prot · G50980 · 1981-12-31 00:00:00 — Till vill jag säga att ärett av de län som fått den kraftigaste päspädningen av beredskapsnnedel om manjämför innevarande budgetår med det föregående, nämligen 57 milj. kr. mer.Dessutom lade regeringen ut industribeställningar för drygt 40 milj. kr. förnågon vecka sedan, varav ca 6 milj. kr. kan komma att tillfalla . frågar om sysselsättningsläget äracceptabelt. Det finns ingen acceptabel arbetslöshet. Det är därför som de bådalän. som tar upp, och , har fått en ökadmedelstilldelning detta budgetår i förhållande till föregående. Västernorrlandhar fått närmare 60 milj. kr. och 12 milj. kr. mer detta är änföregående år. Dessutom har regeringen gjort särskilda insatser för Strömsundskommun genom att bevilja beredskapsmedel för en ny skola i samt föreslagitatt vissa industribeslällningar läggs ut till ett företag i . Vidare har,vad gäller , regeringen beviljat omställningsbidrag fill ForsFabriker i . Även hemlän har fått en ökadmedelstilldelning när del gäller beredskapsarbeten, i della fall med ca 38milj. Dessutom pågår en upprustning av i länet, och via medelfrån oljeersätlningsdelegationen påbörjas ett utvecklingsprojekt angåendepelletering av torv och flis, vilkel under uppbyggnadsskedet beräknas ge ensysselsättning molsvarande 100 manår och pä sikl ca 60 fasta tjänster. När det gäller frågor finns det ingenanledning all ånyo räkna upp alla de miljardinsatser som regeringen gjorl förNorrbottens län. Jag vill dock betona att far det ojämförligtstörsta anslaget lill beredskapsarbeten. har länet fäll 582 milj. kr. ochföregående är 512 milj. kr. över anslaget sysselsältningsskapande åtgärder. sysselsätts ca 5 300 personer med beredskapsarbete i länet. Fortfarandefinns ocksä i möjlighet att öka antalet personer iarbetsmarknadsutbildning något. Ca 150 utbildningsplatser ytterligare skullekunna utnyttjas. När det gäller insalser för ungdomsarbetslösheten fär jaghänvisa till vad jag lidigare sagt i mitt svar. Jag har dock inhämtat fränlänsarbetsnämnden i atl man har lyckats bra med att placera utungdomar pä enskilda beredskapsarbeten. När det gäller frågan om socialt motiverade insatser förNorrbotten vill jag hänvisa till en framställning från iNorrbottens län, vilken f. n. bereds inom . Jag kan av dennaanledning inte närmare kommentera denna fråga. Om arbetslösheten i och 16CARL-HENRIK (vpk): Vi hade en liknande debaltomgång medarbetsmarknadsministern , närmare bestämt . Då uttryckteIngemar "oro" inför läget på arbetsmarknaden. har hantrappat ned fill "viss oro". Är det folkpartiels kursändring,övergången frän social reformiver till hård marknadsfilosofi, som ligger bakomden nyansen? Vad som hänt på den svenska arbetsmarknaden bordeannars, tycker man, hos den som är närmast ansvarig för denna del avregeringspolitiken ha lett lill en ökad oro. talade arbetsmarknadsministern om "att detännu är för tidigt att utläsa de fulla effekterna av den ökade satsning somregeringen har gjort". Om del är möjligt atl göra det , i mitten päfebruari, så måste man konstatera alt effekten av regeringens ekonomiskapolitik synes ha varit en försämring av arbetsmarknadsläget. De senaste uppgifterna om arbetslösheten, som avserjanuari, visar ju en ökning av den öppna arbetslösheten lill 153 000 människor.Av dessa var 61 000 ungdomar. Totalsiffran motsvarar av arbetskraften.Det är den högsta siffra som uppmätts sedan den nuvarande statistiken började1970. Regeringen kan alltså inte längre, som den försökt att göra i fleradebatter, söka skyla sig med del genomskinliga argumentet all det var ännusämre före de borgerliga regeringarnas tid. Men dessa siffor ger ändå inle hela sanningen. Förutom atl153 000 var öppet arbetslösa - en ökning med 45 000 frän samma månadi fjol -fanns ca 140 000 människor i AMS-ätgärder av olika slag. 123 000 varpartiellt arbetslösa, dvs. arbetade deltid men ville ha.heltid. 