prot · G50990 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:90 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som ny ledamot itrafikutskottet efter anmält . Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant ikonstitutions-och utrikesutskotten under , ledighet anmält hansersättare . Talmannen förklarade valda till. ledamot i trafikutskottet () suppleant i () suppleant i utrikesutskottet () 2 § Justerades protokollen för den19, 22, 23, 24, 25 och . 3 § Talmannen meddelade att OlleWästberg i (fp) återtagit sin plats i , varigenomGertrud uppdrag som ersättare upphört. Omkärnexplosioners inverkan på datorsystem 4 § Talmannen meddeladeatt läkarintyg inkommit för 5ve«y4nrfe«5on, sorn var sjukskriven under tidenden 8 mars-den 12 april. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för . 5 § Svar påinterpellation 1981/82:143 om kärnexplosioners inverkan på datorsystem i har frågat mig om jag kan lämna beskedom vilka effekter på större svenska datorsystem som kan förväntas uppstå tillföljd av kärnexplosioner över någol av våra grannländer och vilka möjlighetertill en återgång till tidigare, rutiner som jag i sådant fall anservara realistiska och därför av beredskapsskäl bör hållas aktuella. GunnarBiörck har därvid hänvisat till att åtskilligt av det i statliga datorerbefintliga materialet endast existerar i datoriserad form och icke motsvaras avnågra faktiska skrivna eller tryckta handlingar. Vidarehänvisar till att det enligt utländska uppgifter har framgått,atl kärnexplosioner i atmosfären kan befaras "slå ut" datorer ochförbindelser mellan datorer till följd av elektromagnetiska störningar (EMP)även på mycket stora avstånd. Enligtmin mening tar upp en svår och mycket allvarlig fråga omdatasystems sårbarhet i samband med kärnexplosioner även på avstånd. Undersökningarvisar att en kärnexplosion på hög höjd kan störa eller slå ut datasystem ävenpä mycket långa avstånd. Det beror pä den elektromagnetiska puls (EMP) somutvecklas under delar av en miljondels sekund och som kan lamslå elektriskainstallationer, telekommunikationer och datoranläggningar. Särskilt känsligatorde anläggningar ingående i ledningsbundna system med metalliska ledare vara.EMP kan alltså ha allvarliga effekter på elektroniska system även på långaavstånd, trots att explosionen i övrigt inte förorsakar nägon materiell skada.Som ett räkneexempel kan nämnas att en kärnladdning på 200 kiloton somdetonerar har EMP-verkningar . Innebördenav detta är alltså alt vi kan drabbas av EMP-effekten vid ett krig i väromvärld, när man använder enstaka kärnexplosioner på hög höjd. Att ange vilkaeffekterna blir för olika datasystem vid en kärnexplosion över ett av våragrannländer är däremot svårare. Det kan dock noteras att information som lagraspå magnetband och skivminne inte förstörs av EMP. Slutsatsen är dels attdataverksamhet som skall fungera i krig måste skyddasmot EMP, dels att man i övrigt måsle planera för rutiner. Intresset för EMP-forskningen har ökat under senare år.Särskill i satsas stora resurser pä forskning och pä ett utökat EMP-skydd.Även i vårt land har skett ett ökat hänsynstagande till EMP-hotet.Forskning har sedan mitten av 1960-lalel bedrivits vid FOA och har nuprioriterats. I fråga om skyddet mot EMP anser forskarna att när detgäller enstaka lokala system kan man få ett otillfredsställande skydd tillrimliga kostnader. Ett skydd för alla system, särskilt de rikstäckande, skulledäremot kunna bli myckel dyrt. En del anläggningar i värt land är redan i dagEMP-skyddade. Skyddet kan behöva byggas ut. Kan detta ske när anläggningenbyggs upp blir det billigare än om man i efterhand skall bygga ett skydd. EMP-frågan tillmäts stor vikt vidförsvarsplaneringen. På initiativ av ÖB tillsattes en centralberedningsgrupp inom totalförsvaret för EMP m. m. Regeringen har uppmärksammat frågan om EMP. Hösten 1981tillsattes sårbarhetsberedningen (SÅRB), som har till uppgift att dels utredafrågan om säkerhet och sårbarhet på dataområdet, dels vara ett