prot · G50949 · 1981-12-31 00:00:00 — Barnbidragen är inte basbeloppsanknutna. Tekniken för de resonemang för är mycketenkel. Den är skrupelfri. Han väljer några exempel från ATP-systemet eller inomsjukförsäkringen - då före skatt. Så följer något av ettindignationsnummer, som vi hörde . Det är naturligtvis inkomstbortfallsprincipen villåt, detta att det sociala stödet är relaterat till inkomsten. Jag har dock ännuinte hört säga att han vill avskaffa inkomstbortfallsprincipenoch vrida klockan tillbaka till förhållanden som rådde innan vi fick denallmänna sjukförsäkringen 1955 och ATP 1960. Här är han försiktig -om vi inte får höra ett nytt utspel. Intressant är att icke får något som helststöd från de intresseorganisationer som härtill särskild uppgift att bevakapensionärernas och de handikappades intressen. Jag antar att att de högljutt och med rätta protesterar mot vad som sker. Ingen skall tro att man med de argument skall kunna avveckla exempelvis inkomstrelaterade pensioner förvissa grupper - det gäller då i första hand arbetarna - men behålla dem förandra grupper på arbetsmarknaden, t. ex. de stora grupper som har avtalsbundnapensioner. Den tiden borde definitivt vara förbi. Låt mig säga med anledning av vad sade omLO att frågan om inkomstutjämningen inte bör aktualiseras först vid pensionsåldern.Ansträngningarna att åstadkomma inkomstutjämning skall gälla den långa periodenav akfiva insatser på arbetsmarknaden. Det är genom full sysselsättning, ensolidarisk lönepolitik och en rättvis skattepolitik som vi i första hand skallfå till stånd en inkomstutjämning. Det påverkar självfallet också pensionerna,nu och . Jag har velat understryka detta, för förofta ett demagogiskt och jag vill säga upprörande resonemang ifrågor som är värda en annan, saklig behandling. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. 162GÖSTA () replik: Jag förstår att det känns obehagligt för enf. d. socialminister att tvingas konstatera att det inom det socialatrygghetssystemet finns stora ekonomiska klyftor, till nackdel för de sämstställda grupperna. Detta kan inte förneka. När han sedandiskuterar den ekonomiska standarden i övrigt kan han inte blunda för attsvenska folket har den bästa ekonomiska och sociala tryggheten i världen. Denutgångspunkten får man inte släppa när man diskuterar de här perspektiven. tycker att det är tveksamt att görajämförelser med barnfamiljerna. Men hur skulle det se ut i de politiskabesluten om vi diskuterade grupp efter grupp utan att se till helheten och sehur det sociala trygghetssystemet slår för olika grupper? Det är inte rimligtatt föra en sådan debatt. tvingas ge ett besked på denna punkt. Är hanberedd att medverka till att vi får en bättre fördelning av standarden mellan åena sidan vissa bättre ställda pensionärsgrupper och å den andra sidan vissabarnfamiljer? Låt mig tala i klartext. Hur ligger det till medsocialdemokraternas vilja att slå vakt om de sämst ställda? Låt oss ta gruppenkvinnor som utfört den i högsta grad samhällsnyttiga insatsen i vårdarbetet försina barn under många är. Åtskilliga av dessa har inte kunnat fä jobb i sinhembygd eller hemregion när barnen blivit vuxna. Denna brist på arbete har ihög grad gällt den långa socialdemokratiska regeringstiden. För denna gruppmänniskor tycker socialdemokraterna att det mycket väl räcker med vanligfolkpension på Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Däremot är det helt i sin ordningatt t. ex. generaldirektören eller den privata direktören är värd en pensioninom ATP-systemet på . Socialdemokraternas filosofi är tydligen att den som haftett hårt arbete, dessutom i många fall oavlönat, den skall känna sig nöjd medlåg pension, medan den som haft förmånen av ett fint jobb, en hög lön ochprivilegierade förhållanden på många områden, den skall dessutom belönas med enpension som är . högre än för den som haft ett tungt kroppsarbete. Det är tydligen så socialdemokraternas s. k.trygghetspolitik tar sig uttryck nu för fiden. Det är en brist på känsla för engrundtrygghetspolitik. Jag skulle önska att socialdemokraterna i fortsättningenägnade mer tankar åt denna grundtrygghet. 