prot · G509124 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:124 Omprivat sjöbefälsutbildning, m. m. Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 §Tredje vice talmannen meddelade att ansökt om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot den 4 maj-den 10 juni för fullgörande av särskilda arbetsuppgifter inom utbildningsdeparte mentet. Kammarenbiföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för . Anf.1 TREDJE VICE TALMANNEN; Medändring av den preliminära tidsplanen tar kammarens sammanträde fredagen den 23april sin början . 3 § Svar på fråga 1981/82:334 om privat sjöbefälsutbildning, m. m. 2Utbildningsministern : Herr talman! har frågatmig hur regeringen ser på den sjöbefälsutbildning av styrmän som bedrivs ochanordnas av vissa rederier i samt hur det för dagen liggertill med den av beslutade flyttningen av navigeringssimulatorn frånStockholm till , Detär enskilda företag obetaget att själva anordna utbildning för sina behov.Regeringen har därför inga formella möjligheter att förhindra att man Om privat sjöbefälsutbildning, m. m. bedriveren privat sjöbefälsutbildning, I fråga om den behörighet som en sådan utbildning kan ledatill vill jag nämna följande. Det ankommer på att avgöra omutbildningen kan ge behörighet för sjöpersonal, I det aktuella fallet harsjöfartsverket begärt att universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) skall yttrasig över om den privata sjöbefälsutbildningen anses likvärdig med denstyrmansutbildning som bedrivs i högskolan, UHÄ har i sin tur hemställt attregeringen klargör förutsättningarna för ämbetets handläggning av den avsjöfartsverket aktualiserade frågan. Beredning av ärendet pågår f, n, inomregeringskansliet. Vad gäller utnyttjande av den kommunala vuxenutbildningensresurser vill jag nämna att denna fråga är en angelägenhet inom deramar för verksamheten som statsmakterna har angivit. Jag utgår ifrån attskolöverstyrelsen såsom ansvarig myndighet på detta område tillser attgällande bestämmelser tillämpas. Som framgår av budgetpropositionen 1982 (s. 394) avser jagatt återkomma till regeringen angående sjöbefälsutbildningens dimensionering.Eftersom det finns ett samband mellan dimensionering och lokalisering av enutbildning, är det inte uteslutet att frågan om sjöbefälsutbildningenslokalisering aktualiseras i det sammanhanget. Vad gäller flyttningen av navigeringssimulatorn kan jagmeddela att regeringen beslutade att simulatorn i Stockholmskall flyttas fill . Anf.3 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret pämin fråga. En hel del av det som låg bakom frågan har klarlagts. a. navigeringssimulatorns flyttning, där vi nu har fått ettglädjande besked. Jag ställde frågan , och regeringen fattadebeslut om flyttning . Jag skall vara nöjd med det, trots att jagtycker att handläggningen av detta ärende har dragit långt ut . Sjöbefälsutbildningen är dock det centrala i min fråga.Det är klart att jag förstår att det är enskilda företag obetaget att starta ensådan här utbildning. Men vi som i har arbetat med denna fråga vetvilket rabalder det blev, när vi skulle försöka tillgodose regeringens önskemålatt man skulle dra ner på dimensioneringen av sjöbefälsutbildningen. Denbedömdes ju vara för stor, vilket vi alla då var överens om. Vi tycker nu attdet är litet besvärande att man strax efter det att har fattat besluti denna fråga - den prövades t. o. m. - sätter i gång en sådanhär verksamhet. Det gäller särskilt som det i fråga om justsjöbefälsutbildningen finns tillgängliga utbildningsplatser inom den statligahögskolan. Det framgår av årets budgetproposition och regeringens förslag om enminskning i t. ex. med 25 platser på den i det här sammanhangetaktuella linjen. Jag tyckeratt statsmakten, regeringen och , skall ha ett grepp om Eljest kan de som har pengar bedriva sådana här typer av utbildninghur som helst, som vi eftersträvar att ha ett grepp på helautbildningens dimensionering i högskolan. Det gäller inte bara