aktivt organ närdel gäller information och rådgivning på området. I den handlingsplan som SÅRBöverlämnat till regeringen har tagits upp ett projekt som heter "ADB ikrig". En viktig del i projektet är atl analysera frågan om EMP och desskonsekvenser. I en krigssituation eller vid krig i vär omvärld kan mängadatasystem hotas. I beredskapsplaneringen ingår att de datasystem somoundgängligen måste fungera i en sådan situation skall ges en frånsårbarhetssynpunkt lämplig utformning och förses med tillräckligt skydd. Dettamåste ske redan i fredstid. För andra datasystem måste man i fredstid utarbetareservrutiner för att kunna övergå till arbetsmetoder eller fullgöranödvändiga arbetsuppgifter pä ett annorlunda sätt. Beredskapsplaneringen pågår,bl. a. genom insatser från överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), dedatoranvändande myndigheterna och företagen. Om kärnexplosioners inverkan på datorsystem 3GUNNAR i (m)- Tillät mig alt framföra ett tack tillstatsrådet för hans utförliga svar på min interpellation. Att jag valt interpellationens form för denna fråga harinte berott på att jag själv haft något behov av att tala mer än tre minuterutan på att jag velat ge regeringens talesman tillfälle att ge ett så utförligtsvar som omständigheterna medger, och sä har ju också skett. , då talet om en "kärnvapenfri zon iNorden" får ses som ett uttryck för en begriplig, men knappast realistisk,eskapism, är det viktigt att man blir medveten om att även etl krig, sominitialt kan komma att föras över våra huvuden, likväl på många sätt kan drabbaoss direkt. Statsrådet har givit exempel på detta förhållande. offentliga debatten, särskilt i , har man främst varitbekymrad över de Omkärnexplosioners inverkan på datorsystem försvårade möjligheternatill kommunikation inom och mellan den politiska och den militära ledningen. Såsom jag formulerat min interpellation har jag emellertid också velat ta uppfrågan om vårt sociala betalningsnät, som är knutet till den statligaverksamheten i och kanske även på andra orter. Statsrådet inte närmare gått in på denna problematik i sitt svar. Om del beror på attplaneringsarbetet ännu blott är i sin linda eller om det är av sekretesskäl vetjag inte, men jag är beredd att acceptera den senare förklaringen. Under allaomständigheter brådskar det med beredskapsplaneringen, om den inte kommit igång förrän . och jag har berört frågan om övergång och återgång till manuellarutiner. Jag har läst om ett område, där kunskapen om rutinerredan tycks ha gätt förlorad i , nämligen hand-mjölkningen. Om det inteär olämpligt av sekretesskäl skulle jag gärna vilja höra statsrådetsuppfattning om vilka realistiska möjligheter som finns att ersätta datoriseradeuppgifter med och att ha en "skuggorganisation"redo, centralt eller decentraliserat, för statens ekonomiska transaktioner medmedborgarna. Som jag i andra sammanhang upprepade gånger har framhållit här ikammaren anser jag att lägel i vär omvärld innebär att det brådskar medberedskapen. Det fordras mer än planer. Del krävs resurser, utprovning ochövning. Vår försvarsdebatt handlar mest om fredsförband, framtidastridsflygplan och ubåtar. Det är angeläget att en lika bred debatt skapas omvad den samhälleliga omställningen under beredskaps- och krigsförhållandenkommer att innebära och därför kräver av förberedelser. Jag instämmer naturligtvis med i i att det ärviktigt att skapa debatt kring de tekniska system som vi använder i ett alltmerkomplicerat samhälle och kring frågan om i vad mån dessa är förenliga med dentrygghet, inte minst när det gäller ekonomiska transaktioner, som vi villfrämja för medborgarna i livets olika skeden. En krigs- eller krissituation därkärnexplosioner kan förekomma är givetvis en helt annorlunda verklighet än denvi upplever . Det är därför viktigt att diskussionen om möjlighetenav att en sädan situation uppstår finns med i den framåtriktade planering somvi har i vårt samhälle. När vi bygger upp system och när vi tar till vararationaliseringsmöjligheter