prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — Får jag beträffande i övrigt säga atl deresurser som man har räcker till för att bekosta upp till 1 400beredskapsarbetare jämfört med de 600 som finns , all man kanöka på antalet människor i arbetsmarknadsutbildning med ca 600, att vi ocksåhar fattat beslut om , att vi har faltal beslut om alt läggabeställning till Åsieverken i och att vi för dryga 6 milj. kr. har tagitbeslut om byggen, som också ger sysselsättning den här vintern. Jag gav vidmitt besök i länet min uppfattning till känna, som jag också upprepat här,nämligen att vi bör öka äldrestödet för att klara sysselsättningen itekoindustrin bättre och öka det i förhållande lill del beslut om nedtrappningsom föreligger. När det gäller glesbygdskommunerna delar jag naturligtvisden oro som gav till känna. finns ju möjligheterna förlokaliseringsstöd. 260 milj. kr. har gått till länet , och det finnsnaturligtvis tillfälle att hämta hem mer där, om det finns projekt som ärrealistiska. När det gäller i har jag,ärligt talat, litet svårt atl förstår vart han vill komma, om inte poängen ihans inlägg är att betona de ideologiska skillnaderna mellan ettplanhushållningssamhälle och ett marknadshushållningssamhälle. Jag har velat taupp sådana exempel som Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten illustrerar vart en planekonomi leder. Varje exempel somman tar får blodtrycket att stiga hos en kommunist. Men på något sätt skall detväl gå att illustrera vart en planekonomi av kommunistslag leder. Jag satt, , med i den s. k.strukturdelegationen när denna fördelade ganska mycket pengar tillstålindustrin. Vi försökte göra vårt bästa, och det var ett slags planmässighantering av dessa pengar. Men inte kunde vi skapa några garantier för attsysselsättningen skulle för var och en eller för att varje företag som,på myckel mjuka villkor, fick pengar av den anledningen skulle komma på grönkvist. Jag vill bara påpeka att lyckan inte är gjord därför byter ut ett decentraliserat beslutsfattande ute i företagen mot ettcentraliserat i en planhushållningsekonomi, som vill ha. Visatsar på den svenska biandekonomin. Det är en marknadsekonomi som har lett ossfram till ett högt välstånd och en bättre sysselsättning än i något annat land.Del är delta som är den ideologiska grunden bakom det jag här förordar ochregeringen står för. Detta kallar för att vi sitter ochhoppas, medan vpk vill att man skall fatta alla beslut i kanslihus ellercentrala instanser och ersätta den lokala kännedomen med centrala planer. Vi ärdärmed tillbaka till den ideologiska skillnaden. Vi tror att man ute iföretagen bättre känner problemen. Vi litar på att företagsledarna i samspelmed de anställda kan förvalta de nya förutsättningar som vi har gett med denekonomiska politiken. Vi vill skapa förutsättningar för nyförelagande. Vi trorinte att vi centralt sitter inne med alla idéer och all kunskap. Det är trotsallt detta som det i grunden handlar om - vilken väg vi vill gå för attåterskapa den fulla sysselsättningen och inrätta nya företag eller verksamhetersom skapar både varaktiga och trygga jobb. 85 BOSÖDERSTEN (s); säger att investeringarberor på flera faktorer, bl. a. eflerfrågelägel. Det är fullständigt korrekt.Men inte inbillar sig väl att vi får någon investeringsökning,om man sänker momsen med futtiga och späder pä den effektivaefterfrågan med 3 miljarder? Hälften av detta rinner ju ut i form av import.Och det är fler jobb här hemma för våra ungdomar som vi behöver - inte störreimport av videoapparater. Detta är anledningen till att jag här har betonatbetydligt mer konkreta åtgärder. Ta exempelvis förslaget om investeringsrabalt.Ofrånkomligen är investeringar beroende av kostnader. tycksföreställa sig att det här är en form av rabatt som skulle vara för evigt. Såär inte fallet. Tvärtom ligger vitsen med investeringsrabatten i att den kangöras tidsbegränsad. Vi kan gå ut till våra företagare och såga: OK, är ni nuvilliga att öka investeringarna, kan vi ge er