prot · G509162 · 1981-12-31 00:00:00 — Och visst har ni ambifioner. Men def är klartatt har man ett ansvar när def gäller samhällsekonomin - och det har vi frånsocialdemo- Anslag tih vissa kulfurändamål, m. m. kratinssida - gäller det att få den atf se bättre ut än vad den gör . Hur myckethar ni lånat , ? Def finns i varje tid fog för påståendet attvårt samhälle måste ha ett vitalt kulturliv. Men def är en sanning som deffinns särskild anledning atf understryka just . Vårt land har under detta århundrade genomgått en mycketgenomgripande teknisk och materiell utveckling. Vi har en avsevärt högrestandard än världens befolkning i stort. Detta högindusfriella samhälleutsätter oss också för speciella påfrestningar. Många frågar t. ex. vart dentillfredsställelse har tagit vägen som vi trodde att välfärden automatisktskulle medföra. Samfidigt har vi fått klart för oss att varken våra egna ellerjordens resurser är outtömliga eller oförstörbara. I de materiella och tekniska landvinningarnas spår växernya problem upp. Talet om livskvalitet sammanfaller i tiden med dessaupplevelser av den materiella välfärdens avigsidor. Och begreppet livskvalitetinnefattar just det vi kallar kultur. Ett liv utan andliga dimensioner blirtråkigt, fattigt, tomt och outhärdligt. Vi kan inte leva utan mening,mål och perspekfiv. Vi kan inte känna oss fill freds utan de impulser somkommer oss till mötes i kulturens olika uttrycksformer. Vi behöver inspiration,tröst och glädje. Def ger oss kulturen. befinner vi oss i den situafionen att vibåde som enskilda individer och gemensamt i stat, landsfing och kommuner måstespara. Det kan förefalla orättvist att vissa verksamheter och områden berörsmera av detta spartvång än andra. Övertygelsen om kulturupplevelsernasojämförliga betydelse har bestämt våra ställningstaganden i det stycket.Regeringens gemensamma bedömning har varit att kulturen i denna ekonomisktbekymmersamma tid är så betydelsefull att den i allt väsentligt har ställts vidsidan av de sparprogram som presenterats och genomförts. Det har visserligen iden offentliga debatten hävdats aft kulfuren håller på aft vittra bort, attregeringens agerande kännetecknas av kulturell nedrustning. Det är lätt aftpåvisa att def infe är sant. Inom ansvarsområde har hittillssparats ca 2 miljarder. En proportionell fördelning av denna besparing skulleha inneburit att kultursektorn fått avstå från ca 80 miljoner. Någon sådanbesparing har infe skett. Infe heller har värdet av anslagen på kultursektornurholkats genom uteblivna förstärkningar. Förslagen i budgetpropositioneninnebär aft kultursektorn /83 tillförs nya resurser av samma storleksordningsom under de gynnsammaste åren . Och det är mer än densocialdemokrafiska regeringen orkade med i en ekonomisk situafion som varbetydligt mindre problematisk än den nuvarande. En väsentlig del av den kulturpolitiska satsning somregeringen föreslår möjliggörs av den nya skaften på kassettband och defkompensationsmoment som finns inbyggt i denna. Kulturområdet - och i synnerhetmusik- och filmlivet - kan härigenom ges en nödvändig sfimulans. Musikområdet tillförs sammanlagt 20 miljoner. Insatserföreslås på fre Nr 162 olika huvudområden. För det första anvisas medel föratt ge räftighefshavare den på musikområdet en direkt ekonomiskersättning för def utnyttjande av deras verksom sker genom privafkopieringen. För det andra förstärks statensbidrag kraffigt till produktion av konstnärligt högtstående och Anslae tillvissa kulturpolitiskt angelägna fonogram, dvs. skivor och kassetter. För dettredje kulturändamål vidtas åtgärder som leder fill ett ökat antalarbetstillfällen för musiker och vissa andra grupper av kulturarbetareeller fill förbättrat stöd i andra former. Gemensamt för de olika insatser som föreslås är att mangenom dem direkt eller indirekt kan kompensera för privafkopieringens negafivaverkningar, som man uppnår kulturpolitiskt önskvärda effekter. Def nya film- och videoavtalet innebär att resurserna förfilmen ökar med ca 33 