prot · G50928 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:28 Om regeringens syn på viss samhällsinformation iSovjetunionen Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 §Anmälan om kompletteringsval till utskott 1 TREDJE VICE TALMANNEN; partigrupp har som suppleant iutrikesutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Tredje vice talmannen förklarade vald lill suppleant i utrikesiaskottet () 2§ Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. 3 §Tredje vice talmannen meddelade att () denna dag återtagit sinplats i , varigenom uppdrag som ersättare upphört. 4 §Svar på fråga 1981/82:71 om regeringens syn på viss samhällsinformation iSovjetunionen har frågat mig vad jag drarför slutsatser för svensk del angående den sovjetiska informationen tillallmänheten om tillämpningen av sovjetiska lagar. Frågan har ställts medanledning av att jag besökte . Vid mitt besök i , som skedde på inbjudan avden sovjetiske justitieministern , fick jag en översiktlig redogörelseför den informationsverksamhet som bedriverinom sitt område. Jag fick därvid veta bl. a. atl de olika massmedierna i stor Om regeringens syn på viss samhällsinformation iSovjetunionen utsträckninganvänds i denna verksamhet. Program om människan och lagen sänds regelbundet iradio och TV. Ministeriet ger ul en juridisk facktidskrift och enpopulärvetenskaplig informerande månadstidning, som går ut i en upplaga på 5miljoner exemplar. Grundläggande rättsundervisning ges både i skolorna och ihögskoleundervisningen. Vid besöket fick jag också information om det arbete sompågår med en systematisering av lagstiftningen i . En arbetsgruppinom juslilieministeriel har under större delen av arbetat med dennasystematisering av den stora mängd lagar och dekret som har tillkommit undersovjetstatens historia. har man på grundval av del arbetet påbörjat enkodifiering av gällande rätt. 1 viss mån byggs den nya lagstiftningen upp meddatorstöd. I detta arbete har erfarenheter från liknande arbete iFörbundsrepubliken och tagits lill vara. På detta område anserjag dock atl vi i har kommit minst lika långt. Behovet avsystematisering år f. ö. inte lika akut i . Några konkreta slutsatser för svenskt vidkommande har jaginte dragit efter min resa. Jag vill emellertid framhålla att de diskussionersom har förts har rört melodfrågor. Innehållet i lagstiftningen har endastundantagsvis berörts. Vi är på båda håll väl medvetna om de ideologiskaskillnader som föreligger mellan våra rättssystem. Anf.3 (): Jag tackarjustitieministern för svaret. Jag måste tyvärr säga att jag fortfarande inte är nöjd medde skäl som justitieministern har angivit för sin resa till . Isomras kunde vi i tidningarna läsa - och det har också bekräftats här i kammaren- att resans syfte var att studera information lill allmänhetenom nya och gamla lagar. Som exempel på detta angavs i massmedia att domarnagörs offentliga i syfte atl stärka rättsmedvetandet. Jag har läst ett referat från rättegången mot densovjeljudiske matematikern , som dömdes till fem årsintern förvisning. Referatet är gjort av rysk massmedia. Det brott som ViktorBrailovsky dömdesför var medverkan i en hemlig tidskrift. I den hade hanmedarbetat . Preskriptionstiden för sådana brott är femår. Preskriptionstiden hade med andra ord för länge sedan gått ul. Av denoffentlighet som har gett åt rättegången framgår inte altViktor Brailovsky dömdes för ett preskriberat brott. Referatet anger att rättssalen var fullsall. Del brukar devara vid den här typen av rättegångar. Men inga av Brailovskys vänner ficktillträde till rättssalen, och först timmarna innan rättegångens början fickBrailovskys hustru besked om atl hon och hennes son skulle kunna närvara. Denstora mängd utländska journalister som ville bevaka rättegången fick aldrigtillträde till rättssalen, ulan hölls på behörigt avstånd från området medhjälp av kravallstakel. Så är det vid de flesta av de rättegångar som hålls mololiktänkande i , mot de ryska judar som har förvägrats utresetillstånd m. fl.Därtill