i statliga syslem, skall vi veta att vi också måstegardera oss för risker och väga in detta i planeringen och inte minst i deekonomiska kalkylerna. Avskilda skäl vill jag inte gå in på mera specificerade uppgifter i det här .fallet, men det är helt klart att vi behöver höja vår beredskap just när detgäller stora, centrala, administrativa system. Dessutom har vi pådataområdet en möjlighet att, om vi sä vill, välja mer decentraliseradelösningar och därmed minska sårbarheten i systemen. I interpellationssvaret harjag också understrukit att bl. a. detta kan vara en väg. Däremot är det oerhörtsvårt - vilket jag vet atl i inser - atl i efterhand försökaåstadkomma rättelse i system där man inte har beaktat de här synpunkterna närde byggdes upp. Jagtror alltså att den möjlighet jag talat om här måste, tillsammans med fleraandra, vara en viktig faktor, som vägs in i den kommande behandlingen avsårbarheten i våra stora, centrala, administrativa system. Där mäste vi iförsta hand arbeta med framtida lösningar som innebär en större trygghet, men iberedskapsplaneringen måste vi självfallet gardera oss så långt del är möjligtför atl undvika total kollaps i de system vi redan har. Anf.5 i (m): Jag förmodar att jag får uppfatta statsrådet svar så, attdet är utomordentligt svårt och dyrt att göra rättelser i befintliga, stora ochheltäckande system och att man därför rimligtvis måste bygga uppdecentraliserade "skuggsystem" för hantering. Är det enriktig tolkning av statsrådets svar? Omreligionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets- och samarbetskonferenseni , m.m. Det kan vara ett av de alternativ sorn står till förfogande, men delgår inle att ge några generella svar på det här området. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1981/82:148 om religionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets-och samarbetskonferensen i , m. m. har i en interpellation frågat mig dels om jag är villigatt redogöra för läget i förhandlingarna, om religionsfriheten vid säkerhets-och samarbetskonferensen i (ESK) och resultatet av förhandlingarna i FNi samma fråga, dels vilka åtgärder vidtar för att driva fram ettgodtagbart dokument om religionsfrihet vid i . Låtmig först besvara den delfråga som avser frågans behandling inom FN;s ram. Förhandlingarom en deklaration om avskaffande av alla former av religiös ofördragsamhet harpågått under närmare inom FN;s kommission för de mänskligarättigheterna. Detfår därför ses som en framgång att FN:s generalförsamhng förraåret ulan omröstning kunde anta en sådan deklaration. I denna fastslås bl. a.att var och en skall åtnjuta oinskränkt religionsfrihet och även fritt kunnautöva denna. Attarbetet på deklarationen har tagit så har huvudsakligen berott påmotstånd från sida. Andra svårigheter har varit de muslimskastaternas motstånd mol att i deklarationen inbegripa rätten att inte ha en Omreligionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets- och samarbetskonferenseni , m.m. trosuppfattning, liksomrätten att ändra religion. I kommissionen för de mänskliga rättigheterna antogsförslaget till deklaration genom omröstning, där avstod. Dessasvårigheter kvarstod när förslaget till deklaration kom upp tillbehandling i generalförsamhngen. Genom kompromisser kunde män dock där anta entext med consensus. Påsvenskt initiativ tillfogades deklarationen en ny avslutande artikel. I dennafastslås att ingenting i deklarationen får uttolkas så att den inskränker elleravviker från någon rättighet som definierats i den allmänna deklarationen ommänskliga rättigheter och i de internationella konventionerna om mänskligarättigheter. Detta initiativ togs för att motverka att deklarationen skullekunna tolkas som en urholkning av rättigheter söm redan definierats. Endeklaration av det här slaget har visserligen inte den bindande effekten hos eninternationell konvention. I och med att samtliga länder i FN:sgeneralförsamling med consensus godtagit deklarationen kan den dock läggas tillgrund för