en ordentligkäpitalsubvention. Därigenom drar man fram investeringarna just i lågkonjunkturen.Det är det som är själva vitsen med rabatten. Och det är, som jag sadetidigare, en mycket billig åtgärd som direkt ger effekt, vilket skulle vara mycket välkommet för dagens svenska ekonomi. sade att jag hade fel, när jag talade omatt man vill anslå 400 miljoner till beredskapsarbeten. Men det är den ökningsom ni har i den senaste propositionen, som skall diskuteras här i riksdagennästa vecka. Och det är den som skall jämföras med den ytterligare ökningovanpå er ökning med 1 345 miljoner som vi föreslår. Det är dessa siffror somdet är relevant att jämföra. Jag ägnade merparten av den korta tid jag hade åt attframställa de två konkreta förslagen till hur man kan öka bostadsbyggande ochindustriinvesteringar. Boendekostnader har alltid behövt och kommer alltid attbehöva utjämnas mellan årgångarna. Då frågar man sig; Vad är det för fel i atti dagens krisläge ge en extra hyresrabatt till produktionen av flerfamiljshus?Den kan också göras temporär. kunde tydligen inte alls beröraden frågan. vill jag säga att ekonomisk politik alltid är enfråga om att använda knappa resurser. Är det inte, , ettupprörande slöseri all kasta bort 1 200 miljoner på meningslösasparstimulanser, som bara leder till att folk flyttar pengar mellan konton, närman i stället kunde använda dem till sådana åtgärder som jag har pekat på?Sådana produktiva stimulanser som jag har föreslagit till bostadsbyggande ochtill industriinvesteringar samt ökade medel till beredskapsjobben skullenaturligtvis minska arbetslösheten och skapa jobb. Är det då inte bättre attanvända våra knappa resurser till att bekämpa arbetslösheten, i stället för attgöda den medelklass som ändå har sitt på det torra? Det är en fundamentalmotsättning hos när han å ena sidan talar om något slagsuppoffringsmentalitet och å andra sidan ser till händernas verk och delar utstora dusörer till dem som minst behöver dem. Om åtgärder mot arbetslösheten 86HANS i (vpk): Visst är del en ideologisk skillnad - ensolklar skillnad -mellan och mig, och jag är myckel glad för attden markeringen gjordes. Jag ser till samhällets bästa, till människornas behovav att leva vidare i sina bygder, med arbete, i en fast och social miljö som dekänner igen. är beredd att släppa på detta, därför att kapitaletskall få handla fritt. Vi vet var det slutar - det slutar i katastrof. Arbetsmarknadsministern säger att regeringen har öst utpengar men att det inte har givit någonting. Han tror sig ha suttit med i någotslags planekonomi därför att han suttit i olika delegationer. Det är enupprörande enkel och ytlig analys av samhällsproblemen som presenteras. Jag kan bara konstatera att vårt samhälleligaindustriprogram, vårt krav om alt planera för och skapa 100 000 nyaindustrijobb, atl bygga bort den bostadsbrist som finns i en del kommuner, attbygga ut sjuk- och långtidsvård, att satsa på kollektivtrafik, daghem ochmiljöförbättringar, som genom samhällets direkta insatser skapar både bättreförhållanden, arbete och marknad för många av våra basindustrier, dettabetraktas som socialism och ett slags förkastlig politik. Det som att ställa Om åtgärder mot arbetslösheten emot måstedå rimligen vara motsatsen. Det kallar jag förkastlig politik. En sådan politikfördöms också av folket ute i bygderna. Dessa människor, vilkas framtid vi diskuterar, förkastar folkpartiels och regeringens politik. 87 (): Det är tacknämligt med de beslut somregeringen redan har fattat för och läns del. Men jag togupp fler frågor, som det kunde ha getts svar på. Det gällde för det förstaigångsättningen av i , för del andraförbättrade finansieringsmöjligheter för Dalslandskommunerna atl bygga upp hantverks-och industrihus och för det tredje bättre möjligheter för Dalslandskommunernaatt bygga olika rekreations- och turistanläggningar. Jag vill också peka på ett problem som sällan debatteras idenna kammare, och det iir svårigheterna för ungdomar i glesbygdskommunerna attfinna sysselsättning i sina hemkommuner efter avslutad skolutbildning. Jagtänker i synnerhet på de ungdomar som bl. a. utbildar sig vid högskolor,universitet och specialskolor. I glesbygdskommunerna, där näringslivet präglasav odifferentiering och där man har en krympande offentlig sektor, ärmöjligheterna för ungdomarna all komma tillbaka och finna sysselsättning myckelsmå. Det är ett problem. Del är också en fara i detta, därför altglesbygdskommunerna förlorar här en stor begåvningsresurs. 