förläggs ofta rättegångarna långt utanför centrum i otillgängliga lokaler, såsom också gjordes i det här fallet. Detta år vad ordet ''offentlig het" betyder på ryska. Del finns alltid skäl att arbeta för alt rättsmedvetandeti en stal skall vara högt-så också härhemma i . Men har ingetatt lära av . Ett rättsmedvetande i ett land måste dessutom bygga på attstaten själv följer de deklarationer och internationella överenskommelser somden har varit med om att träffa. Så gör inte . Brotten motHelsingfors-deklaralionen och FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna ärde mesl flagranta, Deklarationen om rätten alt lämna sitt eget land gällerexempelvis inte Sovjetmedborgarna. Det finns många skäl för alt en svenskjusliiiemihister reser till , men att studera rättssäkerhet kan aldrigvara ett skäl - det finns nämligen ingen rättssäkerhet för de oliklänkande iSovjet. Det är den konkreta slutsats som jag tycker atl justitieministern bordeha dragit av sin resa till . Om regeringens syn på viss samhällsinformation iSovjetunionen Qm tror att syftet med resanvar atl studera rättssäkerheten i tror hon fel. Det har väl helleraldrig sagts all syftet var det. Som jag har uttalat här var syftet med resanbl. a. att studera rena melodfrågor. Vi tog naturligtvis upp en mängd andrafrågor vid detta besök, som var av rutinmässig karaktär och ägde rum föreubåtsaffären. Jag vill alltså understryka alt huvudsyftet inte var atlstudera rätlssäker-hetsfrågor, ulan huvudsyftet var att få ett rutinmässigtutbyte av erfarenheter inom våra rättsliga områden. 5 (): Jag är glad om det inte var huvudsyftet. Likväl angavs imassmedia atl syftet var att studera den information till allmänheten som berörde gamla och nya lagarna. Som exempel angavs just att domarna i görsoffentliga och ingår i uppfostran för att stärka rättsmedvetandet. Det finns ad anledningatt besöka i olika sammanhang, men del finns också all anledning attvara oerhört kritisk mot den rättsosäkerhet som finns för stora grupper där.Det finns ingen anledning alt försöka ge sken av att det finns en rättssäkerheti . Det gör tyvärr den information som gavs i massmedia med anledning avjustitieministerns besök. Överläggningen var härmed avslutad. Om utvecklingen av nya datoriserade betalningssystem 5 §Svar på fråga 1981/82:86 om utvecklingen av nya datoriserade betalningssystem har frågat mig vilka åtgärderjag avser att föreslå för att vederbörlig hänsyn skall tas till integritets-och sårbarhetsaspekler vid utvecklingen av nya datoriserade betalningssystem. Låt mig först slå fast att det givetvis är viktigt allintegritets- och sårbarhetsaspekler beaktas i samband med atl man inför nyaADB-system. Dessa frågor är redan tidigare föremål för särskild uppmärksamhetfrån samhällets sida. Vad först gäller integrilelsskyddel vill jag erinra om attdatalagen är tillämplig på alla ADB-register som innehåller personuppgifter.Sådana register får i princip inte föras ulan tillstånd av datainspektionen.Inspektionen skall vid sin tillståndsprövning särskilt beakta risken förintrång i den personliga integriteten. Inspektionen får också meddela närmareförskrifter om hur register skall föras. Enligt vad jag har inhämtat har dalainspektionen hittillsbara i något enstaka fall prövat en ansökan om tillstånd till register för ettADB-baseral betalningssystem. Inspektionen har då inte funnit anledning altvägra tillstånd. Qm det skulle visa sig all ett sådant register leder tillintegritetskränkningar, har inspektionen emellertid möjlighet att ingripa mednya eller ändrade föreskrifter eller i sista hand genom atl dra in tillståndet. Vad beträffar sårbarhetsaspekterna torde det i första handvara de förelag som använder sig av datoriserade betalningssystem som harintresse av atl se till att systemen är tillförlitliga. Men också frånsamhällets sida finns det ett intresse av att riskerna för fel och missbruk ärså små som möjligt. 