prot · G509132 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:132 Förhandlingarna leddes till en början av andre vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 20innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1981/82:2514till lagutskottet /82:2515 till skatteutskottet 3 § Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkanden /82:50 om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket (prop. 1981/82:143 delvis) och 1981/82:52 om höjning av skattenpå alkoholdrycker, m. m. Dessa båda betänkanden debatteras i ett sammanhang, ochyrkanden beträffande båda betänkandena får framställas under den gemensammaöverläggningen. Jag vill i inledningen av denna debattanlägga några mer generella synpunkter på den debatt som harförts när det gäller alkohol och narkotika. Man kan konstatera att frågorna som gäller alkohol- ochnarkotikaproblemen har stått i fokus för debatten och diskuterats merengagerat än , men också på ett mer realistiskt sätt än kanskenågonsin Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Alkohol-och narkotikamissbruket, m. m. Därför harintresset kring missbruksproblemen både breddats och fördjupats. Bakgrundentill debatten har varit den oroande utvecklingen av alkoholkonsumtionen ochalkoholskadorna, liksom av narkotikamissbruket. Denproposition som ligger till grund för skatteutskottets betänkande 50 och somriksdagen skall diskutera är den första proposition som tar upp alkohol-och narkotikafrågorna gemensamt. Det finns inga enkla patentlösningar av destora och komplicerade problem som missbruket av alkohol och narkotika utgör.Det måste till mångfasetterade åtgärder på både kort och lång sikt för att fåframgång i detta arbete. Regeringen har därför föreslagit en rad åtgärder överett brett fält, inriktade på att minska såväl tillgången som efterfrågan påalkohol och narkotika. Efterfrågan på narkotika för icke-medicinskt bruk villvi självfallet helt och hållet bli av med. Utöverde åtgärder som berör tullens insatser i narkotikabekämpningen begränsas dagensdebatt till ett par av de alkoholpolitiska åtgärderna i förslaget, därlördagsstängningen av systembutikerna har tilldragit sig det största intresseti den allmänna debatten. Riksdagenhar slagit fast det övergripande målet för vår alkoholpolitik - att minska dentotala konsumtionen för att därmed minska skadorna. När det gäller narkotikanär vi, som jag nämnde, överens om att inget annat bruk av narkotika än detsom är medicinskt betingat kan accepteras. Allt annat bruk är missbruk. Föratt åstadkomma en reell förbättring på missbruksområdet måste drogfrågornasättas in i sitt sociala och samhällspolitiska sammanhang. Bådealkoholmissbruk och narkotikamissbruk kan vara uttryck för sociala och psykiskasvårigheter, där orsaken oftast finns att söka i samhällets egna brister. Kampenmot missbruket är i högsta grad en fråga om att förhindra dess uppkomst ochspridning. Både droganvändningen och missbrukets orsaker måste bekämpas. Socialabrister måste angripas. Vi vet att en materiellt sett positiv utveckling i vårtland i många avseenden har kommit att innebära påfrestningar, som kanvara en grogrund för missbruk. Denkraftiga folkomflyttningen och 1970-talets första hälfttvingade fram dåligt planerade bostadsområden, präglade av anonymitet ochrotlöshet. Folkomflyttningen medförde i många fall att sociala relationsnätbröts upp och att den informella sociala kontrollen minskade. Socialutslagning, kriminalitet, alkohol- och narkotikamissbruk, stress och mänskligisolering ökade till följd av den koncentrationspolitik som fördes under dennaperiod. ser vi konsekvenserna av denna politik, och vi måste på allt sätt försökareparera dess brister. Vi måste också möta brister i arbetsmiljön ochotillfredsställande boende- och fritidsmiljö. Arbetslöshetär ett gissel för varje människa som drabbas av den. Därför är de insatser somregeringen gjort och gör för att bekämpa arbetslösheten och upprätthållasysselsättningen ofantligt betydelsefulla också när det gäller att