milj. kr. Huvuddelen kommer från den frivilliga avgiftsom videout-hyrarna har förbundit sig att erlägga till Filminsfitutet. Men 8,5milj. kommer från skaften på oinspelade kassetter. Genom denna resursökning får möjlighet attrealisera det filmpohtiska ansvar som jag hoppas atf skallfastställa. Defta innebär att svensk filmproduktion av tillräcklig omfattningsäkerställs, och atf vi slår vakt om kvalitetsfilmen. Det måste finnas utrymmeför konstnärligt sökande och experiment och för filmgenrer som inte tillhör dekommersiellt lönsamma. Det är vidare angeläget att skapa ökade möjligheter attvisa kvalifetsfilm utanför storstadsområdena. Genom filmpolitiken skapas ocksåförutsättningar att bevara och levandegöra kulturarvet på filmens område ochaft ha beredskap inför tekniska förändringar. Utöver dessa korta kommentarer fill regeringsförslagensbakgrund och innebörd vill jag också summera vad som har gjorts påkulturområdet under de gångna sex åren. Jag gör det därför att det också iriksdagen från socialdemokrafiskt håll stundom görs gällande atf dessa år inomkulturpolitiken har präglats av minskade bidrag och reducerat statligt stöd.Jag vill visa att dessa påståenden saknar grund. som ansvarig i regeringen för kulturfrågornahar den rena kulturbudgeten mer än fördubblats, från 657 milj. kr. budgetåret1975/76 fill 1 380 milj. kr. i årets budget. Kulturpolitiken innebär långsikfigt utvecklingsarbete.Under goda år kan man lägga byggsfen till byggsten i form av vidgade ramar ochökade resurser. finns det utrymme för större och mer genomgripandereformer. blir uppgiften i första hand att se till att förutsättningarnainte försämras så att mycket av det som byggts upp raseras. Vi harvarit med om alla dessa olika faser av kulturpolitiskt arbete. kunde vi skjuta till 130milj. i rena reformmedel inom kulturområdet - utöver vad som krävdes föratt hålla jämna steg med kostnadsökningarna. Att kultursektorn i stort sett sluppit undan störredirekta besparingar har, som jag redan nämnt, sin särskilda mofivering. Det är dessutom så att finansieringen av verksam.heten inom kulturområdet bygger på många små Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. och genomåren noga prövade bidrag. Redan uteblivna ökningar är svåra aft bära. Det är ocksåfråga om verksamheter där kreativa mänskliga insatser spelar en avgörande rolloch inte kan rationaliseras bort. Det är också av dessa skäl särskilt angelägetatt vara försiktig med besparingar inom denna sektor. En genomgång av vad som har skett ger bilden av en successiv förbättring av villkoren för olika konstarteroch verksamhetsområden. De regionala museerna har fått ett nytt stödsystem, somockså byggts ut. Flera av de statliga museerna har rustats upp och fått nyaeller helt ombyggda lokaler. Vi lyckades avsätta 13,4 milj. kr. fillbyggnadsminnesvård i förra årets kärva budgetproposition, och ytterligare 5miljoner i årets. Arkivväsendet har successivt fått förstärkningar. 1979inrättades Arkivet för ljud och bild, som den nya pliktleveranslagenantogs av . Därmed fick arkivväsendet äntligen möjlighet att hinnaifatt vår tids medier, vilkas produkter annars hotats atf skingras ochförstöras. Filmsfödet har ökat från 8 till 25 milj.kr. i direkta statliga insatser. Def byggs ut ytterligare i samband med detfilmavfal som nu har atf ta ställning till. Det är också viktigt atfgod film når människor i olika delar av landet. Därför omfattar de åtgärder viföreslagit både produktion och distribution. Boken intar en särställning i kulturlivet. Vi har därförfäst stort avseende vid insatser som syftar till aft främja både produktion ochdisfribufion av god litteratur. Efter en proposition 1977/78 utvidgades ochökades def statliga litteraturstödet. Även i årets kärva budgetläge harutgivningsstödet kunnat öka. Detta var nödvändigt om det skulle kunna fungeraså som det var tänkt. Till detta kommer bidraget till Litteraturfrämjandet förproduktion och distribution av de billiga kvalitetsserierna En bok för alla ochEn bok för alla barn. Det