prot · G509140 · 1981-12-31 00:00:00 — Nästan alla är ense om att den svenska valutakontrollen har storabrister. De verkhgt stora bristerna föreligger i fråga om betalningarna frånutlandet. Svagheternai betalningsbalansstatisfiken har lett fill att underlaget för den ekonomiskapolitiken är bristfälHgt, att tjänsteexporten i ökande omfattning interegistreras och att vi fått restposter på kapitalbalansen, som tyder på enokontrollerad kapitalexport. Motden här bakgrunden vill socialdemokraterna skärpa tillämpningen avvalutakontrollen. Denna skärpning kan ske genom att kravet på valutaanmälninggörs heltäckande. På det sättet kan betalningsbalansstatistikén förbättras, ochvi får reella möjligheter att kontrollera valutaregleringens efterlevnad. Dendatatekniska utvecklingen gör att den föreslagna skärpningen inte medför ökadbyråkratisering. Det föreslagna systemet blir både överblickbart ochrationellt. Finansutskottetssocialdemokrater ställer sig bakom två motioner av somgäller svenska företags investeringar i utlandet och tillstånd för utlänningaratt köpa aktier i svenska företag. Undersenare år har svenska företags investeringar i utlandet ökat kraftigt samtidigtsom investeringsutvecklingen i varit klart negativ. Vi kan notera attde svenska storföretagens sysselsättning läggs utomlands, i dåindustrisektorn minskar och arbetslösheten i ökar. Skall vi hävalandets ekonomiska kris och nå målet full sysselsättning, är det nödvändigt attsvenska företags produkfiva investeringar i större utsträckning görs i . Motbakgrund av otrygga valutaläge och de stora valutaströmmar som de härinvesteringarna ger upphov till bör ompröva sitt beslut att intelängre pröva svenska direktinvesteringar i utlandet frånbetalningsbalanssynpunkt. Vidare bör regeringen försöka förmå de svenskastorföretagen att lägga en större del av sina investeringar i . Sedan1979 har antalet tillstånd fill försäljning av svenska akfier till utlandetökat kraftigt, vilket framgår av den socialdemokrafiska reservafio- Detta är betänkligt av två skäl. För det förstaetableras nu en ny praxis innan utredningen på valutaregleringens område ärklar. För det andra ligger det i nationens intresse att svenska företag i såstor utsträckning som möjligt är i svensk ägo. Det bör i första hand påandra vägar än genom valutareglering, men det är klokt att ha valutaregleringenkvar så att man får rådrum i dessa ärenden. Föratt vi även skall kunna bevara den handlingsfrihet som en svenskkontroll över storföretagen innebär bör återgå till den restriktivapraxis som gällde under den socialdemokrafiska regeringstiden, när det gällerfillstånd föi utlänningar att köpa akfier i svenska företag. Socialdemokraternai finansutskottet har ställt sig bakom en motion, där m.fl. föreslår att bottenlån fill vissa lokaler skall prioriteras. Visocialdemokrater vill att prioriterade bottenlån skall kunna lämnas i sambandmed nybyggnad i saneringsområden. Den här vägen kan man sfimulera en önskvärdstadsförnyelse. Det låga bostadsbyggandet gör det möjligt attutvigda den prioriterade sektorn. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till de socialdemokratiskareservafioner som fogats fill finansutskottets betänkande 1981/82:25. Valutaregleringen,m. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 78 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): kommunisterna har i de motioner som behandlas yrkatpå skärpta åtgärder mot kapitalflykten och en skärpt tillämpning avvalutalagstiftningen. Vi yrkar också att skall uttala att riksbankenomprövar sitt beslut att inte längre pröva företagens direktinvesteringarutomlands mot bakgrund av effekterna på betalningsbalansen. Vårallmänna åsikt är att valutaregleringen och valutaförordningen tillämpas välrundhänt. Detta har medverkat till en utomordentligt kraftig ökning av svenskastorföretags direkfinvesteringar i utlandet. Om man summerar lämnade tillståndtill svenska direkfinvesteringar i utlandet, tillstånd till