet. Detta har skett, eftersom basnäringarna harsviktat och behövt tillskott för alt klara sin existens. Det har också skettgenom tidigareläggning av projekt. är ett exempel som hardiskuterats än när denna regering fick anledning atl ta med deni sina bedömningar. Med della inför ögonen kan man naluriigtvis säga attarbetslösheten skulle ha varit ännu större om dessa insatser inte hade gjorts.Men man kan också försöka anstränga sig att se litet längre och då konstatera,att om tidigare, under de "goda åren", hade uppmärksammatssom något annat än en råvaruproducerande och vinstgivande del av landet och omman då hade satsat på alt inte bara ta ut vad som går ulan också säkra enkommande ulveckling - ja, då hade läge varil ett helt annat än det äri dag. Och utan att gä lill historien; Om insatserna stod iproportion till del som ger i bolagsskatter, överpriser pä statenstransporter, vinsterna pä vattenkraften och exporten av välutbildadarbetskraft, ja, då skulle utvecklingen kunna vändas, och det snabbt. Dä skulledel inte längre handla om livsuppehållande åtgärder utan om att lägga grundentill en bra framtid. Det här är inte fråga om någon onyanserad regionalism -inte ännu! Men det är nu hög tid att börja radera bort de kännetecken som underhela industriella historia har funnits och finns för ensatellitregion. Det är kännetecken som i en ytterligare förlängning kan ledatill reaktioner av annat slag än de som har förmärkts. Nöd bryter sombekant lag. Med uppgifter från förre planeringsdirektören i NorrbottenKjell , kan några allmänna regler för vad som gäller för ensalellilregion uppställas. För det första: Över harregionen elt nettoutflöde av produktionsfaktorer, vilket bl. a. leder lill attinvånarna i genomsnitt har lägre inkomster och materiell standard änriksgenomsnittet. För det andra: Ju bättre kontaktmöjligheterna mellanmetropolen och dess perifera region är, desto sämre blir den regionalautvecklingen för satelliten. Och tvärtom: En avskärning av kontakten gerrelativt sett bättre utveckling för satelliten. Dessa punkter har tillämplighet även internationellt. FörSveriges del kan därutöver tilläggas; Regionalpolifik av svensk typ kan bara iviss utsträckning mildra verkningarna av metropolens utnyttjande av denperifera regionens produktionsfaktorer såsom arbete, naturresurser och kapital. Visst går mönstret att känna igen! Om nu en folkpartisfiskarbetsmarknadsminister inte vill gä sä långt som till att dra slutsatsen attdet krävs en planerad ekonomi för att komma till rätta med missförhållandena,så måste han väl ändå kunna acceptera den beskrivningen. Mönstret finns ju påalla områden. Vattenkraftsutbyggnaden har genom utbudet av billigelkraft gett en snabb industriell expansion i svenskt näringsliv - främslutanför . Genom vattenlagen har visserligen kommuner som berörs avvattenreglering, t. ex. , fått viss kompensation. Men då skall de 60 ä70 miljoner som har utbetalats jämföras med den sammanlagda vinst på ca 600miljoner som kommer från vattenkraften. Med en rimligare"återbäring" skulle verkligen inte behöva vara en av desvårast arbetslöshelsdrabbade kommunerna, vilket så sent som i går kom tilluttryck i en kvällstidnings ledarsida, där kommunalrådet i beskrev denutomordentligt svåra situationen för kommunen. På malmsidan ser vi mönstret i det faktum att siaten, närman överlät rättigheterna för malmbrytningen tillGrängesbergsbolaget, gjorde upp om del i vinsten genom höga avgifter påmalmfrakterna. Principerna i det gamla avtalet styr faktiskt alltjämttaxesättningen, även om vissa modifieringar har gjorts . Närstaten köpte ut Grängesbergsbolaget och övertog gruvdriften,använde de privata intressena pengarna från överlåtelsen till att köpa en gruvai och till att bygga etl rationellt stålverk i . Båda dessaverksamheter blev konkurrenter den i . När det så gäller stålsidan fick sent omsiderett järnverk, och då var det som gjorde att man behövdeprodukterna. Sedan gick under lång lid pä sparlåga, medlåg förädlingsgrad och ekonomiska förluster. 