88 (vpk): Oavsett ideologiskaskillnader och olika syn på hur vi långsiktigt skall tackla de här problemen -vi får se vad regeringens politik kommer all innebära, om den kommeratl ge många nya jobb, vilket jag tvivlar på - finns det redan nu sådant somregeringen och skulle kunna fatta beslut om. Jaghar ställt frågor här- för min del gällde del t. ex. tidigareläggning av vissabyggen och resursförstärkning lill arbetsförmedlingen - och också många andrainterpellanter har ställt frågor. Regeringen kunde ju göra något annat än atlbara hoppas. En aktiv politik skulle kunna föras, men jag tycker alt debattenhar visat att regeringen inte tänker göra något mera. Arbetslösheten fårfortsätta att växa. Det är svaret lill alla arbetslösa, och jag beklagar atldet svaret är myckel negativt. 89Arbetsmarknadsministern : Herr talman! säger attvi inte får större investeringar med en lägre moms. Det återstår väl atl se.Men säkert är atl vi får lägre investeringar om vi sänker efterfrågan, och detgör vi med ett högre momsläge. Det måste väl ändå spela någon roll, BoSödersten, hur efterfrågan i del privata konsumtionsledet ser ut. Ellerbestrider att del finns ett samband mellan den reala, disponiblainkomsten och den nivå vi har på mervärdeskatten? När vi har förändrat den harsocialdemokraterna alltid tyckt att det äventyrar sysselsättningen, oavsett omman föreslår en höjning befinner vi oss i ett läge där vi riskerar en inflationsvåg tillföljd av devalveringen, som var nödvändig för alt vi skulle kunna stärkakonkurrenskraften visavi utlandet. För att eliminera risken alt dennainflationsvåg sänker eflerfrågelägel på hemmamarknaden, har vi lagt framförslag om sänkt moms. Jag förslår inte rikligt hur , som är enkompetent ekonom, kan komma fram till atl det inte spelar någon roll om vilåter denna inflation slå igenom på efterfrågeläget eller ej. Jag har sagt -och jag vill upprepa del -att jag befarar atl vi får ännu större problem attbrottas med på och i arbetsmarknadspolitiken, om viinte sänker momsen. Bara i handelsledet riskerar flera tusentals människor sinajobb, om man låter momsen ligga kvar på oförändrad nivå. Jag har ställt de subventioner för industriinvesteringarsom föreslår mot de subventioner som redan finns för att stimuleraaktieägandet. Man kan säga att man i det ena fallet subventionerar de redanbefintliga aktieägarna och att man med det system vi har subventionerarsparande i aktier, som ökar mängden riskvilligt kapital och därmed ocksåintresset för industriinvesteringar. I det senaste fallet får man dessutom enökad aktiespridning och en annan förmögenhetsbildning. Jag vill inte definitivtförkasta tankar, men jag tycker att det kan vara illustrativt attställa den ena subventionsgraden mot den andra. När man lyssnar på i får manintrycket att socialismen i hans lappning är en massa vackra ord, men så snartman försöker illustrera vad den konkret innehåller slår han ifrån sig mednäbbar och klor. Vi vet vart del kapitalistiska samhället leder, säger . Ja, vi vet åtminstone vart den marknadshushållning, den biandekonomivi har i leder. Den innebär en högre sysselsättning än i andra länder.Den innebär en lägre arbetslöshet än i andra länder. Den innebär atl människorstimuleras atl ta egna initiativ, alt ta eget ansvar, alt starta eget. Vi harnått fram till en högre materiell levnadsstandard i del här landet än i kanskenågot annat land. Vi har en större frihet i det här landet än i kanske någotannat land. Det är skönt att den ideologiska skillnaden mellan