sjöbefälsutbildningen,men i detta fall är det ju den som är aktuell. Det som jag är litet frågande inför och som jag skullevilja att utbildningsministern preciserar något är uttalandet attutbildningsministern kan tänka sig att ta upp frågan om utbildningenslokalisering i samband med att dimensioneringen diskuteras. Det är klart attdet må vara oss alla obetaget att pröva den frågan. Men det gäller kostsammasaker. Navigeringssimulatorn kostar ganska mycket pengar, och vi har utrustatde tre aktuella sjöbefälsskolorna med modern utrustning. Det bör ju vara skälför att hantera frågan med stor försiktighet och söka andra vägar. Jag skulle önska att utbildningsministern kunde utveckladenna synpunkt ytterligare, så att vi kan få ett klarläggande även på denpunkten. Om privat sjöbefälsutbildning, m. m. 4 Utbildningsministern : Herrtalman! Ett av de skäl som man från redarhåll har åberopat för den utbildningsom bedrivs i är att dimensioneringen bör kunna utökas. Och när enför så viktig näring som rederibranschen har den synpunkten är detsjälvfallet värt att pröva om de dimensioneringsantaganden somriksdagsbeslutet byggde på gäller , eller om det är en förändradsituation. Om man prövar frågan om dimensioneringen, måste man självfalletockså i det sammanhanget pröva lokaliseringsfrågan. 5 (); Jag kan dela utbildningsministerns uppfattning att den härprivatutbildningen kan fylla ett behov, men det är fråga om vilket. Enligt deuppgifter jag har fått gäller denna utbildning i stort sett bara på båtar somdessa rederier har "flaggat ut" och alltså inte längre har svenskflaggning. Vi har ju en mycket lång kust, och vi har en ganskaomfattande insjöfart, som vi måste tillgodose. Jag hoppas därför attutbildningsministern menar samma sak som jag, nämligen att vi skall söka få denformen av billiga transporter att fungera i , i energikrisens ochsparsamhetens tider. Det är inte något fel, men nog ärdet att ge ett litet finger åt en kommande upprivande debatt närutbildningsministern säger att man skall pröva frågan om lokaliseringen igen.Det var ju det som var den stora stridsfrågan. Både utbildningsutskottetsordförande och jag själv blev kallade bypolitiker, bara därför attvi ställde oss bakom förslaget om lokalisering av sjöbefälsutbildningen tilltre platser. Men vi är ju bypolitiker, var vi än lägger denna utbildning.Därför kan det ligga en risk i att ta upp frågan igen. Oss rikspolitiker emellan tycker jag att det är viktigt att vi rationelltoch utan fördomar prövar de argument som man kommer med från Jag kan försäkra att jag inte har någon önskan att gå emot deriksdagsbeslut som har fattats. Däremot tycker jag att vi måste Nr 124 kunna pröva de sakargument som näringen haroch sombl, a, går ut på att det den *'"" '' större utbildningsbehov än man tidigareförutsåg, Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:329 om i 7 Ekonomi- och budgetministern ; har frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att förhindra att Prippskoncernen lägger ner iTorsby, Låt mig först, som en bakgrund till mitt svar, erinra omatt i den strukturplan som lades fram i februari 1980konstaterade att en högst betydande överkapacitet finns i branschen. Den mestrationella strukturen skulle enligt planen bestå av endast två eller trebryggerier. För att bättre tillgodose önskemålen att omstruktureringen sker påett för samhället acceptabelt sätt föreslog dock Brygginvest att endast tio avde då existerande tjugotvå bryggerierna skulle avvecklas. Ett av dessa ärbryggeriet i . Behovet av kapacitetsneddragningar har snarastskärpts till följd av konsumtionsminskningen. En betydandestrukturrationalisering av bryggeribranschen är alltså nödvändig. Vad sedan gäller regeringens eller min egen möjlighet attpåverka beslut om avveckling av enskilda bryggerier inom vill jagframhålla följande. Mellan staten och dåvarande PRIBO träffades i november1974 ett avtal, där det bl. a. stadgades att skall drivas på ettrationellt och företagsekonomiskt sunt sätt. Avtalet gäller