svenska företag attställa borgen eller garanti för utländska dotterbolags upplåning samtinvesteringar gjorda med de utländska dotterbolagens egna medel, torde dentotala summan för investeringar i svenskägda företag utomlands uppgådll ca . Den summan överstiger de investeringar som undersamma år gjordes inom hela industrin i , som bara var 18 miljarderkronor. De stora företagen gjorde alltså större investeringar utomlands än iindustrin här hemma i . Jagmåste fråga utskottets talesman: finansutskottets majoritet verkligen attdetta är en sund och naturlig utveckling, som bör fortsätta? Denhär kapitalexporten får fill följd att många arbetstillfällen etablerasutomlands, som arbetslösheten inom industrin här hemma ökar. Valutaregleringen, m. m. skapades ungefär 100 000 nyaarbetstillfällen utomlands i de svenskägda företagen, medan ungefär sammaantal arbetstillfällen föll bort inom industrin hemma i . En fortsattökning av industriinvesteringarna utomlands och en minskning här hemma kommermed största sannolikhet att ge minst samma resultat . Det bliralltså en ödeläggelse av svensk industri, som i varje fall vi inte vill taansvaret för. I en rapport till konstateras attmöjligheterna till kontroll av utlandsinvesteringarna utnyttjas för sparsamt,och man understryker att det behövs en medveten politik på detta område.TCO-materialet visar också att utlandsinvesteringarnas andel av de totalainvesteringarna har tenderat att öka , vilket också bekräftas avden jämförelse som jag inledningsvis gjorde och som gällde fjolåret. Ytterligare en intressant indikation på att det inte görsvad som är möjligt ens med nuvarande lagstiftning är det faktum att personalenpå nu går ut i sin facktidskrift och frågar: "Vad görriksbanken åt valutaflykten?" Personalen anser att genom olikaåtgärder borde kunna spela en betydligt större roll i kampen mot ekonomiskbrottslighet och valutaflykt än vad den faktiskt har gjort. Man efterlysersamarbete med andra myndigheter, företrädesvis skattemyndigheter ochkronofogdar, och personalen har också tagit egna initiafiv för att visa att detgår att agera även med nuvarande regler. Utskottet behandlar motionerna summariskt och anser attriksdagen inte bör uttala någonting om en skärpt fillämpning avvalutalagsfiftningen, därför att valutakommitténs arbete ännu inte är slutfört.Det tycker jag liksom den föregående talaren är en oriktig, ja, en otillåtetslapp inställning till detta vikfiga problem. Vi anser från vpk att man i varjeläge bör göra allt som är möjligt för att minska utförseln av kapital och göranågonting åt det faktum att alltmer av industrins investeringar hamnarutomlands. I detaljfrågan, att bör uttala att riksbankenåter skall pröva utlandsinvesteringarna mot effekterna för betalningsbalansen,hävdar utskottet att en sådan åtgärd skulle få ringa betydelse och att detdärför inte finns något mofiv för ett sådant uttalande. När man vet att kampen om varje arbetstillfälle är hårdhär i landet och när man vet att det är svårt att skapa nya arbetstillfällen,måste varje utlandsinvestering som sker granskas kritiskt. Och det finns, herrtalman, absolut ingen anledning att inte granska investeringarna också frånbytesbalanssynpunkt, som man har gjort . Vad gäller den med detta problem sammanknutna frågan omuppköpen av svenska företag och akfier i svenska företag har jag samma :kritiska inställning som den föregående talaren. Detta problem och speciellayrkanden har vpk tagit upp i en motion till en regeringsproposition, som såsmåningom skall behandlas här i kammaren. Jag begränsar mig därför fillatt yrka bifall till mofionerna 1567,1580 och 2425 i de delar de behandlas idetta betänkande. 