1 detta avseende vill jag peka på att regeringen i juli1981 har beslutat tillkalla en beredning för alt utreda frågor om säkerhet ochsårbarhet på dataområdet och informera och ge råd i sådana frågor. a. fått i uppgift atl utarbeta en handlingsplan med en närmareprecisering av vilka sårbarhetsfrågor som kräver särskild uppmärksamhet frånsamhällets sida. En redogörelse för detta arbete skall lämnas till regeringenföre . Med hänvisning till vad jag nu har sagt anser jag att detinte f. n. finns anledning atl föreslå några ytterligare åtgärder på området. Anf.7 (); Jag tackarjustitieministern för svaret. Jag utgår nu ifrån att den beredning som är tillsatt ocksåinriktar sig, eller har inriktat sig, på sådana frågor som de jag här kommeratt beröra - jag skall bara nämna ett par tre stycken. Det är ett faktum alt man inte kan dömas enligtlagen om man bara vilseleder en maskin. Man måste vilseleda en människa, om manskall kunna bli fälld för bedrägeri. Men med de nya terminalerna för betalkortblir det möjligt att länge utöva bedrägerier utan att någon bedragen människaär inblandad,och ändå kan bedragaren göra goda affärer. Ett exempel på delta stod nyligenatt läsa i , där professor i i detaljbeskrev ett sätt alt skaffa sig kunskap på olaglig väg både om betalkorlenshemliga nummerkoder och om deras magnelkoder. Sedan är det fritt fram för enbedragare atl mjölka kontot, långt innan någon kan vela om del eller förhindradet. Det finns också andra effekter av konto- och betalkort sominte är särskilt väl genomlysta. Man kan t. ex. väldigt lätt genom korten spårakontoinnehavarens fysiska förflyttningar. Han eller hon måste ju själv vara påen viss plats för all sticka in sitt eget kort och mata in sin egen kod. Sedanmåste datorn meddela detta till någon centralpunkt och tala om vid vilkenterminal del har skett, innan några vidare transaktioner kan ske. Att därefterföra dessa informationer vidare, automatiskt eller via telefon, är ingen konstalls. Jagskullegärna vilja veta om detta är förbjudeli någon lag. Vi harvisserligen banksekretessen, men jag undrar om den verkligen täcker ett sådanthär fall. Slutligen undrar jag om de som studerar datasamhälletssårbarhet verkligen har gått igenom vad som händer med de datoriseradebetalningssystemen när linjerna blockeras på grund av olyckshändelse ellersabotage och när terminalerna och de centrala datorerna går ner av samma skäl.Vad finns del då för back up-möjligheler? Hur går det för de människor som saltsin lit till elektroniska betalningssystem, när systemen inte fungerar? Vemhåller dessa människor skadeslösa för de anspråk som kan komma att ställas pådem? Jag anser att hela detta komplex av säkerhets-, ansvars-och integritets-frågor inte är så genomarbetat som det borde vara. i varje fallinte så att man kan ge sig in på några stora experiment med betalkort ochkontokort. Det är visserligen sant alt i princip är samma saker som förutbrottsliga, men brotten kan göras mycket lättare och i slörre skala. Då måsleman i rättstillämpningen, föreskrifterna och antagligen även i själva lagarnaförsöka följa med i den utvecklingen, precis som vi gjorde i fråga omintegriteten, när den plötsligt hotades av datorerna i så mycket större skalaän tidigare. Om utvecklingen av nya datoriserade betalnings-svstem har tagit upp flera mycketviktiga frågor som vi måsle följa uppmärksamt. Särskilt gäller deltadatabrollen. Jag hade inte anledning atl beröra dem i mitt svar, men jag kanförsäkra atl vi har även frågor som rör dem under uppsikt. Det pågår f. n. enöversyn av förmögenhelsbrotten, och i det sammanhanget aktualiserar vi ocksåfrågan om databrollen och frågan om huruvida någonting i samband meddatahanleringen som icke är brottsligt rimligtvis borde vara del. Jag villunderstryka alt del är av mycket stor vikt att vi följer dessa frågor. När det gäller sårbarheten utgår jag ifrån att just sådanafrågor som aktualiserade här skall följas upp av den i somrastillsatta beredningen. Överläggningen var härmed avslutad. Om besparingarna på vinterväghållningen 6 § Meddelande om svar på interpellation 1981/82:71 9 Kommunikationsministern : Herrtalman! Jag vill meddela att jag hade för avsikt att besvarainterpellation nr 71 av den 30 noveniber. Interpellanten ärförhindrad att ta emot svaret . Efter överenskommelse kommerinterpellationen alt besvaras . 