fortfarande. Inomramen för avtalet ankommer det i sedvanlig ordning på företagets styrelse attvidta de åtgärder som erfordras. Det bör sålunda betonas att den här typen avbeslut fattas av företaget och att jag som regeringsmedlem inte har någonkonstitutionell möjlighet att påverka sådana beslut. Enligt vad jag erfarit har beslutat attinleda MBL-förhandlingar om en nedläggning av i , Av vad jagnyss sagt framgår att det är en uppgift för företagets styrelse att taställning till ett eventuellt nedläggningsbeslut efter det att dessaförhandlingar slutförts. Jag vill dock framhålla att om nedläggningengenomförs, bör givetvis de ordinarie arbetsmarknads- och regionalpolitiskamedel som står till buds utnyttjas, 8 (); Jag ber att få tacka för svaret. Anledningen till min fråga är att styrelsen för PrippsBryggerier som bekant nu har lagt fram ett förslag om att definitivt lägga nerbryggeriet i , Som mycket riktigt sades i svaret är anledningenöverkapacitet inom koncernen och olönsamhet vid Torsbybryggeriet, bl. a,beroende på att konsumtionen av läskedrycker har minskat. Torsbybryggeriet ingår, av allt attdöma, i den grupp om tio bryggerier som enligt strukturplanen är dödsdömd. Ioch för sig är det ingenting att säga om detta, om man ser det urföretagsekonomisk synvinkel. Men ägs ju till tre fjärdedelar av staten,och enligt mitt sätt att se finns det därför anledning att i det här falletställa större krav på att sociala hänsyn skall tas än när det gäller rentprivata företag. har därtill klart uttalat i propositionen 1978/79:9,där riktlinjer för bryggerinäringens struktur- och samordnings-plan antogs, att"särskild hänsyn måste tas till regionalpolitiska synpunkter ochsysselsättningsaspekter". Detta uttalande har också ansvarigt statsråd vidolika frågestunder i , bl. a, , hänvisat till. Vidbehandling av motioner i , där det bl, a. krävdes attTorsbybryggeriet skulle vara kvar tills annan alternativ sysselsättning hadetillskapats, gavs också intrycket att någon indragning av i var aktuell, I det sammanhanget diskuterades att maltdryckstillverkningenskulle tas bort och att skulle övergå till endast läskedryckstillverkninghösten 1980, räknade man med att läskedryckstillverkningen skullekunna fördubblas och att några ordinarie anställda inte skulle behövafriställas, vilket bl, a, sades av statsrådet , som var ansvarigtstatsråd vid det tillfället. har det gått , och man är alltså redo attbesluta om definitiv nedläggning. uttalande om att regionalpolitiskahänsyn skulle tas var uppenbarligen ingenting värt. Situationen i är värre än någonsin, med intemindre än 721 redovisade arbetslösa och därtill 219 personer iberedskapsarbete. Att finna någon annan sysselsättning i är alltsåuteslutet. Det går knappast att få någon sysselsättning ens i , Ennedläggning av Bryggerier i innebär sålunda att samhället får taöver försörjningen av de 45 familjer som blir utan utkomstmöjlighet. o, m. ställa sig kostsammare än de dryga 2 milj, kr, som redovisas somförlust för i fråga. Jag är medveten om att den arbetsgrupp som tillsatts ochsom arbetar på att finna någon alternativ produktion i ännu inte harlyckats. Bl, a, har projekt fallit på att frågan om marknadsföringen inte gåttatt lösa. Men det har inte gått någon läng tid, och därtill har vien mycket djup lågkonjuktur som väl gjort sitt till att det inte gått att fåfram något lämpligt alternativ. Det är därför som jag ser det som dubbeltolyckligt att man redan nu vill driva fram det här beslutet om nedläggning ochdärmed ställa ytterligare ett antal människor utan arbete i denna region. Min följdfråga till statsrådet skulle alltså bli: att uttalande om att särskild hänsyn skall tas tillregionalpolitiska synpunkter och sysselsättningsaspekter har beaktats och varitvägledande när detta beslut togs i ? 