anspråk på att individens religionsfrihet fullt ut skall respekterasi olika länder. Vadsedan gäller leligionsfrihetsfrågans behandling vid i , sominleddes och ännu långt ifrån avslutats, vill jaginledningsvis allmänt erinra om att detta möte haft och har två huvuduppgifter:att granska genomförandet av bestämmelserna i ;s slutakt och attsöka uppnå enighet om nya åtgärder inom ESK-slutaktens ram som skulle kunnaförbättra säkerheten och samarbetet i . Detfaktum att fortfarande pågår på grund av svårigheterna att enas o:mett slutdokument vittnar om att dessa båda uppgifter för del ärlångt ifrån lätta att fullgöra. Som framgått av pressrapporteringen, och somEvert själv kunnat konstatera vid sina besök i , har mötet i höggrad präglats av konfrontation mellan öst och väst, särskilt i den polskakrisens spår. VadMadridmötet kan resultera i är mycket svårt att avgöra.Resultatet- slutdokumentet-måste emellertid grundas i ett enhälligt beslut avsamtliga 35 deltagarstater. Alla beslut i ESK kräver samstämmighet. Slutaktenfrån innehåller ett antal principer för staternas förbindelsersinsemellan och mellan deras regeringar och medborgare. I förteckningen ingårockså en princip om respekt för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter, däri inbegripet tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet. Förden svenska delegationen i har det varit en viktig uppgift att pä allasätt arbeta för att principen om mänskliga rättigheter och religionsfrihetverkligen efterlevs och ges ett konkretiserat innehåll. I debattinlägg, genomstöd åt framlagda förslag och i redigerings- och medlingsarbetet hardelegationen aktivt verkat i denna riktning. Enighet har emellertid hittillsinte kunna uppnås om de relevanta texterna, som från öststatshåll betraktas sommycket kontroversiella. I ett försök att föra arbetet framåt framlade åttaneutrala och alliansfria stater, däribland , ettkompromissförslag till slutdokument. I detta ingår vissa ylteriigarebestämmelser om religionsfrihet och om de religiösa trosriktningarnas ställninginom resp. deltagarland. Mycket talar för att de bestämmelser som ingår iförslaget utgör ett maximum av vad som kan uppnäs vid . Kompromissförslaget har ännu inte kunnat sakbehandlas.Madridmötels framlid är över huvud taget mycket oviss. Myckel talar för att delinom kort bhr nödvändigt att ajournera mötet för att på nytt återsamlas senareunder året. Den svenska delegationen kommer att verka för att del framlagdaförslaget till slutdokument även i fortsättningen blir utgångspunkt försäkerhetskonferensens förhandlingar. Om religionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets-och samarbetskonferensen i , m.m. 8EVERT (); Jag tackar för de båda svaren, både när detgäller FN:s deklaration om religiös ofördragsamhet och när det gällerförhandlingarna vid ESK i om ett slutdokument, där religionsfrihetsfråganingår som en del i den s. k. korg III om de mänskliga rättigheterna. Religionsfrihet kan inte ses isolerad. Det är svårt atttänka sig religionsfrihet utan att del också finns yttrandefrihet och politiskfrihet. Det är just detta som gör det hela så komplicerat. Stater och nationer kan rimligtvis inte ha något intresseav människors privata tro. Men när denna privata tro bär med sig konsekvenserav något slag uppträder det svårigheter. T. ex. är islam - för att nu hälla sig lillFN-deklaralionen - inte bara en religiös tro ulan också ell politiskt syslem,och när sammanblandningen blir så total som det är fråga om här blir detta atländra sin tro en mot staten ovänlig handling, ja, en handling där man vändersig mot staten. Jag läser i en tidning att hinduism och buddhism lever irelativt gott samförstånd med varandra i , men längre sträcker sig inteden religiösa toleransen. Författningen stadgar nämligen förbud mot att bytareligion. Denna paragraf tillämpas strikt, i varje fall när det gäller kristendomen.Nyligen har tolv nepaleser ställts inför rätta för all ha brutit mot lagengenom att bli kristna och för att ha propagerat