prot · G509168 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi säger där följande: "Ständigt åberopas från privatkapitalet ochmyndigheterna tekoindustrins 'dåliga lönsamhet'. Det är sant atf det finnsförlustförefag. Det är sant att delar av produktionen inte f. n. förmås betalahela sin kostnad. Men detta stämmer inte för flertalet företag och förmerparten av produkfionen. Faktum är att tekoproduktionen i ärlönsam." Det var mycket fint att få höra handelsministern själv,som företrädare för marknadskrafterna, stå här i talarstolen i ochvidimera detta faktum. Det skall vi inte glömma bort i första taget. Jag vill sedan återvända fill beredskapen. När def gällerdenna är handelsministern verkligen optimistisk. Vad skulle hända, om vi, somhar nämnts från flera håll i debatten, på något sätt skulle bh avspärrade? Tekostår för texfil och konfektion. Det är framför allt def första ledet som ärintressant. Hur är def med väverikapacitefen och råvarutillgången i ?Hur stora lager kan exempelvis ÖEF garantera att det finns av olika stoffer ochråvaror för aft man skall kunna hålla produktionen i gång? Har vi över huvudtaget väverikapacitet för att ta fram tyger som vi sedan kan göra något av ikonfekfionsindustrin? Alla erfarenheter och alla fakfa säger oss att vi intekommer atf klara befolkningens försörjning med kläder. Def vet man också Därför är det mycket oförsiktigt av handelsministern att stå här och talaom att vi har tillräckliga produktionsmöjligheter, om vi slår ihop inhemskkonsumtion och export. Om vi inte har någonting att väva eller sy av, spelardet ingen roll om vi har konfektionskapacitet. Detta är mycket viktigt. Slutligenhelt kort om frihandeln: Handelsministern gör det stora misstaget att hansätter likhetstecken mellan u-ländema och frihandelszonerna. Det är bra förfrihandelszonerna att de får sälja sin billiga tekoproduktion till oss, sägerhandelsministern. Men som jag sade i mitt första anförjmde finns det hur mångabevis och hur många utredningar och vetenskapUga arbeten som helst som tydligtklargör att frihandelszonerna eller, som de tidigare kallades, de privataenklaverna inte betyder att u-landet i fråga utvecklas. Om det stora företagetväljer att flytta därifrån, är landet lika armt som det var närfrihandelszonen upprättades. Sätt inte Ukhetstecken mellan nationen ochfrihandelszonen, ! Det är falsk argumentation. Åtgärderför tekoindustrin m. m. Anf.118 HANS NYHAGE (m) replik: Jag tolkar handelsministerns uttalande rörande utredningen omglobalkontingenter så, att den också förbereder ett införande, om detta skullebU aktuellt. Uttalandet måste rimligen även innebära att MFA III ej skrivsunder förrän denna utredning är klar och att handlingsfriheten alltsåupprätthålls. Vadbeträffar har raaxi inte fattat något beslut om att frångå systemet medglobalkontingent på tekoområdet, vilket det finns anledning att påpeka. Slutligenvill jag bara framhålla att den svenska tekoexporten till flertaletindustriländer skall vara urspmngsmärkt vid exporttillfället. Anf.119 () rephk: Ett direkt svar på fråga när det gäller kraven påimportörerna kan han läsa i förslaget i vår motion 1607 på s. 9. Det gäller ettsystem med importlicensiering utanför EG- och EFTA-området och som sannohktäven bör omfatta statshandelsländema. Vi har där krävt att regeringen skall gekommerskollegium i uppdrag att utarbeta ett sådant system. Den andra bitengäller planeringen och finns på s. 5 i motionen. Det gäller stödet tillmarknadsföring på hemmamarknaden. Man skall kimna utforma det stödet så, attdet enbart riktas till den del av företagens produktion som utförs inom landet. Jag fick däremot inte något svar på min fråga närdet gällde den statliga Eiserkoncernen, och jag vill gärna höra om hanteringen i fråga om . ,Herr talman! Får jag först direkt bestrida vad sade, när hanhävdade att vi inte kan klara försörjningen av kläder i ett avspärmings-9Riksdagens protokoll 1981/82:167-168 Nr 168 läge. Def är just precis vad vi kangöra. Och det har varit