9Ekonomi- och budgetministern : Herr talman! har själv isitt anförande redovisat skälen till att den här nedläggningen framstår somnödvändig, och vi behöver kanske inte Nr 124 orda så mycket mer om det. Det ärhelt klart att vi har, som Tisdaeenden också formulerade det, överkapacitet, och man måste verkställa den 20 april1982 strukturplan som har presenteratsför Prippsbryggerierna, och då har Torsbybryggerietvarit en av de berörda enheterna. Om brvsseriet i "-" 18 nämnde i mitt svar är det också så, att efter det attstrukturplanen Torsbv lades fram så har läget inte förbättratsför bryggerinäringen utan snarare försämrats.En huvudanledning till det är naturligtvis att vi har tvingats hålla tillbakaden privata konsumtionen, och då har läskedrycker och maltdrycker - det är idetta fall fråga om lättöl - fått stå tillbaka i den privata hushållningen.Därför är det, som jag sade, en sämre situation nu än när detta senastbedömdes. Detta är ett av skälen till att man måste lägga ned i stället för attförsöka hålla kvar en viss produktion. Jag tror att varken ellerjag kan göra någonting åt det. I varje fall är det inte vår uppgift att bedömadet, eftersom har bestämt att det här statliga företaget skallbedrivas efter företagsekonomiska principer och på ett rationellt och riktigtsätt. Jag tror att det är väldigt farligt att, som försöker göra,lägga olika ansvarstaganden på olika huvudmän. Har man sagt att vi skall följade här principerna så måste det naturligtvis gälla. Sedan är det naturligtvissom alltid när det blir nödvändigt att göra en sådan här neddragning så, möter problemen med sedvanliga arbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska åtgärder. 10 (); Det olyckliga med detta tycker jag är att maninte tagit hänsyn till vad vi beslutat i kammaren, nämligen att man skall taregionalpolitiska hänsyn. Det anser jag att man inte gjort i detta sammanhang. Vi behandlade denna fråga i sambandmed ett par motioner som väckts, dels från socialdemokratiskt håll, dels frånborgerligt håll i , där man krävde att Torsbybryggeriet skulle varakvar. Motionerna hade avstyrks av utskottet, men en socialdemokratisk reservationtillgodosåg önskemålet i dessa motioner. Där sades att när det gällerbryggeriet i så anser utskottet att det bör vara kvar. I debatten deltog det då ansvariga statsrådet . Hangav kammaren den uppfattningen att Torsbybryggeriet skulle få vara kvar. Dettatrodde även de borgerliga ledamöterna från på, med påföljd att deavstod från att rösta på sin egen motion och på den socialdemokratiskareservationen. Hade man gjort det skulle Torsbybryggeriet ha haft enannan situation. Det må vara hur det vill med det; skadan är redan skedd, ochjag skall inte klandra och övriga som röstade på detta sätt.Han litade naturligtvis på budgetministern och regeringen. Men undrar jag; Finns det någon som helst möjlighet förstaten att ekonomiskt gå in och i varje fall till en del svara för underskottet vid Torsbybryggeriet under en övergångstid och således den vägen garantera fortsatt verksamhet i ? Kalla det gärna beredskapsarbete - billigare 1°° eller i varje fall meningsfullareberedskapsarbete kan säkerligen inte de här 11 Ekonomi- och budgetministern : måste vara medveten om att vi har ett alltför stort budgetunderskott. Det låter inte på argumentationensom om den medvetenheten är särdeles stor. Vi har ett tvång på oss att heltenkelt försöka satsa de resurser vi har i det svenska samhället på meroffensiva, framtidsbetonade investeringar. Är det så som säger attdet finns en överkapacitet inom branschen och att Torsbybryggeriet är en enhetsom inte är rationell, då ärdethelt klart att det inte är här som vi kanfortsätta att bedriva verksamhet med subventioner. Vi måste faktiskt ta konsekvenserna av de beslut riksdagenhar fattat, att verksamheten inom bryggerinäringen liksom för andra företagskall bedrivas på företagsekonomiskt riktiga grunder. Då är det att ställaom vår politik till en mer offensiv näringspolitik. Jag tror inte så mycket pådefensiven, som nu talar för. Problemen får vi möta, som det har sagts förut, medarbetsmarknadspolitiska insatser, så att vi försöker få över personalen tillarbeten där det