163SVEN ASPLING (s) replik: Vi sviker inte pensionärerna. Ni svikerpensionärerna, trots de högtidliga och bindande löften ni har strött omkring erunder åren, inte minst under överbudens år här i . återkom till den demagogiska diskussionjag menar att han för. Man ger ibland bokstavligen sken av - direkt ochindirekt - att pensionärerna fått det för bra. Fakta och verklighet talar pådenna punkt sitt tydliga språk. Det finns 1,4 miljoner ålderspensionärer, dvs. Därutöver har 0,5 miljoner delpension, förtidspension ellerfamiljepension. Omkring 1,3 miljoner pensionärer har ATP-förmåner. Många hardock en låg ATP, ty ATP-systemet är fortfarande under uppbyggnad. Ungefär 1miljon av dem som har ålderspension, förtidspension eller änkepension hardärför förmåner som endast motsvarar grundförmåner och pensionstillskott. Ålderspensionen från ATP är än så länge i genomsnitt . De högsta ATP-pensionerna inkl. folkpension ligger i dagpå ca 80 000, men det är icke en procent som har så höga pensioner. Det storaflertalet pensionärer kommer inte . En ensamståendefolkpensionär får . Engenomsnitflig ATP-pensionär har några mer. Det finns anledning att låta fakta tala när man diskuterarpensionärernas standard. Att mot denna bakgrund nu söka skapa ettmotsatsförhållande mellan pensionärerna och exempelvis barnfamiljerna -fidigare löntagarna -tillhör minst sagt det olustiga i denna debatt. Vad ni är ute efter nu är att försämra för allapensionärer och rikta en attack emot hela ATP-systemet. Ni håller på att riva ner ATP-systemet. Det är det som ärdet allvarliga, och det skapar en oro i vida kretsar, inte att det är löntagarnas pengar det gäller! Är det en sådan utveckling ni eftersträvar att vi här i ennära framtid kommer att ha ett raserat ATP-system i stället för det somlöntagarna efter hårda strider kunde byggaupp för att skapa rättvisa och trygghet ? Det är en fråga tillGösta . Anf.164 () replik: Om ville lyssna på vad jag säger skulle han höra att jaghar konstaterat att vissa pensionärer har en standard som ligger betydligt övervissa barnfamiljers. Den fördelningspolitiska frågan kan inte ifrån. Detär trist att och vissa andra socialdemokrater inte vill ägna sigåt någon form av självkritik när man diskuterar det sociala trygghetssystemet.Det är synd att de inte förstår att självkrifik är en god mänsklig egenskapäven för polifiker. lever man med inställningen att allt som byggdes uppunder socialdemokratisk regeringstid är bra och att ingenfing får ändras. Ensådan självgod inställning tvingar mig att bli konkret i min analys av dettrygghetssystem som socialdemokraterna hyllar, oavsett hur den ekonomiskaverkligheten ser ut. Fördet första tycker man inom socialdemokratin att de som har . per dagi sjukersättning skall fortsätta med den ersättningen när de är sjuka.Samtidigt vill man däremot inte begränsa tillväxten i förmåner för dehöginkomsttagare som får . per dag när de är sjuka. Fördet andra anser socialdemokratin och att det är bra attföräldraförsäkringen endast ger . till låginkomsttagarna när de vårdarsina barn. De vill däremot inte bromsa tillväxten av förmåner förhöginkomsttagare som får . för exakt samma vårdinsats. Försocialdemokraterna är det tydligen god jämställdhet när samma vårdinsats ger . Fördet tredje tycker att det är god jämställdhetspolifik när kvinnorsom utfört ett i högsta grad samhällsnyttigt vårdarbete för sina barn blirmissgynnade på strängt taget alla områden inom trygghetssystemet; med lågpension, med låg sjukersättning och med låg föräldraförsäkring. SvenAspling och hans parti - jag tror dock att det bara är en del av hans parti -har däremot inget intresse av att begränsa höginkomsttagarnas pensioner på . som ligger inom ramen för ATP-systemet. Jagskulle vara den förste att hälsa med tillfredsställelse om det snart kom ettnytänkande på den punkten och en ny inställning i de fördelningspolifiskafrågorna när man diskuterar trygghetssystemet. Socialdemokraterna måste betänkaatt de är på väg att lämna småfolket i sticket i debatten om de framtidasociala trygghetssystemet. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Sättetatt fastställa basbeloppet, m. m. 165 (vpk): Om man ökar utgifterna kraftigt som man minskar påinkomstsidan, då går ekvafionen utgifter och inkomster inte ihop. Detta är ettklart faktum. Men de borgerliga regeringarna fortsätter att regera efter Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. mottot:Orkar du med det så orkar du med detta. Regeringen fortsätter med denomfördelningspolitik som skärper den ekonomiska åtstramningen för vissa grupperi samhället. a. våra pensionärer och handikappadedrabbats av en rad beslut som försämrat deras ekonomiska och socialalevnadsvillkor och för framtiden. sade här att pensionen hadeökat . Men vad han borde ha talat om är att utgifter enbartför mat och hyra stiger lika mycket. Dessutom har på utgiftssidan, främst inomden sociala sektorn, en rad utgiftsökningar genomförts. Det gäller sjukvården,medicin, sjukresor, långtidsvård, tandvård, boendekostnader, hemtjänst,pensionärsluncher, fritidsverksamhet, hår- och fotvård m. m. På inkomstsidan har pensionsbeloppen genom olikaåtgärder urholkats. Genom den förändring som skett i underlaget för beräkningav basbeloppet har den värdesäkring som tidigare fanns satts ur spel. I den nugällande nettoindexberäkningen bortses från vissa prishöjningar, exempelvishöjda energipriser, indirekta skatter, tullar och avgifter, medan tillägg skallgöras för subventioner. Hur den förändrade indexberäkningen urholkat gällandebasbelopp framgår av socialförsäkringsutskottets betänkande, där man kan läsa: "Enligt de före gällandebestämmelserna om basbeloppet beräknades detta på grundval av förändringar ikonsumentprisindex, dvs. med hänsynstagande fullt ut fill förändringar i detallmänna prisläget. Enligt detta beräkningssätt skulle basbeloppet för november-decembermånader ha utgjort ." F. n. ligger basbeloppet på , vilket innebär enskillnad på . som då inte kompenseras i utgående pensioner. Sammabasbelopp har oförändrat gällt . Men detta betyder inte att prisernaunder har varit stabila. Tvärtom - enligt pris- och kartellnämndensuppgifter har det totala levnadskostnadsindex från t. o. m.den 15 november stigit . Men höjningen av priserna pånödvändighetsvaror har varit åtskilligt större. Priserna på våra baslivsmedelhar exempelvis stigit med , vilket då är dubbelt så mycket som index. Vissa av dessa siffror kan ha justerats något eftermomssänkningen, men klart är att indextalet inte är relevant för de fördyradelevnadsomkostnader som drabbat de grupper i samhället som vi nu diskuterar.Dessutom har boendekostnaden ökat kraftigt. Klyftan mellan dennettoindexberäkning som används som underlag för basbeloppet och värdesäkringenoch de oundgängliga utgifterna för livets uppehälle blir allt större. Att basbeloppet trots de kraftiga prishöjningarna intepåverkats under lång fid styrker vårt krav i vpk-mofionen att basbeloppet bordejusteras vid en 2-procentig ändring i jämförelsetalet. Nuvarande gräns, ,har inneburit stora ekonomiska påfrestningar för många som drabbats aveftersläpningen - en eftersläpning som regeringen ytterligare vill förstärka genom sittförslag i proposition 1981/82:50. Det förslag som nu har att taställning till innebär att basbeloppet skall fastställas i tagetoavsett prisändringar. Vetskapen om att basbeloppet trots ganska avsevärdaprishöjningar på just nödvändighetsvaror legat stilla och vetskapenom de prisökningar som kommer har gjort att förslagettydligen blivit för magstarkt även för den borgerliga utskottsmajoriteten. Denföreslår därför med mofiveringen att man vill förhindra "oförutseddakonsekvenser" att 3-procentsspärren vid fastställandet av basbeloppet för1982 tas bort. I övrigt biträder utskottet propositionen. Men de långsiktiga