80-idén kom upp på1970-talet. Här i beslutades det enhälligt 1974 atl projektet skullegenomföras. Men mot beslutet stod starka intressen, bl. Och sä "spolades" då det som utmålats somräddningen för . förädlas bara en fiondel av den malm som brytsi . Vi importerar mer handelsslål än vi exporterar, och av det stålvi konsumerar importeras . Även beträffande skogstillgångarna kan konstateras attförädlingsgraden inom är mycket låg. av landets skogsråvaraproduceras i , men procentsatsen när del gäller saluvärdetför mer förädlade produkter är ungefär 3,6. Länet importerar ungefär hälften avsitt byggmaterial, medan etl genomsnittslän bara importerar . Här kan mandessutom se mönstret för melropol-satellit-förhållandet inom själva länel. Detmesta timret produceras nämligen i inlandet, medan förädlingen sker vid kusten. Arbetskraften, slutligen; De stora utflyttningarna undervissa perioder är väl kända. De har gjort att företag inle har behövt kommatill arbetskraften. Förelag söderut har fått väl utbildad arbetskraft, ochvärdet av det kan väl knappast uppskattas nog. Som sagt; behöver inga subvenfioner. MenNorrbotten behöver en ordentligt planerad utveckling för att de vikligabasindustrierna skall kunna bevaras och utvecklas - och inte som successivtslaktas ned. Länets järnmalmsgruvor har goda utsikter alt överleva om de skötsrätt. Med dagens utveckling mot alltmer stränggjutning i stålverken uppstårsnart ett behov av järnsvamp eller andra kyllillsatser till stålkonvertrarna. Ser vi frågan i större omfattning vet vi att världen harstort behov av stål. 150 miljoner invånare t. ex. fillverkar 1miljon ton stål , medan ca 8 miljoner tillverkar 4,5 miljonerton och importerar nästan lika myckel. I en planerad utveckling med sikte på framfidmåste insatserna riktas mot effektiva satsningar i form av starkt stöd ålbasnäringarna. Inte stöd bara för att klara akuta problem utan för att få igång ett metallurgiskt utvecklingsarbete lika väl som ett arbele för förädlingav skogsråvara. Om nu arbetsmarknadsministern inte tycker sig ha skäl, somhan återigen säger, att tala om allt som har gjorts kanske ändå dessa aspekterkan föranleda någon kommentar. Uppenbart är ju ändå att de gjordainsatserna inte kan ha haft särskilt stor effekt, eftersom arbetslösheten helafiden ökar. Del är pä något sätt betecknande att statsrådet i sittsvar till mig helt uppehåller sig vid de arbetsmarknadspolitiska insatserna.Här uppfattar jag tyvärr någonting av den där gamla attityden till ,som någonling som måste subventioneras. Länet fär, säger statsrådet, "detojämförligt största anslaget till beredskapsarbeten". Hur skulle det kunnavara annorlunda? finns ju inte ens möjlighet alt flytta de arbetslösa tillnågon annan plats i landet. Det har den debatt som förts bekräftat,och det kommer den debatt som återstår atl bekräfta. För att nämna bara ett exempel är avbyggnadsarbetarna i landet arbetslösa. Statsrådet har dessutom ingenfing allsatt säga till alla de unga arbetslösa som säkert med större fog än jag ställerfrågan; Vad är det för samhälle som inle behöver oss när vi vill göra eninsats, när vi skaffat oss en utbildning och när vi vill stanna där vi trivs? Mer skall inle göras, konstaterade redan C.