verkligen är framtidsinriktad produkfion. Jag förstår att det är svårt i , men detta måstevara den huvudlinje som vi i fortsättningen följer i svensk industripolifikunder , 12ELVY (); Alldeles självklart råder det inga delademeningar beträffandet det sista; Vi måste skapa sysselsättning som ärnågonting att bygga på för framtiden. Men går det inte att hänvisa tillbudgetunderskottet. Det är ju ändå samhällets uppgift att ta hand om ochansvara för försörjningen för dessa människor. Min fråga var konkret: Finns det några möjligheter att gåin och under en övergångstid driva verksamheten exempelvis somberedskapsarbete, så att sysselsättningen kan få vara kvar tills någonalternativ sysselsättning för dessa människor har skaffats fram? Det är dock inte mer än 2,1 milj, kr, i pengar som det rörsig om. Det är så mycket som underskottet för Prippskoncernen blir mindre, 13 Ekonomi- och budgetministern ; Skall vi göra så i måste vinaturligtivs följa samma princip, som talar för, beträffande andranedläggningshotade företag. Och gäller det inte bara detta bryggeri, IGällivare och och på flera andra ställen kommer man att ha svårt attleva kvar med den överkapacitet som finns. Dessutom måste vi i så fall stiga ut och ta samma ansvarbeträffande andra branscher, och då tror jag att även måste inseatt det är en princip som gäller mycket mer än de 2 milj. kr. som talar om. Om återbetalningen av mervärdeskatt till utomnordiskaturister 14ELVY (); Jag vill bara än en gång fråga: Vad är detuttalande värt som vi gjorde i och som det anvariga statsrådet såmånga gånger här i kammaren har hänvisat till, att vi just när det gällerbryggeribranschen skulle ta regionalpolitiska och sysselsättningspolitiskahänsyn? I är det nu allvarligare än det någonsin varit, sådet finns all anledning att ta regionalpolitiska hänsyn i fråga om , Är det f, ö, någon mening med att diskutera statligaföretag om det inte går att göra någonting ifrån sida? Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:333 om återbetalningen avmervärdeskatt till utomnordiska turister 15 Ekonomi- och budgetministern : har frågat mig om jag avseratt vidta åtgärder för att kontrollen och återbetalningen av mervärdeskatt tillutomnordiska turister inte får ske i land utanför , De nya bestämmelserna om återbetalning av mervärdeskatttill utländska turister och andra tillfälliga besökare som köper varor här ochtar dem med sig till hemlandet infördes , Jag har fått denuppfattningen att bestämmelserna i stort sett fungerar bra. Det är i och försig naturligt att helt nya regler kan behöva justeras efter någon tidstillämpning. Jag har inhämtat att har tagit initiativ till enundersökning av den praktiska tillämpningen av återbetalningsbestämmelserna.Undersökningen kommer att omfatta också frågan om det är förenat med någrapåtagliga nackdelar att kontroll och utfärdande av intyg som berättigar tillåterbetalning förläggs till annat nordiskt eller utomnordiskt land. Jag kommer självfallet att föreslåde ändringar av gällande bestämmelser som undersökningen kan ge anledning till. 16ERIK (); Jag tackar budgetministern försvaret på minfråga. Av svaret framgår att nu har tagit initiativ till enundersökning för att se över återbetalningsbestämmelserna, liksom att man skallundersöka kontrollen och utfärdandet av intyg som gäller vid återbetalning iannat nordiskt eller utomnordiskt land. Anledningen till att jag ställde den här frågan är, attjag ser allvarligt på att olika länsstyrelser tillämpar bestämmelserna olika.Att man får klara och entydiga tolkningar av bestämmelserna är givetvisangeläget när man överlåter på enskilda företag att handha kontroll ochintygsutfärdande i samband med återbetalning av mervärdeskatt. Låt mig från ett praktiskt exempel där ett företag begärtatt få tillämpa samma system som godkänts av i länanföra vad länsstyrelseni yttrat i ärendet: "beklagar den konkurrensbegränsningdetta beslut kan innebära, då en konkurrent erhållittillstånd till återbetalning i , Då det dessutom