för sin tro bland samhälletsbollenskikt. Redan förut sägs det att 50 kristna sitter i fängelse för sammabrott mot nepalesisk lag. Här har vii ett nötskal vad det egentligen är fråga om. har vi äntligen fått en deklaration i FN, efter 20 årsarbete. Det är atl hälsa med stor tillfredsställelse. antagen medconsensus, dvs. enhällighet, vilket naturligtvis, som utrikesministern säger,ger den en särskild tyngd. Men gäller det det svåra arbetet att se till altdeklarationen också följs. Det måste för FN och för betyda atl viföljer upp deklarationen. Så till den europeiska säkerhetskonferensen: gäller detEuropa. För svenskt vidkommande är det flera vitala frågor som behandlas i denutdragna process som ESK nu har blivit. Vi har kravet på en europeisknedrustnings- Omreligionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets- och samarbetskonferenseni , m.m. konferens, som iinledningsskedet skall behandla de förlroendeskapande åtgärderna, i den s. k.korg I. Vi har de ekonomiska frågorna i korg II, om vilka det i stort settråder enighet. Och så har vi frågan om de mänskliga rättigheterna i korg III,där informationsfriheten behandlas och där frågan om religionsfrihet ocksåingår. Delförslag som föreligger frän de s. k. NN-staternas sida - de neutrala och alliansfriastaterna - utgör ett minimum av vad man kan begära. Utrikesminister att det är ett maximum av vad man kan hoppas på. Men vi vet attöststaterna anser alt även detta förslag är atl gå för långt -därav de utdragnaförhandlingarna. Grundprincipenbland de olika - jag tror, herr talman, att man måste vara klaröver att det finns betydande olikheter mellan de olika staterna - är att manfår praktisera religion, dvs. delta i kulthandlingar, men att man får propageraför ateism, som då betecknas som vetenskap. I det senare fallet är det en aktivhandling utåt, i det förra fallet är det något som man praktiserar i en mindregrupp utan att det skall ha någon betydelse utåt. Detta innebär i många fallatt kristna församlingar inte får anordna söndagsskola, att de inte får haungdomsarbete inom församlingens ram osv. Från och lill når oss dessutomunderliga rapporter från t. ex. , som naturligtvis är ledande idetta sammanhang som i andra. Det gäller t. ex. uppgiften all sju pingstvännerflytt till den amerikanska ambassaden och där begärt utresetillstånd. Enligtalla internationella överenskommelser skall var och en ha rätl att utvandra,men dessa förvägras rätten. En av dem blev allvarligt sjuk och mäste tas in påsjukhus. blev hön utskriven och är nu återsänd till sin hemort.Det är en positiv sak att hon inte har blivit arresterad. får vi rapport omatt hon troligen får utvandra när ansökan är gjord och har behandlats ivederbörlig ordning. I så fall skulle också de andra på ambassaden följa efter.Jag hoppas, herr talman, att det verkligen blir möjligt. Jag vill gärna här ochnu, från denna talarstol, vädja till de sovjetiska myndigheterna att beviljaansökan om utresetillstånd. Jagskall ta ett par andra exempel som nätt oss, och som kan vara värda attuppmärksamma i en sådan här debatt. En av anklagelsepunkterna mot en pastor somär far till fem barn var att han uppfostrade sina barn i anda. Enhgtsovjetisk lag, artikel 22, är rehgiös undervisning av barn under 18 årförbjuden. Enperson som agerat inom ramen för Den kristna kommittén för försvar av dentroendes rättigheter sitter nu fängslad, enligt för alt han skrivit,mångfaldigat, innehaft och distribuerat förtalande material, deltagit iSovjetfientiig agitation och propaganda med syfte att undergräva det rådandesystemet i . Det är alltså.en fråga om hot mot staten. Det ärklart, herr lalman, att om man har en lag som säger att religionsfrihet intefår råda i den form vi har i västerlandet eller på andra håll och någon brytermot denna lag, då bryter han också mot staten. Då blir brottet motreligionsfrihetslagen också etl hot mol siaten. Del är detta vi nu vill kommaifrån. Under Chrustjovs tid vardet svårare än . Det är mycket som talar för Det är