konsekvenserna av detta beslut är,liksom i tidigare fattade beslut som gällt ändringar i basbeloppsberäkningen,dåligt redovisade och underbyggda i det material fått ta del av.Vänsterpartiet kommunisterna har i upprepade motioner tagit upp detta problematt följdverkningarna inte utretts och redovisats innan förslag föreläggs tillbeslut. Men borde veta vad beslut innebär för berörda områden och förframtiden. Av lagutskottets betänkande framgår att en radförordningar berörs. "Basbeloppet styr utgående förmåner inom den allmännaförsäkringen och har betydelse också inom andra offentliga rättsområden. Ävenpå det civilrättsliga området har basbeloppet kommit till användning. I vissutsträckning förekommer det sålunda att i avtal, inte minst när det gällerförsäkringar, tas in hänvisningar till basbeloppet. har vidareolika civilrättsliga regler knutits till basbeloppet. Syftet härmed har varitatt de rätfigheter och skyldigheter som reglerna innebär inte skall urholkasgenom förändringar av penningvärdet." Regeringen drar sig alltså inte för att lägga fram förslagsom innebär att man ingriper i de avtalsöverenskommelser på försäkringsområdetsom slutits mellan andra parter. Den enskildes rättsskydd riskeras och sätts urspel. Många av de ålderspensionärer som ser hela sin socialatrygghet hotad är människor som upplevt krisen med arbetslöshet ochsvåra ekonomiska förhållanden för de äldre. De har sedan under sin yrkesverksammatid, trots låga löner, frivilligt avstått från löneutrymme för att bligaranterade en tryggad ålderdom. Med all rätt känner de oro och besvikelse överatt det är så lätt att göra ingrepp i det sociala trygghetssystem som de settsom en garanti för framtiden. Det är ju fråga om beslut som de själva inte harnågra som helst möjligheter att påverka, då de står utanför alla förhandlingsmöjligheter- en orättvisa som vpk påtalat vid olika tillfällen. Pensionärernas organisationer har sagt sig vara bereddaatt diskutera samhällsekonomin och sparandet, men de vägrar att accepteraöronmärkta åtgärder som enbart drabbar pensionärer. De har själva räknat framatt om man räknar in höjningen av sjukvårdstaxorna, försämrat bostadstillägg,ökade färdtjänstkostnader och liknande, så blir förlusten ca . om åretför varje pensionär. på en sammanlagd inkomst på ,frånsett bostadsbidrag, blir en kännbar förlust. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Visserligen hänvisas i betänkandet till socialministernslöfte att återkomma med förslag om dels höjning av pensionernas grundnivågenom utbyggande av pensionstillskotten, dels vissa förbättringar avhandikappersättningen - det är f. ö. ett löfte som socialministern gav redan ien debatt för nästan exakt , . Men borde intedetta löfte ha infriats, innan regeringen lägger fram förslag om ytterligareförsämringar i pensionssystemet? Det skulle kanske ha dämpat den oro ochotrygghet som många berörda känner. De är beroende av de beslut som fattas iriksdagen, eftersom de har en ekonomisk situation som inte tål fler s. k.sparåtgärder. De som har drabbats hårdast av regeringens s. k.sparpaket är just pensionärer, sjuka och handikappade, dvs. människor som merän andra är beroende av vår sociala omvårdnad, men som av olika skäl inte likahögröstat kan protestera mot samhällets orättvisor. De löften som getts i olikaregeringsdeklarationer borde dessa människor kunna lita på, men det kan detydligen inte. tog i sitt inlägg också upp ATP-systemetoch de orättvisor som där finns. Jag kan hålla med om att höginkomsttagarna fåren högre ATP, medan låginkomsttagarna, som har haft låga löner , får en lägre pension. Men jag skulle vilja fråga: Vilkaorättvisor inom ATP-systemet har då de borgerliga regeringarna på centernsinitiativ försökt att rätta till under sina regeringsår? Vpk har med flera motiveringar yrkat avslagpå propositionen, och jag yrkar härmed bifall till de vpk-motioner som iberörda delar har behandlats i socialförsäkringsutskottets betänkande och iövrigt till den socialdemokratiska reservation som är fogad till lagutskottetsbetänkande. 