7 § Svar på fråga 1981/82:81 om besparingarna påvinterväghållningen har frågat mig om det är ilinje med regeringens intentioner alt besparingar inom statens vägverk ensidigtdrabbar glesbygdsboende genom att man låter huvuddelen av de nödvändigabesparingarna på vintervåghållningen drabba de mindre vägarna. har antagit en ny femårsplan fördriften av de statliga vägarna. Verket har fått göra omprioriteringar iverksamheten med besparingar som går ut över service och underhåll av vägnätet.Innehållet i planen finns redovisat i verkets anslagsframställning. För atl besparingarna inte alltför hårt skall drabbaunderhållet av vågarna har minskningar också gjorts i vinterväghållningen. Det är svåra avvägningar alt anpassa besparingarna så altde lotala effekterna på vägtrafiken och transportkostnaderna i samhället blirså små som möjligt. Besparingarna görs med beaktande av de trafikpolitiskamålen i fråga om trafiksäkerhet, framkomlighet, restider etc. Jag har diskuterat vinterväghållningen med verketsledning. Det är självfallet så att vägarna kommer att snöröjas. Hurbesparingarna slår är mycket beroende på de lokala förhållandena. har myckel god kännedom om vägarna och trafiken och vet varproblemen uppstår. Delta gör, trots en sänkt standard, all vägarna kommer att haen acceptabel framkomlighet. Det ställs emellertid ökade krav på trafikanternaoch fordonens utrustning. Särskilt viktigt är att alla trafikanter anpassarhastigheten till väglaget. 11PÄR (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Låt mig till att börja med slå fast alt jag självfallet ärmedveten om atl man måsle spara också på väghållningens område. I ett läge därvi har ett stort budgetunderskott, som vi måsle försöka eliminera, får vigivelvis inte ha några heliga kor inom den statliga verksamheten. Vägarna skallenligt min uppfattning inte heller vara några heliga kor. Jag tycker också alt det då är rimligt att vi ställerhögre krav på bilisterna när det gäller både hur man utrustar bilarna och hurman kör i en situation där vi inte kan gå lika långt i vinlerväghållning som vigjort tidigare. Mensamtidigt är det naturligtvis viktigt på detta område liksom på alla Nr 28 andraområden atl besparingsåtgärderna fördelas på ett något så när rimligt den sätt ochatt de drabbar någorlunda rättvist. Jag tycker mig ha märkt en tendenshos de lokala vägförvaltningarna att man för atl kunna bibehålla en i stort settoförändrad standard på de största vägarna vältrar över en orimligt q besparinsarna stor del avbesparingsbördan på de små vägarna och låter dessa dra ell alltför =vinterväshåll-tungt lass. Vad som särskilt gjorde mig uppmärksam på detta var enartikel i i , där man redovisade vägverkels iStockholms län intentioner. Det slås där fast att på det vägnät som saltas ärsträvan fortfarande en is- och snöfri vägbana, alltså en mycket hög standard.På de mindre vägarna däremot kommer plogning under vardagar då arbetsresorförekommer att ske först vid ett snödjup av . och åtgiirdsliden beräknas . Under övriga tider kommer standarden atl vara ännusämre enligt dessa uttalanden från i . Självfallet måste man ha högre kravpå snöröjning och vinlervåghållning på de största vägarna. Det är alldelesgivet att man måste anpassa ambitionsnivån efter hur stor trafiken är. Så skerredan i dag. och jag utgår från alt så skall ske också i framliden. Men när mannu måste skåra ned måsle man rimligen låla dessa nedskärningar drabba alla påett något så när rättvist sätt och inte låta en orimligt stor del av nedskärningendrabba glesbygden. Jag är också på det klara med att detaljavvägningarna måstegöras lokall och regionall av vägförvaltningarna. Men ett klargörande frånregeringens och kommunikationsministerns sida om att man också på det hårområdet måste låta besparingsbördorna fördelas på ett rättvist