79 (): Jag vill börja med att yrka bifall dllfinansutskottets hemställan i betänkande 25 i alla dess delar. I fortsättningenskall jag begränsa mig fill några korta kommentarer i de fyra avsnitt därutskottet inte är enigt. Först gäller det ett förslag i motionen av MargaretaPalmqvist m.fl. om att prioriterade bottenlån till vissa lokaler, för vilkasådana lån nu inte utgår, skall kunna lämnas i samband med nybyggnad i saneringsområden.Enligt nuvarande regler gäller att det ankommer på att pröva dennatyp av frågor. I motionen föreslås alltså att skall ge riksbanksfullmäktigetill känna en mening i linje med motionens förslag. har yttrat sig i denna del, varvid manframför uppfattningen att den typ av lokaler som faller utanför det nuprioriterade området från bostadspolifisk synpunkt inte har sådanangelägenhetsgrad att en ändring är motiverad. De s. k. icke belåningsbaralokaler det gäller är t. ex. teatrar, biografer, större simhallar, hotell,större bibliotek, större samlingslokaler, skollokaler, kontors- ochindustrilokaler eller sjukvårdsinrättningar. har inte funnit fog för annan uppfattning äncivilutskottet i själva sakfrågan. I civilutskottets yttrande lämnas därfill enbra redogörelse över bostadslånereglernas utveckling och uppbyggnad. Det ärsannerhgen en ganska lång och djup erfarenhet som ligger till grund för deregler som vi nu arbetar efter. Det kan därför ifrågasättas om det ärnödvändigt och lämpligt att griper in i bedömningar i ettläge, där kreditmarknaden är lättare och lånen billigare än på mycket . Nästa avsnitt berör ett antal motioner om valutaregleringen.I mofionerna tas upp frågor som rör förslag om skärpt valutakontroll,tillståndsgivningen till försäljning av svenska aktier utomlands, svenskaföretags investeringar i utlandet och obligatorisk valutaanmälan förbetalningar från utlandet. Vid bedömningen av mofionsförslagen måste vi ta all hänsyntill att valutakommitténs arbete med översyn av valutaregleringen och valutalagstiftningenberäknas vara slutfört . Det vore säkerligen olyckligt att föregripakommitténs överväganden och förslag i ett läge, där vi inte ser några påtagligaolägenheter med nuvarande tillämpning av gällande valutalag. Det är t. o. m.så att den utveckling som pågår till vissa delar är klart positiv. Jag tänkerdå på utlandets intresse för svenska aktier, genom vilket vi har tillförtsvälkommet riskkapital. Det är inte så som påstås i socialdemokraternasreservation, att det är ett nafionellt intresse att fullt ut behålla svenskastorföretag i svensk ägo. Däremot är det ett intresse att behålla kontrollenöver dem. Men det är en helt annan sak. I övrigt vill jag instämma i att det kan vara intressantatt gå över fill databehandling av valutaanmälningarna så somförordas i modon 1652. Men här pågår ju redan en undersökning inom isamarbete med valutabankerna. Om fördelarna överväger nackdelarna i ett sådantsystem har vi det säkert i funktion . Med denna kommentar vill jagyrka avslag på motionerna. Ibetänkande 27 har ett enigt finansutskott fillstyrkt propositionen om Valutaregleringen, m. m. Valutaregleringen,m. Beträffande motiven hänvisar jag till min tidigare plädering.Det gäller framför allt att vi inte bör föregripa den tillsattavalutakommittén som arbetar med en fullständig översyn av valutaregleringenoch valutalagstiftningen. Närdet gäller mofion 2425, yrkande 1, vill utskottet erinra om attbytesbalanskriteriet spelar endast en ringa roll som återhållande faktor vidvalutastyrelsens prövning av investeringarna utomlands. Enhgt en undersökningsom verkställts av valutakommittén har kriteriet lett till avslag i endastnågra få fall. Avslagen uppgick fill i antal och 1 %i belopp av behandlade ansökningar. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan i betänkande 27och avslag på motionen. Anf.80 (): Jag vill göra två kommentarer till inlägg. Fördet första: Den borgerliga utskottsmajoriteten avvisar flera av desocialdemokratiska mofionerna med hänvisning till pågående utredning, men visocialdemokrater kan inte acceptera det argumentet, eftersom det nu etableratsen ny praxis innan utredningen är klar med sitt arbete. Fördet andra: Vad vi nu upplever i är en ekonomisk kris med industriellstagnation, där arbetsfillfällen försvinner inom industrin. Men ökarde svenska industriföretagens investeringar i utlandet. Med nuvarandeutveckling är svensk industris investeringar utomlands snart lika stora som desatsningar som görs i . Då är det både logiskt och nödvändigt att kräva attsvenska företag ökar sina investeringar i och att vi behållerkontrollen över de svenska företagen. Hur detta skall ske har vi .visat på i desocialdemokrafiska reservationerna. 