bekämpamissbruk av alkohol och narkotika. Vi måste också verka för ett öppnare samhälle med endjupare kontakt och gemenskap mellan människorna. Den enskildes vilja tillansvar och inflytande måste tas till vara. Vi måste stärka motståndskraften motmissbruk på alla områden. Bland de direkt målinriktade insatser som med framgångprövats är att genom informationsinsatser och opinionsbildande arbete sökapåverka alkoholvanorna. En annan väg är att minska alkoholens tillgänglighetgenom olika typer av restriktiva åtgärder. Intresset för åtgärder som syftar till att begränsaalkoholens tillgänglighet har ökat både i och i andra länder undersenare år. Erfarenheter tyder på att inte bara den totala konsumtionen utanockså missbruket minskar när tillgängligheten minskar. har vi kunnat konstatera en stadigminskning av alkoholförsäljningen. Den mest påtagliga minskningen har skettunder . Räknat per vuxen svensk och mätt i ren alkohol varspritförsäljningen mindre än under de åtta sista årenföre motbokens borttagande 1955. Det finns skäl att anta att denna glädjandekonsumtionsminskning är en kombinerad effekt av en målmedveten opinionsbildningoch en aktiv prispolitik. Prissättningen på alkohol är ett av de viktigasteinstrumenten för att hålla tillbaka konsumtionen. En aktiv prispolitik ärnödvändig också , och som ett led i den konsumtionsdämpandepolitiken har regeringen föreslagit en skattehöjning på sprit fr. o. m. den 1maj. En generell höjning av skatten på samtliga alkoholdrycker föreslås fr. o.m. Reglerna för etablering av systembutiker är ett annatviktigt instrument för samhällets kontroll över utbudet av alkohol. Också ifortsättningen måste nyetablering av systembutiker ske med stor försiktighet. Till etableringspolitikens viktiga frågor hör inte barafrågan om etablering av en systembutik skall ske i en kommun, utan också var eneventuell butik skall ligga och butikens storlek. Enligt min mening är det viktigt att man lokalt ikommunerna får göra en bedömning av var systembutiker skall ligga. De socialaaspekterna måste utgöra en av de viktigaste faktorerna i denna bedömning. Jaghar därför föreslagit att alla ärenden om förläggning av systembutiker skallremitteras till kommunfullmäktige i berörda kommuner. beslutade om ett försök medlördagsstängning av systembutikerna . Tillgrund för beslutet låg ett förslag från regeringens samordningsorgan föralkoholfrågor och den proposition om vissa åtgärder inom alkoholpolitiken somregeringen presenterade för . Försöket medlördagsstängning möttes av många med stor skepsis, men det visade sig underförsökets gång att denna inställning radikalt förändrades. Utvärderingen avförsöket visade också entydigt positiva effekter. En viktig erfarenhet avförsöket var det Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. minskadeantalet omhändertaganden av berusade och det minskade antalet ingripanden vidlägenhetsbråk. Bakom siffrorna - ca 5 000 färre omhändertaganden och ca 900färre lägenhetsbråk - finns kanske lika många familjer som fick uppleva ettantal sommarhelger utan sprit och slagsmål. När det gäller försäljningen av alkohol kunde vi inteutläsa någon entydig effekt. Totalförsäljningen av alkohol under veckans övrigadagar var dock mindre under de aktuella sommarmånaderna än under samma periodsommaren innan. Den expertgrupp som gjorde utvärderingen av försöket lätockså genomföra en undersökning om allmänhetens inställning till lördagsstängningav systembutikerna. Undersökningen visade att försöket haft stöd av enmajoritet av allmänheten, och att ett beslut om permanentning avlördagsstängning skulle få ett brett stöd. av de tillfrågade i undersökningenvar positiva till ett sådant beslut. Jag har därför föreslagit att systembolagen skall varastängda fr. o. m. . Kritiker har anfört att detskulle innebära en inskränkning av servicen. Självfallet blir det en effekt,men jag menar att den begränsning det innebär - att inte kunna köpa alkohol pålördagarna - är en liten uppoffring för oss alla när vi ser vilka