-H. Hermanssontidigare i den här debatten. Så är det uppenbarligen. Men jagkan ändå inte låta bli att ställa ylteriigare frågor i det avseendet: Är det inte alarmerande att antalet unga arbetslösa ilänet motsvarar nära nog en årskull? har åberopat ett liknandefaktum för . Möter man det problemet enbart med att tala om hurmyckel som satsas pä beredskapsarbeten? Beredskapsarbeten är i och för sig branär man har dem, men vi vel att de är begränsade i tiden. Det är väl ändå bekräftat alt de insatser som har gjortsinte fått nödvändiga bestående effekter. Det är ju ändå det som det nu änfligenmåste börja handla om. Jag har, herr talman, i min interpellafion ocksä tagit uppfrågan om vilka socialt mofiverade insatser statsrådet kan tänka sig. Svaretblir atl regeringen har atl behandla en framställning frän . Det finns såvitt jag vet t. o. m. tvä framställningar-dels en omfortsatt uppföljning av projektet social utvecklingsplanering, dels en omfinansiering av aktualiserade sysselsättningsprojekl. Kanske är det så att det som ligger hos regeringen inlediskuteras av regeringens medlemmar. Men nog skulle vi medverka till att förapolitiken litet närmare människorna, om vi åtminstone utbytte några funderingarom de saker som behandlats. Jag tycker verkligen, herr statsråd, att projektetsocial utvecklingsplanering - det projekt som alltså ligger på regeringensbord- är värt att diskutera, även under den fid frågan behandlas. Del liggerett flerårigt, ambitiöst arbete bakom projektet. Det har väckt intresse ävenutomlands. Och framför allt bekräftar det att det inte saknas uppslag och idéernär det gäller hur skulle kunna vara, om länets förutsättningartogs fill vara. Här utgår man från en regions sociala verklighet och fränenskilda människors fakfiska situation. Det som här har tagits fram fär intefastna i någon utredningskvarn, utan det måste snabbi läggas lill grund för enutformning av arbetsmarknadspolitiken. Länets myndigheter och organisa-fioner,lika väl som enskilda, skall ha en möjlighet att påverka det som händer. Meddel här unika materialet som grund finns det nu möjlighet all aktivt påverkaskeendet, medan tidigare beslul beträffande människor och bygder fatlats överhuvudet på dem som berörts. Problemen i har frän social synpunkt mängaintressanta sidor. Jag skall inte beröra alla. Men vad betyder t. ex. denekonomiska och sociala situationen i länet för invånarnas hälsa? Vi vet - SvenHenricsson har lidigare erinrat om det - att delar tätplatsen medJämtland när det gäller andelen förtidspensionärer. Även i det avseendetuppvisar malmfältskommunerna den mest ogynnsamma utvecklingen. Vi vet ocksåatt förtidspensioneringen mer hör samman med arbetslöshet än med sjuklighet.Del handlar alltså om en sjuk arbetsmarknad. Verkningarna för de enskildamildras genom en strid ström av förtidspensioneringar och värdinsatser. Men ärdetta i längden bra för samhället? Arbetslöshetens verkningar kan exemplifieras pä mängasätt. Effekterna på människors hälsa och sociala tillvaro borde vara det somfrämsl uppmärksammades och sattes in i planeringssammanhangen. När norrbottningarnanu med kraft slåss för en utvecklad region och mot arbetslöshet och flyttning,så innebär det även all de släss för bättre fysisk och psykisk hälsa. '" '"'' " talman, skall jag väl ändå också tacka försvaret. Om hade uppmärksammats under degoda åren, säger , hade saker och ting varit betydligt . Öm näringslivet då hade breddats och beroendet av basnäringarna inte hadevarit så stort , så skulle arbetslösheten inte vara så omfattande. Nej, del är alldeles sant. Men det lönar ju inte så mycketatt önska alt man hade gjort saker och ting annorlunda . Det ärju precisdet här som gör det så tungt - att vi både skall försöka kompenserabortfallet i våra basnäringar, som ju har genomgått så storastrukturomvandlingar, och försöka skapa nya jobb för dem som kommerut på arbetsmarknaden och bredda näringslivet. Det är ju därför att bakgrunden är denna som vi har måstgöra miljardsatsningar i . Jag skulle kunna la upp talartiden ganskalänge med att räkna upp sådana projekt, men både och jag vet juväl om vilka det är. En tredjedel av bygg- och anläggningsarbetarna harstundvis varit sysselsatta i särskilda åtgärder, beredskapsarbeten ellertidigarelagda byggen. En femtedel av anslaget för beredskapsarbeten har gåttlill , därför att läget där har varit så svårt.