81 CARL-HENRIKHERMANSSON (vpk): Jag tyckte inte att det fanns någon argumentering alls i RolfAnderssons inlägg som styrkte finansutskottets ståndpunkt. Vad gäller frågan omjämförelsen mellan investeringar i utlandet och investeringar i den svenskaindustrin är det ju faktiskt redan så, som jag påpekade i mitt förstaanförande, att investeringarna i svenskägda företag utomlands under fjolårettorde ha varit större än samtliga svenska investeringar i industrin här hemma.Första siffran är 20 miljarder, den andra 18 enUgt nationalbudgeten. Jagväntar fortfarande på svar från utskottets talesman: utskottet och anserden nuvarande regeringen och de partier som står bakom regeringen att detta ären sund och naturlig utveckling? Skall den utveckhngen få fortsätta? Tittarvi på vad som hänt , visar det sig att tillstånden från tillsvenska direkta investeringar i utlandet ytterligare har ökat. Siffran förjanuari-mars var 1 103 milj. kr. är siffran 1 208 milj. kr. har tillstånden till upplåning i utlandet ökat från 4,5till över 7 miljarder .kronor. Det har alltså skett en ytterligare mycket stark ökning avinvesteringarna i svenska företag utomlands, medan investeringarna som bekantstagnerar i den svenska industrin. Vi menar att detta måste man göra någontingåt. Det skulle också vara mycket värdefullt att få enkommentar från finansutskottets sida fill den mycket ampra kritik somtjänstemännen inom har riktat mot sätt att skötavalutakontrollen. I sin facktidning ställer personalen frågan vad riksbankengör mot valutaflykten och kräver skärpta åtgärder. Sedan noterade jag att inledningsvis taladeom att det var ett intresse att behålla kontrollen i svensk ägo över svenskastorföretag. Gäller detta också, , Wasabröd i ? Och vadmotiverar i så fall regeringens åtgärder vad gäller det företaget? Valutaregleringen, m. m. 82 (): De svenskainvesteringarna i udandet är en osund utveckling, sägs det. Det behöver intealls vara så. De svenska storföretagen är ofta .storinternationella företag ochSverige är ett land som är mer internationellt beroende än kanskenågot annatland. Vi kan bara nämna en sådan sak som att vi representerar av världensbefolkning men har av den totala världshandeln, vilket indikerar attSverige kanske är det sista land som på olika sätt skall stänga sina gränser.Av den anledningen bör vi nu avvakta valutakommitténs betänkande, när det ändåligger så nära. Vi får se vilka överväganden man har gjort där, och därefterfår vi ta upp debatten. 83CARL-HENRIK (vpk): Det är naturligtvis inte obekant för RolfAndersson att utrikeshandel mycket väl kan förekomma utan att man gör storadirekdn-vesteringar i utlandet. Det är t. o. m. så att det kan finnas ettmotsatsförhållande mellan de bägge företeelserna. Blir investeringarnautomlands i svenskägda företag mycket stora, så kan det komma att minska densvenska utrikeshandeln. svarade väldigt undanglidande på minfråga och sade att investeringar utomlands "behöver" inte varaosunda. Men hur bedömer man från finansutskottets och regeringspartiernas sidaden faktiska utvecklingen på det här området ? Investeringarna isvenskägda företag utomlands uppgick alltså till ca , medaninvesteringarna hemma i den svenska industrin bara var . Ärdetta ett sunt förhållande eller är det ett osunt förhållande, som man måsteförsöka ändra? Det är detta som är den vikfiga frågan. Är det ett osuntförhållande, som man vill försöka ändra, måste man ju vidta några åtgärder föratt begränsa den stora kapitalexporten, såsom vi har krävt i våra motioner. Valutaregleringen, rn. 84 (): Får jag då precisera mig fill att svenskautlandsinvesteringar kan vara sunda. De kan t. o. m. vara helt nödvändiga försvenska företag. Det är med all säkerhet så, att det finns svenska företag sominte skulle ha ett enda arbetstillfälle i , om man inte hade sinautlandsinvesteringar. 