positivaeffekter en sådan åtgärd har för en begränsad, men ändå relativt stor grupp avvåra medmänniskor. Jag är mycket glad över att det finns så många människor somsolidariskt ställer upp bakom beslutet. Jag tror att detta är en av de mycketpositiva effekterna av de senaste årens intensiva alkoholdebatt. Den har gjortmänniskor medvetna om det ansvar de har, inte bara för sig själva och sin egenkropp utan också för sina medmänniskor. Jag konstaterar också med tillfredsställelseskatteutskottets tydliga ställningstagande. I propositionen föreslås också ändringar ilagstiftningen om tillstånd till servering av alkoholdrycker. Förslaget innebäratt ett redan givet tillstånd skall kunna återkallas, då tillståndshavaren intebetalar sina skatter och avgifter eller på annat sätt visar ekonomiskmisskötsamhet. Beslut om indragning av tillstånd förutsätts ske i samråd medberörda myndigheter. Detta förslag innebär att vi vill garantera att seriösaintressenter skall kunna hävda sig i konkurrensen. De förslag som jag har berört i mitt inlägg och som i dagstår i fokus för debatt är - det vill jag betona - delfrågor, somvar för sig ingalunda kommer att innebära någon lösning på alkoholproblemen. Defår heller inte ses som isolerade åtgärder. De är bara en del av ett samlatåtgärdsprogram på det alkoholpolitiska området. Även om varje del för sig kan framstå som mindrebetydelsefull i förhållande till de stora problem som den vill angripa, kandock helhetseffekten bli betydande, om man lägger samman delinsatserna. Jag vill också betona att det finns anledning attåterkomma till dessa frågor, när skall diskutera övriga delarav propositionen om alkohol- och narkotikamissbruk. Då kommer detopinionsbildande arbetet att stå ifokus tillsammans med frågor som rör utveckling av vård och behandlingsmetoder. Vi har av kunnat konstateraatt det är möjligt att bedriva en framgångsrik drogpolitik, när man samarbetarväl på ett brett fält. Det är min förhoppning att vi skall kunna gå vidare pådenna väg och att den drogpolitiska debatten skall omfatta problemen i heladeras vidd och utgå ifrån en helhetssyn på människan och hennes problem.Debatten har präglats av stor uppslutning och en stark enighet omnödvändigheten av att nå resultat. Denna enighet och det allvar som harkännetecknat drogdebatten måste vi vidmakthålla för att vi tillsammans skallkunna nå framgång i detta viktiga arbete. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. 3 (): Låt mig först, när vi nu behandlar proposition 143 omåtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket, säga att det enligt minuppfattning är mindre lämpligt att i en och samma proposition koppla ihopproblemen med alkohol och narkotika. Varje som helst bruk av narkotika ärskadligt och farligt, medan en liten eller måttlig konsumtion avalkoholhal-tiga drycker inte alls behöver ha några negativa verkningar. Vi har från moderat håll inget att erinra mot de åtgärdersom i propositionen föreslås mot narkotikan, utan våra reservationer gällerenbart alkoholproblemen. Det råder ingen som helst motsättning när det gällerbetydelsen av att komma till rätta med alkoholmissbruket, men när det gällerval av medel skiljer sig vår uppfattning en del från propositionen. Vi finnersåledes inte att utvärderingen av de fyra sommarmånaderna medlördagsstängda systembutiker har givit så påtagligt goda resultat, att detskulle vara motiverat med en permanent lördagsstängning. Den expertgrupp som påregeringens uppdrag har utfört undersökningen anger själv att detalkoholpolitiska värdet av lördagsstängningen är diskutabelt. Det finns ingabelägg för att den totala alkoholkonsumtionen har minskat. Inte heller har mankunnat spåra någon minskad skadegörelse eller någon minskning av personskador isamband med trafikolyckor. Utskottsmajoritetens tillstyrkan av en permanentlördagsstängning är också mycket försiktigt skriven, och man vill på intet sättövervärdera den alkoholpolitiska betydelsen av reformen. Utskottet lägger ocksåin en brasklapp genom att påpeka