166LENNART (): och kommer att gåtill historien som den tidsperiod under vilken de borgerliga regeringarnaföreslog att besluta om mycket genomgripande förändringar avbasbeloppet. beslutade att basbeloppetskulle rensas från indirekta skatter, tullar och avgifter, men tillägg görasför subventioner. I den nu aktuella propositionen föreslås att basbeloppetskall fastställas en gång i stället för som för . Konsekvenserna av dessa regeringsförslag är synnerligenstora. De försämrar den sociala tryggheten för stora grupper av människor. Deinnebär stora ändringar i centrala frågor, som det tidigare rått en bredpolifisk enighet om. De skapar osäkerhet inom det civilrättsliga området.Dessutom har fått ta emot proposifioner som varit mycket dåligtgenomarbetade. I förra årets proposition hade regeringen helt bortsettfrån det civilrättsliga området. 1 årets proposition finns inte heller någonbeskrivning av de konsekvenser på civilrättens område som inträffar, ombasbeloppet i fortsättningen skall fastställas en gång . Utskottet hargenom ett effektivt arbete något så när kunnat se effekterna inom olika lagområden. men harinte haft resurser att kunna räkna ut vilka de ekonomiska konsekvenserna blirför enskilda människor. Hur aktiv en enskild medborgare än må vara i detta ärende,är det näst intill omöjligt för vederbörande att kunna räkna ut de ekonomiskakonsekvenserna. Ur demokratisk synpunkt är det djupt otillfredsställande attregeringen presenterar så dåligt beslutsunderlag som i dessa ärenden. Det är uppenbart att den borgerliga majoriteten ilagutskottet känner sig besvärad över regeringens förslag att ändra ibasbeloppet. Det hedrar dem. Men det hade varit ännu mer konstruktivt, om dehade visat prov på ett kraftfullt polifiskt handlande. Men icke, majoritetennöjer sig med vissa skrivningar. Jag skall citera några rader ur lagutskottets yttrandetill socialförsäkringsutskottet från : "Utskottet vill också peka på att praktiska skäl kantala för att basbeloppet är enhetligt och inte varierar mellan olikarättsområden. I anslutning härfill vill utskottet dock framhålla att när detgäller vissa civilrättsliga regler kan det - med hänsyn till de intressen sombär upp reglerna - finnas skäl som talar för att gällande ordning inte börrubbas. I förevarande lagstiftningsärende saknas underlag för en bedömning avfrågan om en särreglering bör ske i vissa fall. Det får ankomma på regeringenatt följa utvecklingen och göra en närmare genomgång av i vilka fall det kananses motiverat att det nya basbeloppet inte skall användas. Enligt vadutskottet inhämtat har en sådan kartläggning påbörjats inom bl. Jag frågar: Var finns resultatet av denna kartläggning?Varför har inte regeringen redovisat något i den nu aktuella proposifionen? Ärdet för regeringen betydelselöst vad dess partivänner i utskottet skriver? Jag vill också rikta en fråga till utskottets talesmanMartin med anledning av att lagutskottet skrev att enkartläggning hade påbörjats inom ; Varför tigerutskottsmajoriteten, när vi behandlar den aktuella proposifionen? Ellervar det så illa, att ni inte hade täckning för vad ni frånutskottets sida då skrev? Så, herr talman, några ord om konsekvenserna av den nu aktuellaproposifionen. Den som är skyldig att betala underhållsbidrag får ifortsättningen för egen del behålla ett lägre förmånsbelopp för att klara sinegen försörjning, en försämring för rätt stora grupper av människor. Vidbodelning efter makes död har den efterlevande maken allfid rätt att få egendomur boet till ett värde motsvarande fyra basbelopp. Propositionen innebär enminskning av förmånen . Vidare: Inskrivning av förmyndarskapskall ske när underårig får tillgångar värda mer än två basbelopp.Propositionen innebär en ökning av antalet sådana inskrivningar. Av fidsskälskall jag inte ge flera exempel. Jag måste konstatera att reaktionerna mot den nu aktuellapropositionen i hög grad påminner om de kraftiga reaktioner som