utgångspunkten för Måndaeenden beslut som fattade ifredags när det gäller def ekonomiska 7 iuni1982 försvaret och där vi ju i huvudsakvar ense. Vi konstaterade då aft det i februari på tekoområdet rådde i stort sett balans mellan produktions- Åteärder för teko- ''° ' möjlig produkfion urberedskapssynpunkt, med undantag för industrin m m produktion av arbefshandskar, lättkonfektion och bomullsgarn. varitutgångspunkterna för de uppdrag som ÖEF har fått och de medel som har ställtstill ÖEF:s förfogande för aft klara beredskapen. När man ifrågasätter om vi kan räkna in den del avproduktionsvolymen av som går på export, skall man komma ihåg att en avde verkliga poängerna med det beslut om det ekonomiska försvaret som vi fattadei ju var aft vi redan i fredstid skulle förbereda en omställningav befintiig produktionsvolym för aft kunna använda den i ett krisläge. Därförär det alltså, herr talman, utomordentligt relevant aft vi, när vi har attbedöma vår försörjningsberedskap på klädesområdet, räknar in också denproduktionsvolym som det svenska näringslivet har och använder för exportoch där vi alltså förbereder en del av denna produkfionsvolym för användning ikristid genom omställning. GunnarSträng bestred inte mitt konstaterande att nedgången i produkfion ochsysselsättning inom teko var kraftigare änefter 1976. Han bestred inte heller att långt mindre resurser satsades på tekounder . Det svar han gav var att behovet av åtgärder var mindre då,och det svaret kräver kanske inte någon ytterligare kommentar. När det gällerIndonesien sade jag i mitt tidigare inlägg att vi för förhandlingar, och det ärklart atf dessa syftar till att åstadkomma ett bilateralt begränsningsavtal medIndonesien - jag hoppas aft jag därmed har givit ett besked på den punkten. Detskulle i och för sig inte komma att påverkas av om vi införde globalkvofer.Däremot är det uppenbart att globalkvoter visserligen skulle begränsa importenfrån , men de skulle ge ett ökat utrymme för import frånEG- och EFTA-områdena. Det är ju precis vad som har skett i , och det ärdärför som man där nu allvarhgt överväger att lämna systemet medglobalkonfingenter och i stället ansluta sig till det nya multifiberavtalet. Låt mig säga, eftersom har tagitupp detta så , att han vet lika väl som jag att en utomordentligtringa del av vår fekoimport kommer från de s. k. frizonerna. Jag skall gärnasäga aft jag tycker aft systemet med frizoner är från flera synpunkterdiskutabelt, men det är infe så, att vår tekoimport på något sätt domineras avdessa frizoner. 121 (vpk) replik: Herr talman! Förden som har jobbat med ekonomiskt försvar och hithörande frågorär det svårt att förstå handelsministerns stora optimism på det här området.Resonemanget är ju beroende på hur man sätter försörjningsmålet.Det är klart att man kan hävda aft man har satt upp ett visst måloch att man kan uppfylla just det målet. Men hur högt har man satt målet?Hur är det med ÖEF:s förmåga att tillhandahålla vissa viktiga råvaror?Handelsministern nämnde bomullsgarn. Hur stor lagringskapacitet har man förövriga viktiga saker, såsom yllegarn och andra typer av råmaterial som behövs?Jo, en eller , och maximalf för de flesta av dessaråvaror. Har vi dessutom tillräcklig väverikapacitet för att hålla i gång enfygfillverkning? Det är också en fråga som handelsministern inte borde gå sålätt förbi. Faktumär att vi inte har råvaror - jag kan sträcka mig till tremånader, men absolut inte längre - och vi har inte heller väverikapacitet, ävenom vi skulle ha råvaror, för att hålla i gång en textilprodukfion som skullekunna tillgodose en konfektionsproduktion. Detta är det enkla faktumet, men jagvet ju mycket väl att det infe går att få i gång någon debatt om det ekonomiskaförsvaret, för man säger alltid: Vi har konstaterat aft försörjningsmålen gåratt uppfylla. Men det beror ju på hur man sätter försörjningsmålen. Sätter mandem , så kanske det går med nöd och näppe. Såtill frågan om frizonerna. Det är ju bra att handelsministern håller med mig omatf