betyder atf litteraturstödet mer än fördubblatsmellan 1977 och 1982 - från 12,4 till 29,5 milj. kr. De böcker som produceras måste också nå ut till läsarerunt om i landet. kan bokhandeln få ett stathgt kreditstöd, och från1981 utgår också ett stöd till distribution av böcker i form av ensubventionerad rabatt till bokhandeln. En utredning under ledning avöverdirektören har just påbörjat arbetet med atf granskabokdistributionens villkor och föreslå åtgärder för att säkra denna vikfiga delav vårt kulturliv. En särskilt viktig roll spelar folkbiblioteken. Enutredning arbetar med att se över denna sektor. Folkbiblioteken är visserligenfrämst en angelägenhet, men vi har funnit det naturligt att också frånstatligt håll främja denna verksamhet. Det lokala biblioteksstödet innebär enstimulans för den kommunala biblioteksverksamheten. Vi har också kraftigt stöttlänsbibliotekens regionala verksamhet och ökat stödet till lånecentralerna iMalmö. och , som fått depåfunkfioner. Stödet till folkbibliotekenhar därmed ökat från 14,6 milj. kr. 1976/77 till 25,5 milj. kr. 1982/83. Vi har under mina år i regeringen försökt att värna om denrika variationen i vårt teaterliv. De stora institutionsteatrarna dras medstora fasta kostnader, som är svåra atf minska genom rationaliseringar. Detbehövs medel inte bara till atf täcka dessa kostnader utan också fill atfvidmakthålla en rikhaltig repertoar. Så har t. ex. Operan och underdessa år fått ökade anslag med tillsammans 103 milj. kr. och med44,8 milj. kr. Ett väsentligt inslag i vår politik har varit att spridamöjligheten aft se teater över hela landet. Många regionala ensembler harfillkommit . Anslagen har också växt: från 82,8 fill 173,6 milj.kr. De fria grupperna är ett vitaliserande inslag i vårtkulturliv. Def statliga bidraget till dem har mer än tredubblats, från 5,1milj. i den senaste socialdemokratiska budgeten till 18,9 milj. kr. I förslaget till fördelning av de medel som kommer in genomkassettskatten förutskickas ytterligare 3,5 milj. kr. till de fria grupperna. Bidragen för inköp av bildkonst har i stort sett ökat itakt med inflafionen, medan konstnärerna har fått vänta på de stora reformernanär det gäller ersättning för utfört arbete. I årets budgetproposifionfastslogs emellerfid -sedan samförstånd nåtts med KRO - principen att envisningsersäftning skall utgå och samlas i en särskild fond underkonstnärsnämnden. Dessutom har nya medel tillkommit: med kassetfskattemedlenblir det ytterligare ca 6,5 milj. kr. som kommer bild- och formkonstnärernatill del, eller totalt 22,5 milj. kr. I årets budgetproposition finns ocksåförslag om ett särskilt stöd för konsthanfverkskooperafiv. Jag vill också erinra om aft vi för den statliga sektornhar ett fungerande sysfem för utsfällningsersätfning åt bildkonstnärerna. I några särpropositioner har vi slutligen sökt värna omvissa grupper, som kan behöva speciella stödåtgärder inom kulturområdet. Förslag från regeringen /78 om särskilda insatser församerna ledde till beslut om ett nytt, permanent stöd till samisk kultur. kom proposifionen om stöd till de handikappadeskulturella verksamhet med förslag om att 18,9 milj. kr. skulle utgå för att påolika sätt förbättra de handikappades möjligheter aft delta i kulturlivet. Vihar därefter förbättrat olika handikappgruppers villkor på kulturområdet. Närtalboks-och övergick till aft bli enstaflig myndighet, fick def ökade resurser både för produktion och utlåning avtal-och punktskriffsböcker. Därtill kommer ett nytt permanent anslag förframställning av videogram på teckenspråk för döva. 1979/80 lade vi en omfattande proposifion om barnkultur,där 8,5 milj. kr. fördelades på olika poster. Vår utgångspunkt var att barn börha fillgång till all kultur, inte bara en särskild barnkultur, och attinsatserna i största möjliga utsträckning skall göras i de miljöer där barnenredan visfas, t. ex. i skolan eller förskolan. Det som gjorts är som så mycketannat bara en början, men en mycket viktig början. Kulturinsatser för barnenbör