65 000 varlatent arbetslösa, dvs. de skulle ha sökt elt jobb bara det funnits några. Andra uppgifter visar etl ännu högre antal latent arbetslösa. Om arbetslösheten i och undersökningför något är sedan visade alt över 300 000 kvinnor hörde till denna grupp. Överhuvud taget är kvinnorna hårt drabbade av det dåliga sysselsättningsläget. Av deöppet arbetslösa är nu 80 000 kvinnor, dvs. mer än hälften. Till de nämnda grupperna kommer de mänga som kallashandikappade, men som kan och vill göra en insats i arbetslivet om de beredstillfälle till del. Totala antalet människor som är beredda att ta sin plats iarbetslivet, men som inte fär lillfälle därfill, uppgår fill mellan 800 000 och1 000 000. Det är en förfärande siffra. som jag tackararbetsmarknadsministern för svaret på min interpellation måste jag mot dennabakgrund säga, att jag är djupt besviken över dess brist på positivt innehåll. Arbetslösheten är ett fruktansvärt gissel för de människorsom drabbas av den. Del finns undersökningar som visar de förödande psykiskaoch övriga medicinska skadeverkningarna av arbetslöshet. Särskill svårt är delall vara ung och arbetslös, alt just när man skall ul i samhällslivet få kännasamhällets likgiltighet. De människor är beundransvärda som klarar detta. Mendet krav som måste ställas är att arbetslösheten skall bort. Inga fega undanflykterom att lägel är ändå värre i en del andra länder kan dölja det faktum, att detär socialt orättfärdigt att tillåta arbetslöshet. Vi har inle rätt alt på någrahundra lusen medborgare lägga en börda som vi alla måste dela. Arbetslösheten är det största ekonomiska slöseri, delstörsta ekonomiska lättsinne som kan tänkas. Den borgerliga regeringen brukaranklaga dem som kritiserar dess nedskärnings-och svängremspolilik för överbud.Men det är ju i själva verket regeringen som driver en lättsinnig överbudspolifik,när den accepterar denna stora arbetslöshet. använde under förra åretbara av industrins produktionskapacitet. Många hundra tusen människortillåts inte att ge bidrag till den gemensamma produktion av varor och tjänsterav vilken vi alla skall leva. De hålls i stället kvar i arbetslöshet. Detta kaninte betecknas på annat sätt än som ekonomiskt vansinne. Det finns fortfarande stora eftersatta behov i det svenskasamhällel. I en rad kommuner fattas del bostäder, t. ex. i Stockholmsområdet.De kollekliva kommunikationerna behöver förbättras över hela landet och inteminst i - del har de senasle månaderna med slor tydlighet visat.Det finns fortfarande en slor brist pä barnlillsynsplaiser. Hälso- ochsjukvården behöver byggas ul. Miljövården måste förbättras. Produktionen avenergi ur varaktiga inhemska energikällor måste på allvar komma i gång. Dessa eftersatta behov finns på den ena sidan. På denandra sidan finns hundratusentals arbetslösa människor. Går del atl dra mer änen vettig slutsats av denna motsättning? En lösning måsle åstadkommas genom attde arbetslösa ges tillfälle atl fylla dessa eftersatta behov med sinaarbetsinsatser. Det är också den politik som vpk förordar. Den finnsformulerad i våra motioner lill årets . Några av de viktigaste, direktarbetsskapande förslagen är följande; Elt program för 100 000 nya samhällsnytliga arbeten börutarbetas och genomföras av högst . Dessa arbeten börligga främst inom den offentliga sektorn, men vissa kommer all ökabeställningar och sysselsättning i befintlig industri även i den privatasektorn. Programmet bör innefatta åtgärder för alt öka bostadsbyggandet. Enbostadsbyggnadsplan bör antas, som innebär slartför ny produktion av ca 20 000fler lägenheter än vad regeringen vill åstadkomma och en ombyggnad avper är 5 000 fler lägenheter än enligt regeringen. Programmel bör vidareinnefatta en kraftigare utbyggnad av barnomsorgen än vad regeringenförespråkar. Produktion av ca 30 000 fler dag- och fritidshemsplatser bör hapåbörjats . Programmet bör också innefatta ökade satsningar påkollektiv trafik, inhemska och förnybara energikällor och en utbyggd samhällsservice.Ett sådant program kan påbörjas inom en kostnadsram av underdel första budgetåret. En allmän ungdomsgaranti bör vidare införas. Sedan allaansträngningar