systemet med frizoner är dåligt. Faktum är aft en stor del av den allra billigasteoch mest besvärande lågprisimporten kommer från frizonema i de länder som vialla känner till och att den importen tenderar att öka. Dessutom upprättas detständigt och jämt nya frizoner på nya platser. Det senaste aktuella exemplet,som jag nämnde i mitt första inlägg, är Sri Länka. Där kommer man nu attinrätta en frizon, och därifrån kanske vi får en lågprisimporttill , när de stora multinationella företagen väl har kommit i gång. Ochdet viktiga i sammanhanget: Det här systemet utvecklar inte länderna. Åtgärderför tekoindustrin m. m. Låt mig bara göra en kort kommentar till . Jagvet inte varför nämner . Vi hade ju en debatt ifredags om det ekonomiska försvaret, och målsättningen när det gällerklädesförsörjningen ligger . Vi har alltså där en mer ambitiösmålsättning än på många andra områden. Det är uppenbart att målet på det härområdet är uppfyllt. Om man skall söka brister i det ekonomiska försvaret, såskall man söka dem på andra områden, . Vi har en betydandelagringskapacitet. Dessutom, ärade kammarledamöter, är det väl så att väldigtmånga av oss har gamla kläder hemma, som vi skulle kunna använda i enavspärrningstid. Jag tror alltså infe att vi behöver bekymra oss om detta såmycket. Avslutningsvisvill jag notera aft om man summerar vad socialdemokraterna vill här, så finnerman att det är en serie av regleringsåtgärder. De vill föreskriva atturspmngsmärkningen skall vara fastsaft på plaggen. De vill kräva avimportörerna att de skall köpa svenska varor, och därför vill de ha ettinförande av importhcenser. De vill slopa det s. k. hemtagningssystemet. Åtgärder för tekoindustrin m. m. De vill lagstifta om priserna i detaljhandeln när detgäller tekoprodukter men inte när det gäller andra varor. sade här att en socialdemokratisk regeringskall arbeta efter dessa riktlinjer. Ånej, så galet blir det nog inte! Jag troratt man i ansvarig ställning ändå kommer att nyktra till något. 123 (): I motion 1981/82:2325 har jag och några andrasocialdemokrater tagit upp en del av problemen inom skinn- ochläderkonfektionsin-dustrin, vilken är nästan helt koncentrerad till . betänkande 50 som behandlas tar man upp motionen . Vi kräver där att garveriindustrin upptas iindustriverkets branschprogram. Socialdemokraterna har i reservation 10 ställtsig bakom det kravet, varför jag yrkar bifall till denna reservation. Utskottsmajoriteten avstyrker motionsyrkandet medhänvisning till "det nuvarande svåra statsfinansiella läget". Inteminst ur beredskapssynpunkt är det allv£uUgt att man inte är intresserad av attgarveriindustrin får det stöd som den så väl behöver. Man är beredd att satsamiljarder på ett flygplan, JAS. Men så är det inte när det gäller att satsajämförelsevis marginella belopp - något tiotal miljoner - för att klara landetsförsörjning med de produkter som behövs för att vi skall få erforderhgtgmndmaterial för skor och handskar. I viss mån gäller det också skyddsklädervid en eventuell avspärrning. Ja, som jag redan har sagt, då -vill man intevara med. Det vore väl naturligt att följa tekodelegationens förslagi rapporten ochuppta garveriindustrin i industriverkets branschprogram. Jag skall bara säga några ord om en annan saksom tas upp i vår motion, nämligen äldrestödet. Jag ber om överseende för attjag redan nu går in på den saken. Äldrestödet skall ju tas upp i samband medbehandlingen av nästa ärende - arbetsmarknadsutskottets betänkemdet nr 25. Denkreiftiga minskning när det gäller både tillverkning och antalet sysselsattasom skett inom skinnkonfektionsindustrin medför mycketstora svårigheter. Av såväl sysselsättnings- som beredskapsskäl är det mycketangeläget att vi kan behålla den nuvarande skinnkonfektionsindustrin. Dåbehövs också samhällets stöd. Äldrestödet betyder i det sammanhanget mycket. När det gäller arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 25,som skall behandlas, hoppas jag att det bhr beslut att vi fårbehålla äldrestödet. Vidare hoppas