vara ett led i alla kulturinstitutioners normala verksamhet. De nya medierna - både elektroniska och eterburna - är ettområde som vi ägnat stor uppmärksamhet och bl. a. låtit flera utredningarbearbeta. Anslag till vissa kulturändamål, m. m. Anslag till vissa kulturändamål, m. m. nämnerdetta i det här sammanhanget, därför aft medierna har så stor genomslagskraff isamhället aft de aldrig kan tänkas bort ur den kulturpohtiska bilden. En stordel av den kultur vi får del av förmedlas till oss genom dessa medier. En avvåra största kulfurförmedlare är , och när koncernenomorganiserades 1979 fick den bl. kr., fördelade , som enreell förstärkning fill programverksamheten. Nya medier innebär inte bara, som många tycks tro, nyarisker och hot mot traditionell kultur. De innebär också att vi får fillgångtill nya kulturbärare, som det gäller atf lära sig använda på bästa sätt. Behovet av en samlad mediepolitik gör sig allt starkaregällande. Jag kommer därför att tillsätta en mediekommission. Dessuppgift blir atf på grundval av det omfattande utredningsmaterial som ärtillgängligt presentera underlag för beslut om en sådan samlad mediepolifik.Därvid skall de nya mediernas plats och uppgifter i mediesamhället särskiltuppmärksammas. Jag har velat göra den här översikten av vadsom gjorts på kultursektorn därför att det inte finns anledning att låta dennidbild som stundom tecknas stå oemotsagd. Den bild en saklig redovisningbidrar till är en annan. Den visar atf regeringen slår vakt om kulturlivet ochdärmed om en av de viktigaste faktorerna i strävan atf främja ett gottsamhälle. 9GEORG (): Låt mig först konstatera att den redovisningav siffror som här gjorde säger mera om den kraffigainflationen under de sex gångna åren än om förstärkningar inom kultursektorn.Jagskall längre fram återkomma till en del av det han sade. Kulturpolitik är ett medel för atf stärka den socialagemenskapen, vidga yttrandefriheten och garantera den skapande konstens frihetoch utveckling. Konstnärliga uttrycksformer som litteratur, teater, film,bildkonst och musik skänker oss omistliga upplevelser. De förmedlarerfarenheter och kunskaper. Ett levande kulturliv ger kraft och framtidstro. Särskilt behövs mycket mänsklig kraft. Vi måsteåterskapa framtidstron. Människan behöver inspiration för att kunna skapa. Ettvitalt kulturliv är mänsklighetens viktigaste inspirafionskälla. Det finnssåledes ett direkt samband mellan vitaliteten i vårt kulturliv och våramöjligheter att skapa en bättre framtid. målas många hotbilder upp. Arbetslösheten skaparmissmod och passivitet. Den s. k. ekonomiska krisen föder resignation ochhopplöshet. Den kommersiella masskulturen kväver människors självkänsla. Dennya individualismen, predikad av många , hindrar människor atf fåuppleva en livgivande gemenskap. Vi måste naturligtvis sätta in all kraft på att häva denekonomiska krisen. Men jag är angelägen att betona att ekonomisk balans inte isig löser alla av dagens problem. Skallvi kunna tillgodose människors stora behov av gemenskap och personlig utveckhngmåste kulturpolitiken få en framskjuten och alltmer aktiv roll. Och den måsteutformas så, att den utvecklar ett kulturliv med bred folklig förankring. Socialdemokratinvill utveckla en kulturpolitik som tillgodoser människors behov av kultur i sinvardagsmiljö. Därför lägger vi stor vikt vid folkrörelsernas ochföreningslivets arbetsvillkor. Vi tycker det är angeläget att fullföljaregionaliseringen av kulturinstitutionernas uppbyggnad. Det gäller bl. a.teater, musik och museiverksamheten. Vi anser att insatserna för barn skallprioriteras. Det är särskilt viktigt att hos barn och ungdom skapa framtidstrooch skaparlust. CatarinaRönnung kommer att utveckla de socialdemokratiska förslagen i fråga ombarnkultur. skall i sitt inlägg ta upp bl. a. regionmusiken ochvissa insatser för de handikappade. Jagskall i mitt anförande utveckla några synpunkter i fråga om ersättningar fillde konstnärligt yrkesverksamma, om litteraturen och om filmen. Försttvingas jag