ettplanhushAllningssamhälle och ett demokratiskt marknadshushållningssamhällekommer fram, i . Det tycker jag också. vill jag till bara säga atl viprövar de olika uppslag till att ytterligare stimulera sysselsättningen ivinter som kommer in till departementet. Vi har den inställningen iarbetsmarknadsdepartementet att vi aldrig säger aldrig utan ständigt är bereddaatt ompröva den förda politiken, om den inte ger avsedda resultat. Om åtgärder mot arbetslösheten 90 BOSÖDERSTEN (s): Först resonemangen kring devalvering ocheffektiv efterfrågan. Den devalveringspolilik som regeringen föraren framtvingadpolitik. Den har tvingats fram, därför att man har misslyckats med attkontrollera Om åtgärder mot arbetslösheten kostnadsläget, därför att man har misslyckats med attstimulera investeringarna, os\'. Därför tvingas man till en devalvering. Mensjälva vilsen med en devalvering är att vrida efterfrågan över till svenskaprodukter och att sänka absorptionen, som det heter på fint språk. Men vad gör då mittenregeringen i stället? Jo, plötsligtsänker man momsen, vilket får den helt motsatta effekten och ger en generellstimulans till den totala efterfrågan. Vi vet att en stor del av de 3 miljardermed vilka man ökar efterfrågan kommer att rinna ut, eftersom vi har en väldigthög marginell importbenägenhel i den svenska ekonomin. Sannolikt rinner 1,5 miljarderav dessa 3 miljarder ut i efterfrågan på videoapparater och andra saker somkanske inte är det mest essentiella som vi behöver spendera våra pengar på nu.Det är därför som vi som alternativ i stället säger; Låt oss försöka göraselektiva satsningar på importsnåla aktiviteter. Om vi inte sänker momsen harvi ändå i princip 3 miljarder-kanske inte så mycket om vi också vill förstärkabudgeten, men vi har ändå vissa resurser lill vårt förfogande. är som arbetsmarknadsminister säkerligeningen ondskefull person. Han skulle säkert vilja använda större resurser påarbetsmarknadspolitiska insatser. Men han kan inte göra det, helt enkeltdärför att han saknar de resurserna. Vi kan däremot göra det med våralternativa politik, eftersom vi inte ägnar oss åt den här onödigaefterfrågeslimulansen som miltenregeringen nu försöker driva igenom. Isanningens namn gör man det av tämligen taktiska skäl, dvs. för att klaraindexklausulerna i avtalen osv. Sedan till resonemanget om att milt förslag om marginellainvesteringsstimulanser skulle stödja aktieägarna. Jag tror att den effektenbli ytterligt blygsam. Effekten av era generella sparstimulanser är ju däremotatl ni ger pengar till aktieägarna, direkt genom dem som utnyttjar rabatten ochindirekt genom all vi får ett tryck uppåt på aktiekurserna, något som vi ocksåkunnat bevittna detta år. I en krisekonomi är detta sannerligen ingenting somman skall eftersträva. Tvärtom är det ett exempel på rent slöseri. Arbetsmarknadsministern vill uppenbarligen inte ta uppmina propåer och de förslag som finns i var motion om att vi skall ge dessariktade stimulanser för att sänka inflyltningshyrorna. Det är återigen entemporär åtgärd som kan behövas i dagens krisläge. Det skulle ge en fln effektpå bostadsbyggandet som en typ av investeringar. Det skulle alltså bli en braarbetsmark-nadsstimulerande effekt på en verksamhet som också är väldigt importsnål. Summan av kardemumman blir alltså att vi vill ha betydligtmer precisa och riktade åtgärder, som vi kan utläsa effekten av påarbetsmarknaden och som vi kan tillämpa på kort sikt. Regeringen däremotkryper som sagt i grunden bakom den här ganska orkeslösa, allmänt liberalaattityden. Den spenderar sina pengar på dåliga alternativ av typen momssänkningoch dessa stimulanser till sparandet, som i grunden bara innebär en omflyttningmellan konton. Det är i grunden skillnaden mellan vår aktivaarbetsmark-nadspolii:ik och er defensiva och ineffektiva arbetsmarknadspolitik. 