jag att många människor skall garanterasmöjligheter att få stanna kvar inom tekoindustrin. Vi behöver en skinnkonfektionsindustri ilandet, och det yrkeskunnemde som fortfarande finns måste vi vara rädda om.Därför får det inte bU någon ytterligare minskning av antalet arbetstillfälleninom branschen. Anf.124 (): Det är viktigt att har en tekoindustri, och det är absolutnödvändigt för oss i att vi får behålla densanmia. Det har jusatsats ganska stora summor för att vi skall kunna behålla vår tekoindustri,vilket också har redovisats tidigare här i debatten. Jagser nog den proposition som vi nu behandlar som ett steg framåt i det häravseendet. Där tas ju upp en hel del som är av vikt för textil- och tekoindustrin.Jag skall här bara redovisa några saker som jag har ett behov av att fåunderstryka. Urspmngsmärkningenär en -viktig detalj i detta sammanhang. Jag accepterar propositionensuppläggning, utskottets förslag och vad som kommer fram i reservation 2. Innanman föreslår ändringar av de åtgärder som beslutas, får man avvakta och sehur de kommer att fungera. ErikHovhammar påstod att urspmngsmärkningen kan leda till att de företag som syrsina produkter utomlands får svårigheter att fortsätta med detta. Jag tyckeratt det är en fördel, om dessa företag får svårigheter så att de plockar hemtillverkningen. Det är ju detta vi egentligen avser med denna åtgärd. Vi villändå att svensk tekoindustri skall kunna jobba hemma i . Det ärutgångspunkten för tekopolitiken. Närdet gäller multifiberavtalet och globalkontingenter har jag uppfattat det helaså, att handelsministern har givit kommerskollegium i uppgift att utreda hurett globalkontingentsystem skall kunna fungera. Det har han gjort från denutgångspunkten att vi, om det visar sig att det är ett riktigare system än MFAIII, skall kunna använda det systemet. Då ser jag ingen större skillnad iförhållande till socialdemokratemas reservation, eftersom den egentligen begärsamma sak. Jag tycker alltså att utskottets förslag är helt till fyllest. Närdet sedan gäller andra frågor som t. ex. frågan om tillskott av pengar tillEiser måste naturligtvis staten såsom ägare av företaget ta sitt ansvar. Jagkan inte tycka att det är riktigt att man bara tillskjuter pengar utan attkontrollera ordentligt hur pengarna används i verkligheten. Om man genom atttillskjuta pengar till Eiser försvårar för andra företag inom landet ochregionen, har man inte löst tekobranschens problem. Man har möjligen löst Eisersproblem. Jagtror att det finns behov av en översyn av Eisers verksamhet. Jag har tidigare idenna kammare framfört synpunkten att det kanske vore riktigt att dela uppEiser i mindre enheter. Jag kan inte se något fel i att de anställda i en sådansituation får möjhghet att ta över vissa enheter. Skall vi vara med påmarknaden , gäller det att vi är flexibla och kan ändra vår design ochtillverkning i takt med de krav som ställs och den efterfrågan som förekommer.Det har Eiser uppenbarligen problem med. Jagskall inte bli långrandigare än så här när def gäller fekoproblemati-ken. Ibörjan av sitt anförande hänvisade till jordbmkspolitiken ochsade att vi på det området garanterar en målsättning, som t. o. m. ligger över100 %, och att konsumenterna och samhället får ta de kostnader som en Åtgärderför tekoindustrin m. m. k. åldrestödet inom tekoindustrin m. m. överproduktion innebär.Jordbruksavtalet är inte konstruerat så. Avtalet innebär atf producenterna fårta de kostnader som är förknippade med en överproduktion. Jag vill bara rättafill den missuppfattningen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (införande av ursprungsmärkning av kläder) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 61 för reservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. (Se dock mom. Mom.2 (ursprungsmärkningens omfattning och utförande) Vidvotering genom rösträkning avgavs 146 röster för utskottets hemställan och 146röster för reservation 2 av m.fl. Kammarenbeslöt med 147 röster att betänkandet i dess helhet skulle återförvisas fillutskottet. 