att beslutet kan ändras med kort varsel om detskulle visa sig framöver att fördelarna med lördagsstängning inte uppvägernackdelarna. Ur personalsynpunkt är det nog inte så lätt att efter ett beslutom permanent lördagsstängning få de anställda att ställa upp på lördagsjobbigen. Vi reservanter anser inte att underlaget från den periodförra sommaren då vi hade lördagsstängt är tillräckligt och resultatet inte såpositivt att det uppväger de påtagliga nackdelar ur servicesynpunkt som enpermanent lördagsstängning innebär, inte minst för dem som bor i glesbygd ochhar långt till ett centrum och för dem som arbetar morgon tillfredag eftermiddag, dvs. då systembutikerna håller öppet. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Jag yrkar därför bifall till reservation nr1. Skulle detta yrkande falla i en förberedande votering kommer jag i andrahand att stödja reservation nr 2, som innebär en ettårig försöksperiod medlördagsstängning. I reservation 3 går vi på mycket goda grunder emotlagförslaget att försummelser att betala skatter och sociala avgifter skallkunna medföra att serveringstillstånd av alkoholdrycker skall kunna dras in.Rent praktiskt skulle det gå till så att kronofogdemyndigheten ålades attunderrätta tillståndsmyndigheten när någon försumlighet är för handen.Utskottsmajoriteten är mycket tveksam och förordar viss försiktighet vidtillämpningen, som man inte anser sig böra avvisa lagförslaget. Jagförstår så väl tveksamheten, då det enligt vår uppfattning är både betänkligtoch stötande och förvisso kan uppfattas som myndighetsmissbruk att hota ennäringsidkare att dra in ett tillstånd som kan vara helt avgörande förvederbörandes möjligheter att få en rörelse att gå ihop. I vart fall minskarett sådant indraget tillstånd säkerligen näringsidkarens möjligheter att görarätt för sig. Knäsätts nu den här principen är fältet uppbrutet, ochäven andra yrkesgrupper kan komma i skottgluggen, exempelvis åkare som kan fåsina trafiktillstånd indragna om de ligger efter med skatten. Det är välknappast någon önskvärd utveckling. Kampen mot den ekonomiska brottslighetenbör förvisso föras med andra medel än vad som här föreslås i propositionen. Jag yrkarbifall till reservation nr 3. Reservation nr 6 och reservationen till skatteutskottetsbetänkande nr 52 kommer senare att tas upp av . För har jag tillsammans med några andramoderater motionerat om en utvärdering av mellanölsförbudet. Första gången,1979, avslogs motionen med den motiveringen att det då gått alldeles för korttid från tidpunkten för förbudets ikraftträdande. Årets motion avvisas medmotiveringen att det nu gått . Kommentarer torde därvidvara överflödiga. Det förefaller som om man vill undvika en opartisk utredningom verkligen mellanölsförbudet har haft någon positiv effekt på ungdomens alkoholvanor. Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 5. Anf.4 (): Det råder en ganska stor och bred enighet i fråga ombekämpningen av alkoholproblemen i samhället. En grundläggande tanke inomalkoholpolitiken är bl. a. att privata vinstintressen skall hållas utanföralkoholhanteringen. Den tesen är väl alla politiker och politiska partiervilliga att ställa sig bakom. Tänk om vi kunde vara lika överens om attlivsmedelslagstiftningen skulle få gälla även alkoholhanteringen! Då skulledagens debatt vara fullständigt överflödig. Livsmedelslagstiftningen förbjudernämligen försäljning av produkter som kan skada människan. Hade vi inte en alkoholtradition i landet, skulle alkoholöver huvud taget inte få säljas fritt. Jag vill belägga mitt påstående med attcitera föredragande statsrådet,när hon i proposition 1981/82:143 under rubriken ochskadeverkningar anför följande: "Data från kroppssjukvården visar att allt flermänniskor har fått svåra medicinska alkoholskador. Enligt en undersökning iUppsala sjukvårdsregion fördubblades exempelvis antalet vårdtillfällen meddiagnosen levercirr-hos (skrumplever) till år 1976.Enligt samma undersökning trefaldigades under dessa år antalet vårdtillfällenmed