kommit tilllänsstyrelsens kännedom att ett system med återbetalning i annat land är lättatt manipulera finner det ytterst viktigt att för undvikande avskattebortfall betona att kontrollmöjligheter skall vara tillfredsställande," Bolaget har sedermera överklagat beslut -ett avslag på framställningen - hos . "Med hänsyn till intygets betydelse som bevismedeloch de därmed sammanhängande höga kraven på kontrollmöjligheter är enligt RSVsmening de nya rutiner bolaget ansökt om att få tillämpa inte förenliga med RSVsanvisningar," Riksskatteverketlämnar därmed besvären utan bifall. Jag skulle med utgångspunkt i detta till budgetministernvilja ställa följande fråga; Delar budgetministern de uppfattningar som resp,myndigheter här har framfört? Om kontrollen vid biltransport av virke 17 Ekonomi- och budgetministern ; De här frågorna kommer att tas upp tillprövning i den undersökning som omtalas i mitt svar på fråga.Ett uttalande från mig om hur systemet - som ändå har verkat en ganska kort tid- har fungerat får anstå tills man har gått igenom erfarenheterna av det. Meddet får vi nog för dagen nöja oss i den här diskussionen. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1981/82:332 om kontrollen vid biltransport av virke har frågat mig om jag villmedverka till att minska vissa oformligheter vid tillämpningen av lagen omöverlastavgift i samband med virkestransporter på hållbara vägar och vägar meddjup tjäle. Enligt lagen om överlastavgift, som varit i kraft sedan1973, skall sådan avgift tas ut, om exempelvis en lastbil som framförs på väghar högre axeltryck, boggitryck eller bruttovikt än vad som är tillåtet förviss axel eller boggi på fordonet, för hela fordonet eller fordonståget ellerför vägen. Avgiften påförs fordonets ägare och är direkt relaterad tillöverlastens storlek. Ett av syftena med bestämmelserna om maximerad belastningoch om överlastavgift är naturligtvis omsorgen om vägnätet och det därinedlagda kapitalet. Jag vill särskilt betona att överlasten kan medföra ettoacceptabelt slitage av broarna. Dessa blir ju inte heller bärkraftigare vidtjäle. Om kontrollen vid biltransport av virke på fordonkan emellertid även utgöra en väsentlig fara från trafiksäkerhetssynpunkt medsåväl försämrade broms- och köregenskaper som onormala påfrestningar påexempelvis fordonets bärande delar, släpvagnskopplingar och hjulupphängningar.- Genom att inte följa bl, a, belastningsbestämmelserna kan vidare mindrenogräknade företag ge sig själva kostnadsmässiga fördelar, och de seriösaåkarna får svårt att bemöta denna illojala konkurrens, - Kontroller av attbelastningsbestämmelserna följs måste därför anordnas även på bäriga vägar ochutgör i själva verket ett viktigt instrument i arbetet att motverka demissförhållanden som förekommer inom åkeribranschen. Det är emellertid, som jag ser det, viktigt att viutnyttjar våra transportresurser och vårt vägnät optimalt. För att undersökamöjligheterna att höja tillåtet axel- och boggitryck vägbanan ärtjälad har vid vissa timmertransporter i högrelastvikter än normalt tillåtits. Försöket görs i samarbete mellanvirkestransportörerna och vägmyndigheterna. Nyttan för transportörerna kommeratt ställas i relation till kostnaderna för ökat vägunderhåll. Det kan även bliaktuellt att utvidga försöket till fler län, efter det att en utvärdering avförsöket i har skett. 19FILIP (); Jag ber att få tacka kommunikationsministernför det svar som han har gett på min fråga, och jag tackar då speciellt för densista delen av svaret, därför att den öppnar vägar för att komma ur densituation som åkeriägarna befinner sig i f, n. Jag vill bara kort och gott säga att jag självfallet ärmedveten om att så länge vi har den nuvarande lagstiftningen måste denefterlevas, men den har fått konsekvenser som är otroligt oroande för åkarna.Jag känner personligen till ett fall, där en åkare för en rätt ringa överviktfått böter . och ett föreläggande om att vid ett upprepandebötesbeloppet skulle komma att uppgå till .