146 röster avgavs för aft mom. 2 skulle avgöras genomlottning. 19§ Det s. k. äldrestödet inom tekoindustrin m. m. betänkande 1981/82:25 om det s. k. äldrestödet inomtekoinustrin m. m. 1981/82:100 och 1981/ 82:148). 125 (): Sysselsättningsläget inom tekoindustrin är fortfarande ytterstallvarligt. Den31 var antalet arbetslösa Beklädnadsmedlemmar 2 657 och antaletvarslade 1 500. Förhandlingar om ytterligare varsel pågick. Därtill kommerflera hundra Beklädnadsmedlemmar som är permitterade en del av arbetsveckan. Arbetslöshetenslår fruktansvärt hårt på den hårt prövade tekoarbetarkå-ren. Låtoss återvända till tekopolitiska beslut och erinra omvad då beslöt: Regeringenfick i uppdrag att lägga fram en övergripande plan för samhällets insatser påtekoområdet såväl på kort som på lång sikt. Planen bör syfta till att dendåvarande produkfionsvolymen i allt väsentligt skall bibehållas. Planen börgrundas på försörjningsberedskaps- och arbetsmarknadspolitiska bedömningar.Riksdagen betonade att samordning är nödvändig för att strukturförändringarskall kunna genomföras i socialt acceptabla former och med hänsynstagande fillden regionala balansen. Åretdärefter fick regeringen kritik av på en rad punkter. Än en gångbetonade att strukturförändringarna måste ske i socialt acceptablaformer och med hänsynstagande till den regionala balansen. Den i stort settoförändrade produktionsvolymen var fortfarande ett självklart mål, ochplaneringsarbetet skulle grundas på försörjningspolifiska, arbetsmarknadspolitiskaoch regionalpolitiska bedömningar. Det var då det. Riksdagsmajoriteten har sedermera - påförslag av regeringen - ändrat målet till riktmärke, och erkänner regeringenatt det saknas förutsättningar att nå riktmärket och ännu mindreförutsättningar aft nå målet. De siffror som jag nämnde i början av mitt anförande talarsitt tydliga språk. De sociala ambifionerna får stryka på foten. 507Beklädnadsmedlemmar blev utförsäkrade . Förtidspension blev de äldstaslott. De yngre och medelålders är kunder på våra socialbyråer. Enfjärdedel av de utförsäkrade var , alltså människor i sina bästa år,med ofta ganska stor försörjningsbörda. Till arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 25 finns ensocialdemokratisk reservation. Regeringen hade i budgetpropositionen föreslagiten förändring av reglerna för det s. k. äldrestödet. Vi socialdemokrater haravvisat detta förslag. Vår linje har fått stöd i utskottet, vilket vi noterarmed tillfredsställelse. Men vi är inte alls nöjda med det regeringsförslag itekopropositionen som innebär att 15 milj. kr. som har blivit över aväldrestödet under innevarande budgetår skall omvandlas till ett blandat stödför vissa kommuner. Regeringens och utskottsmajorifefens förslaginnebär atf tekoindustrin - som konkret och relafivt har erhållit mycketblygsamt stöd -blir fråntagen pengar som alla berörda parter i tekobranschen,kommunalpolitiker och planerare, ja, säkert även flertalet av kammarensledamöter trodde garanterat skulle komma tekoindustrin fill del. Vi har tidigare betonat - och gör det även nu - attsysselsättningen i måsfe stimuleras med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Och en aktiv närings- och handelspolitik ger den bästasysselsättningseffekten även i dessa kommuner. Vi har betonat attäldrestödet successivt bör avlösas av ett mer offensivt stöd till dennabransch. Vår reservation innebär att de underinnevarande år överblivna 15 miljonerna sätts in i offensiva åtgärder inomtekoindustrin som helhet, och då bör huvuddelen av dessa pengar komma just deberörda tekokommunerna till del. behöver en stark och blomstrande tekoindustri.Varje ledamot av denna kammare bör till en början ge sitt stöd till en meroffensiv tekopolitik. Med dessa ord yrkar jag bifall till den socialdemokratiskareservationen. Det s. k. äldrestödet inom tekoindustrin m. m. 126OSWALD (vpk): Vpk har i sin motion 1494 krävt attsärskilda, långsikfiga regionala utvecklingsprogram utvecklas i samarbetemellan