diagnosen pancreatit (inflammation i bukspottskörteln). Dödsorsaksstatistikenvisar samma utveckling. Antalet dödsfall orsakade av alkoholpsykos,levercirrhos vid alkoholism och alkoholism ökade från drygt300 till närmare 800. Enbart dödsfallen med alkoholrelateradlevercirrhos ökade enligt dödsorsaksstatistiken från ca 160 till drygt 400,dvs. Skadeverkningarna är omfattande för missbrukarna, derasanhöriga och samhället. En framgångsrik alkoholpolitik måste bygga påsamförstånd mellan nykterister och alkoholkonsumenter. En av dess grunder ärinsikten att det krävs solidaritet och hänsyn gentemot de medmänniskor som äreller riskerar att bli alkoholskadade. Föräldraansvaret och de vuxnas godaföredöme har också avgörande betydelse för möjligheterna att minskaalkoholförbrukningen. Missbruket måste bekämpas både genom insatser för t. ex.bättre gemenskap i samhället, full sysselsättning och meningsfullfritidsverksamhet och genom insatser för att minska drogernas tillgänglighet.Ungdomars och ideella organisationers initiativ till drogfria aktiviteter måstestödjas. Den totala konsumtionen av alkohol måste pressas tillbakaför att skadorna skall minskas. I det föreliggande utskottsbetänkandet /82:50 harskatteutskottet behandlat propositionens olika förslag, varvidutskottsmajoriteten tillstyrkt förslagen. Ett flertal motioner har ocksåbehandlats i utskottsbetänkandet. I en av motionerna, 1981/82:2243 av ElverJonsson och , har motionärerna understrukit vikten av enmålsättning för minskningen av den totala alkoholkonsumtionen på en tioårsperiod.Motionärerna menar bl. a. ätt många av dem som vårdas eller skulle behövavård för sina alkoholproblem skulle ha stor hjälp av att inte ha inköpsrätt föralkohol. I förslag till åtgärder har motionärerna begärt utredning av frågan omavstängning från inköp hos Systembolaget. I ett särskilt yttrande som har fogats tillutskottsbetänkandet har och jag framhållit att det kan blinödvändigt att införa någon form av inköpsbegränsning. Vi menar dock att det ärrimligt att först pröva andra vägar för att nå de av samhället uppsattaalkoholpolitiska målen. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till hemställani skatteutskottets betänkande 1981/82:50. Alkoholbeskattningen är en av de viktigaste och mesteffektiva delarna av alkoholpolitiken. Det är en av de delar som ärförhållandevis oomstridda. Få människor förnekar att en slagkraftigalkoholbeskattning är nödvändig. Det finns anledning att anta att den alkoholsom säljs utanför alkoholbeskatt- Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. Alkohol- och narkotikamissbruket, m. m. ningensräckvidd vållar ännu större sociala skadeverkningar än den alkohol som säljs påSystembolaget. Människors attityder till de olika alkoholdryckerna harinneburit att prispolitiken har försvagats. Vinkonsumtionen har ökat snabbt,och lättvin används nu i stor omfattning i direkt berusningssyfte, inte minstav flickor och pojkar i tonåren, som har mycket större tillgång till pengarän vad ungdomar hade för ett tjugotal år sedan. Lättvinspriserna har fått enförhållandevis stor betydelse för utvecklingen av bruk och missbruk.Prispolitiken består av en lång kedja av olika alkoholpriser. och 1970-talen har beskattningen varitmer försiktig när det gäller starkvin och starköl än när det gäller starksprit.Det kan naturligtvis även i fortsättningen vara klokt att ha en särskilt hårdbeskattning av spriten. Men det har dessutom varit en påfallande eftersläpningnär det gäller lättvinspriserna. Priset på lättvinerna bör enligt min mening ytterligareskärpas genom en omläggning till höjda grundavgifter i så stor utsträckning attden sammanlagda beskattningen i verkligheten blir en skatteskärpning, vilketockså framhålls i reservationen till skatteutskottets betänkande 1981/82:52. Inte minst på grund av vinets betydelse när det gällerlangning till ungdomar kan det vara motiverat att minska skillnaden mellan deolika dryckerna. Beskattningen av vin bör, om det alkoholpolitiska syftet skallrenodlas, bättre följa mängden ren alkohol i den dryck som säljs.Vinbeskattningen har kommit att utvecklas så, att den motverkar dealkoholpohtiska syften det egentligen råder bred enighet om. har i motion 1981/82:1180 framhållit flera avde synpunkter som jag här har anfört, och reservationen till skatteutskottetsbetänkande /82:52 innehåller i sak samma ståndpunkt beträffandebeskattningen på lättvinerna, varför vi biträtt denna vid utskottsbehandlingen.I övriga delar yrkar jag bifall till hemställan i skatteutskottets betänkande1981/82:52. 