85 (vpk): Jag väntar fortfarande på svar på frågan omfinansutskottets och regeringspartiernas bedömning av den här utvecklingenunder fjolåret. Är det en sund företeelse, att de svenska storföretagensinvesteringar utomlands t. o. m. är större än de investeringar som görs hemma,inom den svenska industrin? Detta är ju realiteter, och det är detta vi måste taställning till och ha en uppfattning om. Har inte regeringen ellerfinansutskottet någon uppfattning om den utvecklingen? 86 (): Investeringarna är enligt finansutskottetsbedömning inte av den storleken eller karaktären att vi har anledning att nuföregripa valutakommitténs betänkande, som kommer . 87 (vpk): finner jag att jag måste tolkafinansutskottets och regeringspartiernas ståndpunkt så, att de tycker att dethar varit en bra och gynnsam utveckling att antalet arbetande inom den svenskaindustrin har minskat med 100 000 arbetande , medan antalet harökat ungefär lika mycket i svenskägda företag utomlands. Det visar juriktigheten i den kritik som har framförts mot regeringens ekonomiska politikoch där beskyllningar har riktats mot regeringen, att den medvetet har ökatarbetslösheten här hemma i . Det påståendet är alltså berättigat. Överläggningen var härmed avslutad. Lades till handlingarna. Punkt 5(prioriterade bottenlån till vissa lokaler) Vid votering genom rösträkning avgavs 149 röster förutskottets hemställan och 149 röster för reservation 1 av m. fl. Kammaren beslöt med 149 röster att punkt 5 skulleåterförvisas fill ''" *'* utskottet. 149 röster avgavs för att punkten skulle avgöras genom jgrsdaeen den ottning. Punkt 6 Valutaregleringen, Mom. 1(valutaregleringar) rn. Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservafion 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (svenska företags investeringar i utlandet) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservafion 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (skärpt valutakontroll) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservafion 4 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (skärpt tillämpning av valutalagstiftningen) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förmotion 1567 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 5 (skärpta åtgärder mot kapitalflykt) Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förmotion 1580 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 17 förmotion 2425 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 17 § Föredrogs betänkande 1981/82:26 Bemyndigande rörandeförsäljning av staten eller allmänna arvsfonden tillhörig fast egendom (prop.1981/82:100) Utskottets hemställan bifölls. 18 § Offentlig upphandling Föredrogs finansutskottetsbetänkande /82:28 om offentlig upphandling. I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 89TORSTEN (): I motion 1981/82:1165 av m. fl.,som utskottet behandlar i det nu aktuella betänkandet, yrkas på en översyn avden offentliga upphandhngen. Den offentliga sektorns upphandling har hittillsendast i begränsad utsträckning använts som ett medel för att uppnånäringspolitiska mål, anser motionärerna. Det finns åtskilhgt att vinna på attvidareutveckla den offentliga upphandlingen som ett näringspolifiskt medel. Om de medel som används för offenthg upphandling istörre utsträckning kunde användas för att stimulera teknisk utveckling kundemånga för samhället och för ekonomin positiva effekter uppkomma. Den offentligasektorn, inte minst den kommunala delen, efterfrågar i stor utsträckning systemsom kräver en avancerad teknisk utveckling. Det kan exempelvis gällaenergiförsörjning, transportsystem, trafiksäkerhet, hälso-och sjukvård,medicinsk teknik och