att skaffa ungdomar arbete uttömts bör del åligga arbetsgivarenpå varje slörre arbetsplats att inrälla ell särskill ungdomsarbete per 50-lalanställda. De lokala fackliga organisationerna skall godkänna anvisningarna ochskall ha rätt alt se till att dessa arbeten icke tränger ut övrig arbetskraft.Staten bör för dessa ungdomsarbeten bidra till av kostnaden inom detprivata näringslivet och till av kostnaden inom den offentliga sektorn.Kostnaderna för detta kommer atl kunna hållas inom en ram av 3 miljarder kronorunder det kommande budgetåret. För alt finansiera de nämnda förslagen bör ensärskild arbetsgivaravgift för all skapa sysselsättning utlas inom det privatanäringslivet. och har begärt 1902 milj. kr. för att kunna erbjuda 205 000 platser i arbetsmarknadsutbildning.Regeringen prutar ner. Vi anser alt AMS och SÖ bör få de äskade medlen. Elt statligt industriprogram av storleksordningen 100 000nya induslriarbetsplalser bör genast påbörjas. Delta börha sin tyngdpunkt i återvinnande av en allsidig försörjning med maskiner, enfrigörelse av datorindustrin från del multinationella beroendet och datoriseringanpassad till de arbelandes intressen samt en grundlig förnyelse av vårt delvishårt nedslitna transportsystem. Programmel bör byggas på en nödvändig vidgningav den inhemska marknaden men kommer all skapa förutsättningar för en ökadexport. För projekteringar och de igångsättningar som kan bli aktuella undernästa budgetår bör etl reservalionsanslag om upprättas. Härutöver krävs indusiripoliliska punktinsatser:nialmprospektering. försvar för och utvecklande av gruvindustrin, samordning avhela stål- och gruvindustrin i ell statligt metallbolag, försvar försysselsättningen inom vissa krisbranscher, såsom varvs- och tekoindustrin.Förstärkningar av vägväsendei och ökade anslag lill SJ bidrar också tillsysselsättningen. Regeringen underskattar arbetslösheten och dessskadeverkningar. Arbetslösheten slår nu inte endast mol de lidigare krislänen,ulan även mol områden som tidigare påstods vara "överhettade", t. ex.Stockholmsonirå- Om arbetslösheten i och Om arbetslösheten i och det.Arbetslösheten är fortfarande relativt sett lägre här i än i landetsom helhet, men försämringen har gått snabbt , och denabsoluta siffran är mycket hög. Drygt 40 000 människor slår uianför denreguljära arbetsmarknaden i , räknar tidningarna samman, mendetta är en minimisiffra. Antalet lediga jobb har också starkt minskat. Ijanuari hade arbetsförmedlingarna i länet över 9 000 lediga platser atterbjuda - bara 3 800. Regeringen underskattar ocksä hotet om en ytterligareökning av arbetslösheten. Typisk är arbetsmarknadsministerns kommentar för entidning , alt "januarisiffrorna redan är historiska"!Vågar gå ut med det cyniska yttrandet till de arbetslösa? Isvaret fill oss här är också grundtonen att det kommer enkonjunkturuppgång nästa budgetår - vilket som bekant börjar - somleder till ökad sysselsättning. tycks ha en annanbedömning. Där fruktar man alt arbetsmarknadslägel kommer att förvärrasytterligare under det här året. Man pekar på det förhållandel altsysselsättningen i landet på etl år minskat med 64 000 och på det stora antaletvarsel . Anser arbetsmarknadsministern att AMS harfel i sin bedömning, och varpå grundar han i sä fall sin uppfattning? AMS-chefen säger i en kommentar tilljanuarisiffrorna: "Hade vi fått större resurser av regeringen såhade arbetslösheten inte behövi vara fullt så stor som ." Det är enhård men rättvis anklagelse. AMS krävde ytterligare 160milj. till fler beredskapsarbeten . Arbetsmarknadsministernsatte då upp elt förvånat ansikte och sade; "Del kom som en överraskning.Jag har levt i föreställningen att de fåll tillräckliga resurser." TrorIngemar efter de "historiska" januarisiffrorna förarbetslösheten fortfarande att pengarna räcker, eller kommer AMS att fä debegärda medlen? Och hur ställer sig regeringen till den lista frän AMS medslatliga bygg- och anläggningsarbeten för som regeringenfick ? Regeringens inställning är, om man får