91HANS i (vpk); Nr 20 Försök att inte se så mekaniskt på dagensproblem, den arbetsmarknadsminister! Gamla tider kommer inteåter. unikställning efter , då praktiskt taget hela låg i spillror.Alla behövde våra varor. Vi hade råvaran. Vi hade basindustrierna, q åtsärder mot Vi hade överlevandeyrkesfolk som kunde producera för fulla muggar. Den arbetslösheten tidenkommer inte tillbaka. Era gamla recept anpassade till den tidens växandekapitalism kommer aldrig att vara giltiga i dagens verklighet. Vi har en stagnation som vi förmodligen inte kommer ur,och därför fordras det helt andra tag. Atl sedan inser att sådanatag naturligtvis delvis inkräktar på det privata näringslivet och hindrar folkfrån att snabbi suga ut del mesta möjliga ur råvaror och befolkning får intehindra honom från att acceptera nya modeller som är nödvändiga. Vi föreslår i dagens akuta läge en sänkning av malmomsenoch åtgärder för att minska hyrorna - mycket bättre förslag än de somregeringen har kommit med när del gäller den ekonomiska politiken. Vidareföreslår vi att AMS skall få sina pengar för att klara arbetslösheten undervintern. Därutöver föreslår vi - och det har arbetsmarknadsministernkrilitserat -långsiktiga program för basindustrierna med avsikt att bevarayrkeskunnandet, att bevara och utveckla traditionerna inom basindustrierna ochatt få fart på den svenska ekonomin. Jag kan inte förstå att man är så rädd för dessa program.Vad är del som gör att ni blir så sjuka så fort vi talar om att er gamlapolitik inte duger? Det har ni ju själva märkt under sex års borgerligtregerande. Ni måste gå hem och ställa er framför spegeln och inse atl det härinte håller - ni måste börja tänka om. 92 (): När del gäller industriinvesteringarnaföredrar väl en lång rad företag att låta sitt kapital förräntas, bl. a. ibanker. Jag vet att kapital den vägen ger en bättre förräntning änkapital investerat i olika delar av produktionsapparaten. Men häri ligger fara. En kortsiktig vinst kan nämligen bli en förlust i en försvagadproduktionsapparat när högkonjunkturen väl kommer. Jag hoppas att vår arbetsmarknadsminister har noterat dedetaljfrågor som jag har ställt, men som jag inte här fått något direkt svarpå. Jag förväntar mig att det kommer att fattas positivabeslut i dessa frågor. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Föredrogs och hänvisades 1981/82:55till justitieutskottet 8 § Föredrogsoch hänvisades Motionerna 6 november1981 1981/82:76 och 77 till utbildningsutskottet 9 § Anmäldes och bordlades Propositionerna 1981/82:25med förslag till tilläggsbudget 1 lill statsbudgeten för budgetåret 1981/82 1981/82:59 om ändring i lagen (1968:430) ommervärdeskatt 10 § Anmäldes och bordlades Motion 1981/82:78 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:44 med förslag till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 11 § Anmäldes och bordlades betänkanden 1981/82:12om omval av kommunala och landstingskommunala nämnder m. m. 1981/82:4) 1981/82:13 i5m godkännande av ennordisk språkkonvenlion (prop. 1981/82:10 om beskattning av vissa eldrivna fordon (prop.1981/82:13) 1981/82:1om ekonomiska förmåner i FN-tjänst 1981/82:2 om användningen av regementes anläggningar i 1981/82:3 om användning i fredstid av militära elverk1981/82:4 om ändring av beredskapskungörelsen 1981/82:5 om försvaretsmaterielverks organisation m. m. Socialförsäkringsutskoltets betänkande 1981/82:2 omarbetsskadeförsäkringen 1981/82:7om ökat stöd till hälsohemmen m. m. 1981/82:8 om insatser för äldre genom allmänna arvsfonden 1981/82:4orn Tessininstitulets verksamhet 1981/82:5om bevarande av stenvalvsbroar 1981/82:6 om gränsdragningen mellan amatöridrotl och professionell Nr 20 idrott 1981/82:7 om den svenskasång- och lektraditionen Jordbruksutskottefsbetänkanden /82:1 om fiske m. m. 1981/82:2 om bestrålning av livsmedel1981/82:3 om djurskydd m. m. 1981/82:5 om fridlysning av duvhöken 1981/82:6 omnitrat i dricksvatten 1981/82:7 om godkännande avkonvention om fiskesamarbete i Nordostatlanten, m. m. 1981/82:18) 1981/82:2 om förlängning avgiltighetstiden för vissa stimulansåtgärder inom bostadssektorn (prop.1981/82:17) 12 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den 