5 PER (vpk): Vad vi nu behandlar är två betänkanden frånskatteutskottet, och det innebär att de alkoholpolitiska frågor som där berörshandlar om beskattningspolitik och till denna gränsande frågor. Ändå tas frågorsom öppethållande av systembutiker och t. o. m. den alkoholpolitiska inriktningenupp. Det är en ordning som jag inte anser vara helt bra. Skatteutskottetsbefattning borde begränsas till rena beskattningsfrågor, och alla övrigaaspekter borde behandlas som en enhet, och då av socialutskottet. En sådanordning förordas också av den utskottskommitté som för sedan överlämnadesitt slutbetänkande till talmanskonferensen. I de två betänkandena nr 50 och nr 52 från skatteutskottetbesvaras den del av motionen 2096 som behandlar metoder för prissättning närdet gäller alkoholdrycker och den med anledning av propositionen väcktamotionen 2231, där det påyrkas att av alkoholskattemedlen skall reserverasför stöd till kommuner och landsting för deras drogpolitiska verksamhet. Ibetänkandena tas ju också upp flera frågor som inte berörs i våra motioner, och jagkommer att kommentera också vissa av dessa frågor. I början av betänkandet nr 50 redogörs för dethuvudsakliga innehållet i propositionen nr 143 som betänkandet bygger på ochsom gett möjlighet till väckandet av motioner utöver dem som lagts fram underden allmänna motionstiden. I propositionen föreslås att ytterligare 7,5 milj. kr.skall tillföras för åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket. Man föreslårockså vissa omdisponeringar av medel som skall möjliggöra förbättradfamiljevård av missbrukare. När det gäller den sistnämnda satsningen anmäler vii motionen 2231 stort tvivel och betonar att en sådan satsning noga måsteföljas upp och utvärderas. I motionen framhålls också att propositionen intefår tolkas så, att drogbekämpningen totalt i landet kommer att förstärkas genomde i propositionen föreslagna åtgärderna. Skälet är att den avgörande delen avdrogbekämpningen ligger ute hos kommuner och landsting och att dessas resurserkommer att minska vida mer än vad som motsvaras av den centrala förstärkningsom nu föreslås i propositionen. Regeringens ena hand tar tillbaka betydligtmera resurser från kommunerna än vad den andra handen nu centralt vill ge. I motionen ges ett konkret exempel, från en av Stockholmsrandkommuner, på hur de indragna resurserna leder till social nedrustningockså i vad gäller åtgärder för att motverka alkohol- och narkotikamissbruk, Imotionen påpekas också att det är mycket positivt att totalkonsumtionen avalkoholdrycker minskat och att det är angeläget att denna utveckling kanfortsätta. Om nu kommuner och landsting, till följd av en minskning avresurserna, tvingas minska sitt engagemang i bekämpningen av drogmissbruket,riskeras att totalkonsumtionen åter kommer att öka och att den fördelaktigatrenden bryts. Vi pekar på att alkoholskatterna ger staten en inkomst på ca 7miljarder kronor och att det vore rimligt att kommuner och landstingtilldelades en summa som motsvarar en femtedel av de influtna skatterna, föratt användas i kampen mot alkohol och droger. Frågan om lördagsstängning av systembutikerna har vi intetagit upp i vår motion till propositionen. Jag vill emellertid påminna om attvi i vår motion i samband med beslutet om förra årets försöksperiod var mycketkritiska till den utformning fick och krävde minst ett årsom en mera lämplig försöksperiod och att en sä invändningsfri utvärdering sommöjligt skulle genomföras.