döma av detarbetsmarknadsministern säger i sitt interpellationssvar, att mera inte skallgöras för att minska arbetslösheten. Argumentet är atl del ända blir enkonjunkturuppgång och all en ylteriigare satsning av statliga pengar skulle ökabudgetunderskottet, äventyra den samhällsekonomiska balansen och ännu mera ökaarbetslösheten. Vpk har en rakt motsatt inställning. Enda möjligheten altkomma ut ur det nuvarande krislägel är att bereda människorna möjlighet attarbeta. Dä ökar vi produktionen, dä minskar vi budgetunderskottet, dä motverkarvi brislen på s. k. balans i samhällsekonomin. Del är en väg som i motsats lillden regeringen går är ekonomiskt förnuftig och socialt mera rättfärdig. Arbetslöshetenförstör landets ekonomi och drabbar hårt och orättfärdigt de arbetslösa.Arbetslösheten måsle avskaffas. 17TORE (vpk): Arbetet är grunden för allas våra liv - men är det underordnat fåtalets vinstbegär. Arbetet är grunden för allas våra liv - men är detberövat sin värdighet. Arbetet är grunden för allas våra liv - men hindrashundratusentals människor frän att arbeta. Arbetet är grunden för allas våra liv - men kallasarbetet en kostnad. Arbelet är grunden för allas våra liv. Därför borde ocksåalla få göra sin insats. Därför borde ocksä arbetet fördelas och planeras förhela samhällets väl. Därför borde också arbetet bedrivas för den gemensammanyttan och alla få en rättvis del av arbetets frukter. Men detta sker inle. Samlidigt som allt fler stressas sönder i arbetslivet ökararbetslösheten. som allt högre belopp investeras i ullandel ökarnedläggningarna av svensk industri i . som allt fler miljardersatsas på reklam och militära flygplan ökar bostadsbristen och växer daghemsköerna.Samtidigt som gåvorna från staten lill kapitalägarna blir allt fler sjunker dearbelandes reallöner och konsumtion. Ja, herrtalman, sä är läget. Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret på frågan omden ökade arbetslösheten i . Sysselsättningsutvecklingen i har varitmycket negativ . Flera kommuner och hela områden i länet hargenom alten mängd av arbetstillfällen försvunnit fått problem av en omfattningsom saknar motstycke . Huvuddelen av länets induslri-stål-, verkstads- och lekoindustri - är typiska krisbranscher, och det görproblemen ännu svårare. De arbeismarknadspoliliska insatserna , somfrämst omfattat beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning, har varil avalllför liten omfattning i förhållande lill den mycket stora arbetslösheten.Som i sä många andra län är del främst kvinnorna och ungdomen som utgör en stormajoritet av de arbetslösa. Av tillgängliga uppgifter om förhållandena vid årsskiftetframgår bl. a. atl man i har en rekordslor arbetslöshet ochatt i det fallet ingen ljusning är alt vänta. Man har rekordmånga arbetslösa,fler varsel än någonsin och en botlennotering då det gäller antalet ledigajobb. Detta är den dystraste bild som man har haft . Tyvärrvågar man från arbetsmarknadsmyndigheternas sida inte räkna med annat än attarbetslöshetssiffrorna blir ännu högre . 1 gick 5 300 människor i länet utanarbete. Om man lägger lill antalet personer som är sysselsatta medberedskapsarbete eller genomgårarbetsmarknadsutbildning- människor som alltsåinte finns ute på den reguljära arbetsmarknaden - blir arbetslöshetssiffran ilänet 9 700 personer. Den absoluta loppen i länel hade man förraåret, men den reella arbetslösheten var inte lägre än iseptember - Om arbetslösheten i och Om arbetslösheten i och tvärtom.Skillnaden är bara den atl man fått fler beredskapsarbeten och att flermänniskor har påbörjat arbetsmarknadsutbildning. gäller främsl ungdomarunder . Att det just är ungdomar som utgör en stor grupp bland dearbetslösa gör det särskill allvariigl. Av de 5 300 arbetslösa var 2 257 iåldrarna under . är många sysselsatta med arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten, men eller vid mitten av den kommandesommaren skall beredskapsarbetena enligt bestämmelserna vara slut. Då blirlägel självfallet ännu allvarligare. Och tillkommer dessutom de nya kullar avungdomar som har hunnit sluta skolan. Jag sade förut all antalet kvarstående platser när detgäller nyanmälning av jobb ocksä är det lägsta som noterats i länsedan 1965. Det fanns 406 sådana platser. anmäldes totalt ca 1500 lediga platser till arbetsförmedlingarna i länet. Det är den sämstaårsnoteringen . försvåras läget ytterligare av de rekordmånga varselsom har utfärdats . 