mötte förraårets proposition om basbeloppet. Kritiken kommer inte enbart från ett håll,utan från företrädare för många olika grupper av människor. Förvirringen överförslagets innebörd är påtaglig. I denna förvirrade situation är det skönt att Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. Sättet att fastställa basbeloppet, m. m. konstateraatt socialdemokraterna för en konsekvent politik och reserverar sig till förmånför sina yrkanden, som innebär att det basbelopp som gällde före den 1 januari1981, och grunderna för basbeloppet, skall fortsätta att gälla. Vad säger då utskottets majoritet ? Som jag tidigaresagt kritiserades förra årets proposition. Regeringen nonchalerar kritiken ochframhärdar i sina förslag till . majoritet upprepar på nytt sin kritik från , men föreslår ändock attbifalla vad regeringen föreslår. Detta är ingenting annat än ett politisktdubbelspel. Det är värt att citera några rader ur lagutskottets betänkande, enskrivning som den borgerliga majoriteten står för; "Avslutningsvis vill utskottet framhålla att denföreslagna ändringen beträffande basbeloppet ger anledning att-liksom falletvar år 1980-ta upp frågan huruvida civilrättsliga regler även i fortsättningenbör anknyta fill basbeloppet. Enligt utskottets mening kan det beträffandevissa civilrättsliga regler - med hänsyn till de intressen som bär upp reglerna- finnas skäl som talar för att såväl den genomförda ändringen avbasbeloppsreglerna .som den nu aktuella inte bör slå igenom. Utskottet anseratt det får ankomma på regeringen att följa utvecklingen och göra en närmaregenomgång av i vilka fall det kan anses motiverat att de nya basbeloppsreglernaskall användas. Utskottet förutsätter att det berörda kartläggningsarbetetsnarast kommer till stånd." Utskottets majoritet är alltså av den uppfattningen att deaktuella ändringarna inte bör slå igenom generellt. Man är inte hellerfrämmande för att en del områden inte skall knyta an till basbeloppet. Här ärdå en ny tanke. Man vill frångå basbeloppet som beräkningsgrund och skapa enhelt ny beräkningsgrund. Vilken beräkningsgrund kan det då vara fråga om?Närmast fill hands ligger konsumentprisindex. Men, herr talman, vilkenberäkningsgrund man än har i dessa frågor är det inte den som är heltavgörande, utan det är den politiska viljan. Är man från majoritetens sida beredd att ändra basbeloppetsom beräkningsgrund, kan man också vara beredd att ändra en ny beräkningsgrund,vilket namn denna än må ha. Det finns också anledning att fråga: Ärutskottsmajoritetens skrivningar ett löfte, en garanti för att vi i framtidenslipper borgerliga regeringar? Endast under denna förutsättning kan man tro påförslaget om utbyte av beräkningsgrund och övergång fill konsumentprisindex. , herr talman, vill jag bara upprepa att oavsettvilka skrivningar som utskottsmajoriteten har, finns det ett förslag som äröverlägset bäst, nämligen att bibehålla det utsprungliga basbeloppet somberäkningsgrund. Under förutsättning att densocialdemokratiska reservationen vid socialförsäkringsutskottets betänkandevinner kammarens bifall, yrkar jag bifall till den socialdemokratiskareservationen vid lagutskottets betänkande. 167 (); Betydelsen av basbeloppet och reglerna förhur detta fastställs är självfallet störst inom socialförsäkringssystemet. Menäven inom annan lagstiftning används basbeloppet för att förmåner elleråligganden ungefär skall behålla sitt realvärde. Det gäller flera lagar somligger inom lagutskottets beredningsområde, exempelvis inom familjerätt,skadeståndsrätt och associafionsrätt. Till lagutskottet har därför remitteratsvissa delar av propositionen 50 med förslag att basbeloppet skall fastställasför i stället för som för . Genom utskottets värderade ordförandes inlägg har vi fåtthöra kanske inte så mycket om den socialdemokratiska reservationen som kritikmot vad majoriteten har sagt, både nu och när vi hade anledning att behandlabasbeloppet . I mån av fid skall jag försöka kommentera något avvad tog upp.