staten och länsorganen för de tekoregioner som är drabbade av de hårdanedskärning- k. äldrestödet inom tekoindustrin m. m. ama och inskränkningarnainom tekoindustrin. Det gäller framför allt men också storadelar i som bli-vit illa utsatta. Jag vill meddetta yrka bifall till vpk-motionen 1494. Anf.127 EL'VER (): Ett återkommande ärende här i kammaren är stödet tilltekoindustrin. Vi har lyssnat till en lång debatt . DearbetsmarknadspoUriska insatsema svarar vi i vårt utskott för, och vi haravgi-vit ett särskilt betänkande med anledning av ett regeringsförslag och ettantal motioner på tekoområdet. Denkostnadsmässsigt stora biten är äldrestödet, som fått betydandebelopp, f. n. omkring 300 milj. kr. Denandra punkt som utskottet den här gången haft att behandla är ettregeringsförslag som syftar till att främja sysselsättningen i de s. k.tekokommunema. Ävenom nedgången i antalet anställda har varit dramatisk har tekonäringen stor,för att inte säga avgörande, betydelse för sysselsättningen i vissa kommuner.Under en 20-årsperiod har antalet sysselsatta inom teko minskat med drygt tvåtredjedelar och uppgår nu till ca 33 000. Denna siffra skall jämföras med över90000, som var verksamma inom näringen. Tekobranschenhar alltså varit en starkt krympande sektor. Under1979-1980 stabiliserades branschen. Men försämrades situationen,och finns det indikationer på en fortsatt nedgång i produktion ochsysselsättning. Detta har gett utslag i antalet arbetslösa kassamedlemmar,vilket innebär att just tekoverksamma har en klart högre arbetslöshet än mångaandra gmpper. Antalet varsel inom tekoindustrin är fortfarande högt. Närdet gäller koncentrationer av verksamheter kan man i en del kommuner iÄlvsborgs län se hur dominant just tekoverksamheten är. Det gäller särskiltBorås och , men en mindre kommun i grannskapet. , haröver av alla industrisysselsatta inom just teko. Även om den svenskatekoverksamheten är starkt koncentrerad till i och runt Boråsså finns def enstaka kommuner ute i landet som har en hög andel tekoverksamma.Här kan nämnas i , som har en andel tekosysselsatfasom uppgår till nära tre fjärdedelar av kommunens industri verksamma. Skälenfill att göra så betydande stödinsatser för tekoindustrin i vårt land harmotiverats inte bara från arbetsmarknadspolitiska synpunkter utan ocksåindustri-, beredskaps- och försörjningsskäl har varit avgörande. Trotssvårigheter i tekobranschen och trofs en kraffig krympning av denna sektor, ändå kunnat upprätthållas på en nivå som inte hade varit möjlig utan storastatliga stöd. Där har def s. k. äldrestödet kommit att spela den mest framträdanderollen. har detta stöd utgått. Avsikten var att stödet skulle varahögst temporärt, men giltighetstiden har förlängts år . Äldrestödetutgår f. n. med . för anställda som har fyllt50 år och är sysselsatta inom tillverkningsarbetet. beslutaderiksdagen om vissa förändringar av äldrestödet. a. höjdes timersättningen.Vidare beslöts att stödet skulle inriktas på just tillverkningsarbete. I daggäller att bidragssumman inte får överstiga av ett företags totalalönekostnad för produktionsarbete, det får inte heller utgå till företag somminskar sin personal, även om en viss dispens kan komma i fråga. Det samladestödet har uppgått till i mnda tal 300 milj.kr. Det innebär att har slussats den vägen somstöd till tekoindustrin enbart på de senare åren. Närdet gäller bidragsreglerna har regeringen föreslagit en höjning av den nedreåldersgränsen för äldrestödet från 50 till . Förslaget, som innebär enreducering av statens kostnader med ca 20 milj. kr., ingår i regeringensbesparingsprogram. Flera motioner har väckts i anledning av den föreslagnaregeländringen. Från utskottets sida har -vi förvissat oss om att anslaget förnästa budgetår kommer att räcka till även med de regler för bidrag som gäller . Skälet härtill är bl. a: att antalet anställda kommer att vara lägre änvad som fömtspåddes när anslaget beräknades. Vi föreslår därför att ingenändring vidtas i bidragsreglema inför nästa budgetår.