mycket somtalar för att det under den nuvarande regimen i trots allt harblivit något bättre. Det man hoppas på i den här situationen är att denna förbättringfortsätter, och att man tar stegel fullt ut och bekänner sig lill en av våragrundläggande fri- och rättigheter, nämligen religionsfriheten.. Jagskall, herr talman, gå in bara något på ESK-processen. Vi har ett dokument,från , som är ganska bra. Om det dokumentet följdes lill alla delar,skulle vi inte ha haft vare sig Polenkris eller brott mot de religiösa fri- ochrättigheterna. Men dokumentet är tyvärr vagt, och mycket beror på vad vi självalägger in för mening i det som sagts i slutakten. Det NN-slaterna nu begär somett maximum - vilket jag menar är ett minimum -är att dokumentet skall utökasmed ett tillägg om att åtgärder kommer alt vidtas för att säkerställautövningen av religionsfriheten, alt det skall finnas samrädsmöjligheter ochatt man skall ha rätt att utveckla inbördes konlakter. stod det"ha" inbördes kontakter i stället för att "utveckla"inbördes kontakter. Det finns många bestämmelser kring religionsfriheten iSovjet och som gör att man där, som jag sagt lidigare, inle färutveckla och praktisera sin religion på det sätt vi önskar här. Jaghoppas , herr talman, att det NN-dokumenl som är framlagt skall göra detmöjligt att få lill stånd en överenskommelse med consensus i , när dendagen komrher att frågan kan tas upp på nytt. Jag skulle gärna vilja få enytterligare kommentar av utrikesministern. Tror utrikesministern alt det ärmöjligt alt t. ex. lill hösien fä en överenskommelse grundad på detta dokument?Jag vet att det skall vägas mot andra saker. I ESK-processen är det ju fråga omalt det skall väga jämnt mellan de olika korgarna. Om man ger på ett häll tarman på ett annat håll. Jag tycker alt vi har en ganska god utgångspunkt i vårtstarka krav på en säkerhetskonferens och i att vi ocksä begär att fä en ökadreligionsfrihet, Omreligionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets- och samarbetskonferenseni , m.m. nämnde fallet med de sovjetiska pingstvännerna somtvingats ta sin tillflykt till den amerikanska ambassaden i . Desovjetiska myndigheterna har ställt i utsikt att en av dessa pingstvänner kanfä se fram emot att eventuellt få resa ut ur på grund av sitthälsotillstånd. Jag tycker att detta i blixtbelysning visar vad man menar medreligionsfrihet i ett land som . Det man menar med religionsfrihethar inget som helst med vår uppfattning om religionsfrihet all göra. Mankan jämföra situationen för pingstvännerna på den amerikanska ambassaden iMoskva med situationen för de tusentals internerade polackerna, som häromdagenav sin egen regering generöst erbjöds att lämna sitt land, förutsatt alt delovade atl inte återvända. Det är ett uttryck för hur man ser på de politiskafri- och rättigheterna i den delen av . Naturligtvisär det ett ansländighetskrav, etl minimum verkligen, att de sovjetiskapingstvännerna får leva och verka fritt i sill eget land, lika mycket som detär ett anständighetskrav att de polska Solidariletsmedlemmarna får leva ochverka fritt i sitt eget land. Om religionsfrihetsfrågans behandling vid säkerhets-och samarbetskonferensen i , m.m. Då det gäller de konferenser och dokument som EvertSvensson och jag talar om kan vi notera vissa framgångar och vissa besvikelser.Vår uppfattning om politisk frihet och religionsfrihet är att dessa friheterskall vara absoluta - staterna får över huvud taget inte inskränka vare sigpolitiska eller religiösa friheter. Dessa dokument skall man nu anta inom FNtillsammans med stater som har den polska och sovjetiska uppfattningen ommänskliga rättigheter, inbegripet religionsfrihet. Då blir det med nödvändighetytterst urvattnade dokument som beslutas i FN och pä säkerhets- ochsamarbetskonferensen i . När vi i diskuterar sådana frågor har vi alla, ivarje fall de demokratiska partierna i , en ambition att förbättraförutsättningarna för utövandet av den absoluta religionsfriheten och deabsolula politiska friheterna.