rikta några anmärkningar mot regeringens sätt att presentera sinaförslag. uttalar nämligen stark kritik mot dettillvägagångssätt som regeringen har tillämpat. Denbudgetproposition som presenterades innehöll i formell mening ettfullständigt förslag till medelsanvisningar. Vi riksdagsledamöter ochopposifionsparfier hade detta att utgå ifrån när vi presenterade våraalternativ. Imars lade sedan regeringen fram ett förslag, proposifion 128, som i fleraavseenden upphävde budgetpropositionens förslag. Dessa nya förslag gjordes dockberoende av intäkter från en skaft på oinspelade kassetter. Men förslag omdenna skatt redovisades inte förrän motionsfiden på proposition 128 hade gåttut. För att ytterligare krångla till riksdagsbehandlingen gjordes det film- ochvideoavtal som redovisas i proposition 1981/82:111 beroende av aft skatten påoinspelade kassetter genomfördes. Detta har i någon mån belysts tidigare i debattenom kassettavgiften. Dettasätt att framlägga förslag till är klandervärt. Det är oförsvarligt.Det har allvarligt försenat arbetet i utskott, och därmed ocksåskapat betydande svårigheter för de många myndigheter och organisationer som ärberoende av riksdagsbeslut för att genomföra sin budgetplanering. Kulturutskottetsfolkpartister och centerpartister försöker pliktskyldigast urskulda regeringen.Men ursäkten kan inte godtas. Regeringen borde, om den ville göra ökadeinsatser på kulturområdet beroende av inkomster från en kassettskatt, först haförelagt förslag om denna kassettskatt. Efter beslut om enkassettskatt kunde så förslaget om resurser till kulturområdet ha presenterats.Nu gjorde man tvärtom. Man kan skylla på tidsnöd, men regeringen har haft godfid på sig. redovisade förslaget om kassettavgiff.I mars 1981 uttalade kulturutskottet att regeringen borde ta upp dettakulturrådets förslag till 2 protokoll 1981/82:162-163 Anslagtill yissa kulturändamål, m. m. Anslagtill vissa kulturändamål, m. m. Motdenna bakgrund är det i högsta grad anmärkningsvärt aft regeringen redovisatsina förslag så sent. Och trots detta långa dröjsmål var förslaget omkassettskatt, som redan har belysts, så illa genomarbetat aft skatteutskottetfått göra om def helt och hållet. Regeringenhar gjort försläget om ytterligare 40 milj. kr. fill kulturområdet beroende avatt den kasseftskatt som beräknas inbringa 120 milj. kr. Dettaberoendeförhållande blir visserligen inte resultatet i formell mening -men ireahtefen. Närdef i. utskoftsarbetet framkom att riksdagsmajoritefen troligen inte skullekomma att godkänna regeringens förslag om kassettskatt, förklarade sigregeringspartierna, till min stora förvåning, beredda att rösta emot sin egenproposition om ökade insatser för kulturen. Så svagt var engagemanget förkulturen. berömmer sig av de här förstärkningarna - detvar i och för sig väntat. Det är emellertid en skatt, en avgift, inomkulturområdet som är större än def som betalas ut, och som skallfinansiera vissa andra insatser inom kulturområdet. Det är inte så ärorikt urpolitisk synpunkt. Visocialdemokrater förklarade oss beredda att rösta för vår föreslagnaförstärkning av kultursektorn med 50 milj. kr., oavsett om en kassettskattskulle kunna beslutas av . Vi anser att kultureninte skall bli lidande därför att regeringen har totat ihop ett dåligtskatteförslag. Vitycker också att de ökade kulturanslagen måste ges i form av säkra pengar.Regeringen har i propositionen gjort storleken av kulturanslagen beroende avhur mycket kassettskattepengar som flyter in. Skulle skatteintäkterna minska,minskar också stödet till kulturen, enligt regeringens förslag. Det är en ickeacceptabel ordning. Det skulle innebära att t. ex. författare ochbildkonstnärer kan bli återbetalningsskyldiga, om svenska folket minskar sinainköp av videokassetter. Påden här jpunkten korrigerar kultuiutskottet regeringens förslag. Utskottettillstyrker dé principer som vi föreslår i den socialdemokratiska motionen. Debeslutade anslagen måste ligga fast. De får inte på det sätt som regeringen harföreslagit