5november 1981/82:74av () till kommunikationsministern om åtgärder mot ekonomiskbrottslighet inom åkerinäringen; Förutvarande kommunikationsministernUlf Adelsohn log initiativ lill åtgärder för att komma till rätta med denomfattande s. k. svarlåkning som förekommer inom åkeribranschen. Konferenseravhandlade problemen och arbetsgrupper tillsattes för alt föreslå åtgärder mot dennaform a v ekonomisk brottslighet som hotar hela den seriösa åkerinäringen. Dessainitiativ hälsades med tillfredsställelse, men några resultat av aktivitetenhar man inte sett av. Svarlåkningen förekommer, och genomfördaundersökningar i visar att av alla kontrollerade fordoninte hade klara papper och att mer än var tionde bil kör olagligt. Delta alt mer än var tionde lastbil kör olagligt får tillföljd att stal och kommun förlorar miljardbelopp på skatter och avgifter somaldrig betalas av dessa kriminella åkeriägare. De många kryphålen i Jagen, somsvartåkarna skickligt utnyttjar, hotar därför hela branschens existens.Konsekvenserna blir atl de seriösa åkarna får allt svårare att hävda sig i denillojala konkurrensen. Som exempel på åkeribranschens problem kan nämnas än var fjärde åkare i har stora ekonomiska problem och bl. a. ärskyldiga staten över 19 miljoner i obetalda skatter. Även om det är svårt attfrån situationen i ett lokalt begränsat område räkna upp motsvarande belopp förhela riket, så kan man säkert utgå från att resterande skattebelopp utgör flerahundra miljoner. Till dessa belopp skall läggas den undanhållna skatt och de avgifter som svartåkarna inte betalar. Gör man denkalkylen handlar det inte om miljoner utan kanske om miljarder. Mot bakgrund av vad jag hår anfört står del klart atlstatsmakterna av såväl ekonomiska skäl som rättssäkerhetsskäl och för atl slåvakt om den seriösa åkerinäringen omgående och ulan dröjsmål bör ta itu med denrätlsröta som svarlåkningen inom åkeribranschen innebär. Det finns anledningatt se över gällande kigstiftning och täppa till de luckor i lagstiftningen somsvartåkarna hänsynslöst utnyttjar. Såväl åkerinäringen som de anställdas organisation.Transportarbetareförbundet, har fört fram en rad krav på åtgärder som börvidtas för att komma till rätta med svartåkeriet. Låt mig nämna några av deraskrav och förslag. Bättre kontrollav krediivärdigheten vid nyetablering av företag. Förei;agen börfå lämna garantier för alt kilometerskalt och andra skatter och avgifter blirbetalda. Beställaransvar,dvs. företag och andra skall inte kunna anlita svartåkare utan att blidelansvariga för olagligheterna. Bättre kontrolloch samordning av företagens ekonomiska situation i samband med ansökan ompreliminär B-skatt. Auktorisationav seriösa företag. Kontroll ochuppföljning av företag som bedriver olaglig trafik måste förbättras. Väsentligtskärpta straff för svartåkning. Många av de krav som här redovisats kräver förändringar igällande lagstiftning och bör genomföras . Viktigast av allt äremellertid att samhällets olika organ tar itu med problemen inomåkeribranschen. Inte minst gäller detta polisen. Hur kommer det sig att poliseni inte hittar en enda svartåkare trots att man från fackligt håll gerpolisen det ena tipset efter del andra och trots att man i utredningar funnitden tidigare nämnda höga frekvensen svartåkare? Regeringen bör prioriteraåtgärder för att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten, och förkommunikationsdepartementets ansvarsområde torde svartåkningen inom åkerinäringenvara den dominerande ekonomiska brottsligheten. Med hänvisning till vad jag anfört i min interpellationvill jag till kommunikationsministern ställa följande frågor; Vilkalagstiftningsmässiga åtgärder avser kommunikationsministern vidtaga för attkomma till rätta med svartåkningen inom åkeribranschen? Kommerkommunikationsministern att vidtaga några åtgärder för att samhällets olikaorgan, t. ex. polis, åklagarmyndigheter, länsstyrelser och skattemyndigheter,på allvar tar itu med den ekonomiska brottsligheten som förekommer inomåkerinäringen?