handikapphjälpmedel. På dessa områden är den offenthgasektorn en stor konsument. Den offenthga sektorn lägger ut beställningar fill detprivata näringslivet på ca när det gäller varor ochtjänster. Det innebär att den offentliga efterfrågan i för det svenskanäringslivet betyder ungefär lika mycket som halva varuexporten. Det är alltsåuppenbart att den offentliga upphandlingen kan bidra till att främjautvecklingen i det svenska näringslivet. Så har också skett. Många företag som är ledande påvärldsmarknaden har genom uppdrag åt svenska myndigheter kunnat utvecklatekniska system, som kunnat säljas också på den internationella marknaden. Destora svenska företagen, som ASEA och liksom även någrabyggföretag, har genom uppdrag för staten och kommunerna skaffat erfarenheteroch kunskaper som gett dem möjligheter att konkurrera också om internationellauppdrag. Det är alltså viktigt för vårt lands ekonomiska utvecklingatt vi tar till vara de möjligheter som finns i den offentliga sektorn för attfrämja den tekniska utvecklingen och därmed produktionen och sysselsättningen inäringslivet. I vårt ekonomiska krisprogram säger vi bl. "Med den offentliga upphandlingen som medel främjarman det egna näringslivets konkurrenskraft, industriella nyskapande ochtekniska utveckling. Detta sker inom ramen för internationella regelsystem,som avser att förhindra att den offentliga upphandlingen får enhandelsbegränsande och protektionistisk karaktär. Både den nya Gatt-koden ochEFTA-bestämmelserna lämnar emellertid visst utrymme för nationell upphandlingi industripolitiska syften. har inte råd att avstå från att ta tillvara dessa möjligheter. Brist på samordning samt regeltillämpningar som främsttillgodoser önskemål om kortsiktig affärsmässighet står i vägen för ett rationelltutnyttjande. Genom statlig medverkan bör en trepartsamverkan etableras därstaten finansiellt medverkar fill vissa utvecklingsarbeten. Den kommunalasektorn garanterar upphandling och de producerande företagen utfäster sig attproducera önskade produkter." Vi socialdemokrater anser att denna utveckling måstepåskyndas, så att myndigheter i stat och kommun ges det stöd som behövs för attåstadkomma en förbättrad teknikupphandling. STU har givits en central roll i sammanhanget.Utvecklingsbolagen har skapats. Förhandlingar pågår beträffande ett gemensamtorgan för stat och kommuner som skall underlätta samordnad upphandling. Men, som utskottet skriver i betänkandet, det krävs också attmyndigheterna har teknisk och juridisk kompetens och att de har ekonomiskaresurser eller garanfier för att kunna ta vissa risker. Vidare behövs ensamordning mellan olika myndigheter, mellan stat och kommun, mellan stadigaorgan osv. Enligt vår mening ger de åtgärder som är på gång enalltför splittrad bild, och det är därför nödvändigt att en samlad översyn görsav upphandlingen, främst med syfte att främja teknikupphandling som ett medelför att gynna näringslivets utveckling och därmed också förbättra denoffentliga sektorns utveckling. I det nu aktuella betänkandet 28 från finansutskottetmotsätter sig den borgerliga majoriteten att en sådan översyn görs avupphandlingen. Man anser att något initiadv från sida i den fråganöver huvud taget inte är påkallat. Det är i och för sig ett ganska märkhgtställningstagande, eftersom finansutskottet så sent som , närmarebestämt , i samband med behandlingen av ett annat betänkande anslötsig till samma uppfattning som den som framförs i de mofioner som kräver en översyn.Utskottet intog alltså då en helt annan ståndpunkt i den här frågan, när manredovisade vad näringsutskottet sagt i ett yttrande till utskottet: "Vad gäller förslaget i motion 2408 (yrkande 9) om enöversyn av samhällets organisation på teknikupphandlingsområdet finnernäringsutskottet visst fog för den oro som kommer fill uttryck i motionen attden mångfald av åtgärder som har vidtagits eller planeras av samhället inomteknikupphandlingsområdet kan leda till vissa problem.