göras villkorliga. Ersättningentill konstnärliga och htterära yrkesutövare för utnyttjande av deras verk sombilder och böcker måste höjas i rimlig anpassning till den allmännalöneutveckhngen. Vi föreslår därför en höjning av bibliotekser-sätfningen från32 öre till för hemlån. Vi ansluter oss naturligtvis till förslaget omyisningsersättning till bildkonstnärer och konsthantverkare, och vi hälsar medtillfredsställelse att utrymme skapats för en höjning av denna ersättning med 5milj: kr. att utgå enligt de principer som anges i den socialdemokratiskamotionen. Närdet gäller den höjda ersättningen till författare tycker vi det är bra atffolkparfiets och ceiiterns representanter i utskottet gått ifrån regeringensförslag till konstruktion. Vad utbildningsministern där föreslår är en återgångtill gämlå tiders bidragstänkande i stället för principen om ersättning för utförtarbete. Jag fattar inte att har fallit offer för sådana tankar.Varningar från författarna har inte saknats, så förslaget kan nu inte hatillkommit av en slump. Beträffandelitteraturen anser vi socialdemokrater att en tydlig prioritering måste göras.Boken är det viktigaste mediet i kulturarbetet. Därför skall biblioteken,enligt vår mening, tillhandahålla boklån utan avgift. Anslagen till bibliotekenmåste vara av sådan storlek att de kan förses med de viktigaste delarnaav bokutgivningen. Jan-ErikWikström beskriver problemen på litteraturområdet som en distributionskris.Trots detta flyttar han över pengar från distribution till produktion. Stödettill folkbiblioteken beskärs med 4 milj. kr. till förmån för stöd tillförlagen, trots att det finns ett bokberg motsvarande utgivning. Hurkan försvara en sådan åtgärd? Vi motsätter oss inteförstärkningar av litteraturstödet men anser inte att de skall betalas medpengar från folkbiblioteken. Jaglade märke till att också berömde sig av att stödet till denlokala biblioteksverksamheten har ökat. Men vad det egenthgen handlar om är enkraffig minskning i regeringens förslag. Dessutom aviserar statsbidraget fill folkbiblioteksverksamheten helt skall tas bort. Eftermänga turer och stor vånda inom regeringspartierna har vi lyckligtvis fått meddem på att öka statsbidraget till folkbibhoteken med 1,5 milj. kr. Tyvärr innebär också detta en viss urholkning av anslaget tillfolkbiblioteken, men vi noterar naturhgtvis uppräkningen medtillfredsställelse. Vi har nått enighet i utskottet om att bokdistributionsutredningenbör ges ett ökat parlamentariskt inslag, som vi föreslagit i vår motion. Tyvärrhar vi inte vunnit gehör för vårt förslag om atf införa ett system medrabatterade inköp av böcker till folkbiblioteken. Vi menar atf det i ett lägedå många kommuner har svårt att ikläda sig ett vidgat ansvar för bokdistributionenär det för det första angeläget att staten inte minskar sitt åtagande. För detandra bör det statliga litteraturstödet också förknippas med garantier för attböcker hålls tillgängliga i bibliotek. Iavvaktan på att bokdistributionsufredningen kan presentera ett samlat förslagmåste vissa omedelbara åtgärder vidtas. Vi har därför föreslagit ett temporärtsystem med en särskild stödrabatt för folkbibliotekens inköp av den litteratursom producerats med hjälp av Utteratursföd. Detta system skulle underlätta förframför allt de fattiga kommunerna att hålla sig med välsorterade bibliotek.Det skulle bidra till att utjämna biblioteksstandarden i landet, vilket ärmycket angeläget. För detta ändamål anvisar vi 10 milj. kr. Utskottsmajoritetenavvisar förslaget med några få ord om att folkbiblioteksutredningen pågår. Jagfrågar: Har inte majoriteten uppmärksammat att folkbiblioteksutredningen harorder om att hålla sig inom nuvarande ekonomiska ramar? Den har ingamöjhgheter att lägga ett förslag om nytt stödsystem av denna modell. F. ö. villju utbildningsministern ytteriigare Anslagtih vissa kulturändamål, m. m. Anslag tih vissa kulturändamål, m. m. utarmafolkbiblioteksutredningens mandat genom aft helt avskaffa statsbidraget fillfolkbiblioteken.