1 187 personer har varslats-det högstaantalet . Av dem återfinns ca 800 inom stålverken i ochNyby-Uddeholm utanför , orter som redan tidigare toppararbelslös-helsstatisliken i länet. Utöver de 1 187 varslade har 306 personer varslats omkorttidsarbete. Allt tyder dess värre på alt hösien kommer alt slå allahittills satta arbetslöshets-rekord när del gäller . Om man tar en litl i ortstidningarna i , skallman också finna exempel på nya varsel om permitteringar. Jag har gjort detunder . I exempelvis hotas elt fyrtiotal anslällda vid VariaMöbeltillverkning av konkurs. ATEW - en elektronisk industri - i harproblem och har varslat om permitteringar. harvarslat 20 om uppsägning. I utanför har Maskinervarslat samtliga 100 anställda om uppsägning. I har eller divisionen förgrovplål inom minskal arbetsstyrkan med 200 anställda, detta trotsatl del företagel - kanske del enda, f. ö.. inom - går med bra vinst. I har hela metall- och verkstadsindustrin sedanmånga år lillbaka stora problem. kan man i tidningspressen seuppgifter om varsel om nya permitteringar. I har SKF sagt upp 185 personer.500-600 jobb har där försvunnit inom loppet av sex . I en kommentar tillden senaste uppsägningen, av 185 personer, säger den främste administratören avuppsägningarna; "Jag måste låta bli att tänka på att människordrabbas." talar man om vad man kallar en storstädning inom SKF! Jag har velal anföra de här exemplen för attvisa atl det mvcket besvärliga och utsatta läget i kommer attbestå omingenting radikalt görs och om del inte vidias några ordentliga åtgärder föratt sioppa och vända trenden. I det sammanhanget skulle jag gärna vilja frågaarbetsmarknadsministern om den lista som i fredagslämnade över till regeringen och som bl. a. upptar byggande av nya polishus iEskilstuna och ; Bedömer arbetsmarknadsministern del som möjligt allde båda byggnationerna kommer i gång under innevarande år? Det finns alltså i runt tal 10 000 människor iSödermanland utan elt rikligl, meningsfullt jobb. Det svarar ungefär mol delantal arbetstillfällen som under de senasle fem åren gäll förlorade genomföretagsnedläggningar och neddragningar av olika slag. Det betyder all antaletnya arbetstillfällen som behöver skapas i för alt återställalidigare förhållanden behöver vara minst så stort. Det behövs ytterligaretusentals arbetstillfällen för att åstadkomma en nöjaktig förbättring på längresikl. På min fråga, om regeringen är beredd all lainitiativ till en utvecklingsplan för för all skapa nyaarbetstillfällen svarar ungefär: Det tänker vi inte göra. Orsaken till detta är enligl svaret, atl om en sådan planförverkligas, kommer resurserna med slörsla sannolikhet att förspillas iineffektiva verksamheter, som snart kommer atl bli utslagna i deninternationella konkurrensen. Det är verkligen cyniskt så det förslår! Tyvärr rymmer svaret såvitt jag förstår en forisatitendens från arbetsmarknadsministern och regeringen alt acceptera en fortsaltstor arbetslöshet, en minskad industrisysselsäilning och en fortsallnedskärning av den offentliga sekiorn. Svaret rymmer också besked om misströstan hos regeringenom möjligheterna att genom olika samhällsinsatser skapa nya arbetstillfällen,öka sysselsättningen och bekämpa arbetslösheten. Tydligen är det bara en fortsatt koncentration av ägandeoch makt till det privata näringslivet och satsningar på delta som arbetsmarknadsministernkan tänka sig som åtgärder som inle blir "ineffektiva verksamheter".Del innebär elt förlitande på de fria marknadskrafterna, den fria marknadshushållningenoch en fortsättning pä den ekonomiska polilik som de borgerliga regeringarnahar bedrivit. I själva verket finns del naturligtvis ingen annan väg attgä än via direkta samhällsinsatser genom statliga investeringar och planeradesamhällsåtgärder, om alla de människor som vill ha men inle kan få eltmeningsfullt arbele skall få del. Om arbetslösheten i och började sitt förbereddainlägg med att påstå att jag hade uttryckt "viss oro" inför lägel påarbetsmarknaden. hade lyssnat på mitt svar hade han noteratatl det väl stod "viss oro" i del utdelade svaret men all jag hadestrukit ordet "viss" vid min uppläsning av det. Jag har nämligeninget behov av att relativisera min oro inför läget på arbetsmarknaden. Den ärdjup och äkta. Om arbetslösheten i och Så gör C.-H. den gamla vanliga summeringen avantalet arbetslösa, antalet människor i beredskapsarbeten, iarbetsmarknadsutbildning, osv. Det är en summering som man annars oftastbrukar få höra från högerhåll, frän dem nämligen som ogillar statliga insatseröver huvud tagel i en fri ekonomi. Jag hade kanske inte väntat mig en sådan synpå statliga åtgärder från C.-H. När vi startar beredskapsarbeten eller ungdomsplatsereller ger människor Ullfälle att genomgå arbetsmarknadsutbildning, är det föratt förbereda dem inför en förbättrad situation på arbetsmarknaden. Vi vet attmånga beredskapsarbeten leder till bättre möjligheter att fä jobb, och vi vetatt arbetsmarknadsutbildning är en av de främsta möjligheterna att förslärkaindividens möjligheter på arbetsmarknaden. Denna syn på av staten av sysselsättningsskäl inrättadejobb leder naturligtvis fill den något överraskande slutsatsen att alla jobb ien planekonomi är av etl sämre slag. Del trodde jag inte heller jag skulle fähöra frän C.-H. Det som skiljer oss från deflesta andra marknadsekonomier i västvärlden är ju att vi har en arbetsmarknadspolitiksom underlättar marknadsekonomins funktionsmöjligheter. Vi menar att denomställning som är nödvändig i en marknadsekonomi inte skall ske lill priset aven mycket hög arbetslöshet. Därför har vi använt av vårarbetsmarknadsbudget för alt ge arbete och utbildning, för atl hjälpa deindivider som kommer i kläm i omställningsprocessen. Andra länder har en mycketblygsam budget för dessa ändamål. undanber sig C.-H. fega undanflykter tilljämförelser med andra länder. När jag har gjort sådana jämförelser har jagalltid lagt till att ingen arbetslös i är hjälpt av dessa jämförelser.Men jag har ändå pekat på situationen i andra länder, därför alt det är i denvärlden som vi skall lösa våra problem. Vi kan inte blunda för att varekonomiska situation mycket påminner om den situation som de allra flestaindustriländerna befinner sig i. Och viden jämförelse har vi satsat mycket meroch mycket mer ambitiöst på sysselsättningspolitiken än de flesta andra länder. I det perspektivet är också en jämförelse med 1972intressant. Dä hade vi en mycket hög arbetslöshet - 1970-talets högsta - medanmånga andra länder hade lägre arbetslöshet. har dessa länder enarbetslöshet som är tre fyra gånger den svenska. Vi har alltså klarat ossmycket bättre just därför att vi har gjorl en politisk markering. Andra områdenhar fält stå tillbaka för att vi skulle få resurser tillarbetsmarknadspolitiken. pekar pä en lång rad eftersatta behovinom den offentliga sektorn som skulle kunna ge meningsfullt arbete. Jag delarden meningen. Säkerligen kan vi också något ytterligare utnyttja kopplingenmellan offentliga utgifter och behovet att få till ständ en industriellexpansion. Jag vill bara parentetiskt peka på att en satsning på storavärmepumpar för värmeförsörjningen här i skulle kunna geverkstadsjobb pä flera håll i landet. hoppar över en del i slutsatsen. Hansslutsats är nämligen att del bara är atl "köra på". Det lilla hindersom han hoppar över är det sombrukar kallas finansieringsproblemet- pä ren svenska skattehöjning. Om C.-H.Hermansson inte vill öka på upplåningsbehovet, måste åigärderna finansieras medskatter av det ena eller det andra slaget. För det första är det bra attredovisa det i etl heltäckande politiskt program.