sätt så att intevissa grupper får orimligt stora bördor Iror jag är mycket värdefullt i delfortsalla arbetet. Ingen skulle önska mer än jagandet fanns merresurser atl ta av för väghållningen - inte bara för vinterväghållningen utanöver huvud taget för atl kunna satsa mer pengar på vägarna. Jag tycker all drar en rimlig slutsats avsituationen när han säger all de små vägarna inte bör få en orimlig belastningi så måtto att vinlerväghållningen eftersatts där i alltför hög grad. När man läser tidningarna kan man få intrycket att denvinter som kommer skulle bli mycket värre än alla andra vintrar vi har upplevt.Men del vet vi dess bättre ingenting om. Och så stelbent är inte vägverketsorganisation, vare sig i del ena eller i det andra länet, atl man inte i vissutsträckning kan anpassa sig till de förhållanden som uppträder. Som jag sade i svaret kommer naturligtvis alla vägar atlsnöröjas. Möjligen kan man vänla sig att omständigheterna gör all del kan draut på liden något jämfört med vad vi varit vana vid. Vi är ju vana vid en braservice, och den hoppas jag skall kunna fortsätta. Men självfallet kan detdröja någon eller några limmar längre än vad vi varit vana vid. Nr 28 Anf. 13 (): Tisdaeen den ''' talman! Det är klart atl vi alla förenas i hoppet attklimatet skall vara 17november 1981 gynnsamt för regeringens sparplaner. Det återstår väl atl se ivilken mån vintern behagar medverka i fråga om de behov vi har av alt skära ned Om besparingarna kostnaderna. nåvinterväshåll- 'S tolkar ändå kommunikationsministerns uttalande såalt del inte är förenligtmed regeringens intentioner att på det sätt som i varje fall den aktuellatidningsartikeln ger vid handen låta glesbygdsvägarna så atl säga dra ettorimligt tungt lass när det gäller de besparingar som är nödvändiga, utan skall försöka eftersträva en något så när rättvis fördelning. Jag hoppas också alt vi kan räkna med atl man noga följerhur vintern utvecklar sig och har möjlighet att anpassa insatserna lill delfaktiska klimat som drabbar oss framöver. Om del visar sig bli stora problemhoppas jag alltså atl vi kan påräkna all man kommer att lätta något påpenningpungen. Jag utgår ifrån atl alla är överens omatt,det i första hand är de hårdast trafikerade vägarna, som vi praktiskt tagitalla henylljar oss av, som måste bli röjda. utgår ifrån alt regeringen ochkommunikationsdepartementet följer den här frågan med största uppmärksamhet,och det kan jag försäkra att vi gör. Skulle vi få en exceptionellt besvärlig vinter i så måttoatt vi får mängder av snö, kan jag naturligtvis inte säga exakt hur det kommeratl av, men en sak kan jag säga; Då måste regeringen se till att detfinns resurser så att man kan komma ut på de här vägarna - det är alldelesklart. Jag tycker kanske att man inte behöver dra de värsta slutsatserna av detidningsuppgifter som förekommit. Avslutningsvis kan jag också säga atl vi tillmäter de härfrågorna så stor vikt att vi har dem högaktuella i höstens budgetarbete. 15 (): Jag tycker ändå att den här debatten har lettlill en del nyttiga klargöranden. a. har vi fått veta att det inte ärmeningen att glesbygdsvägarna skall sättas i strykklass. Jag är naturligtvisockså på det klara med att det ligger i allas intresse att man satsar destörsta resurserna på de stora vägarna, men vi kan alltså även räkna medinsatser som på något sätt anpassas till den verklighet som utvecklar sig. Sammanfattningsvis föreställer jagmig all vi efter den här debatten kan känna oss ganska trygga i vetskapen attmänniskor inte behöver bli insnöade i våra glesbygder . Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1981/82:94 om handläggningstiden vid registrering av handelsbolag har frågat mig vilkaåtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas för att förkorta de heltotillfredsställande expeditionstiderna för registrering av handelsbolag. Handelsbolag registreras i de handelsregister som förs vidlänsstyrelsernas allmänna enheter. Enligt uppgifter som jag har fållfrån länsstyrelserna är handläggningstiderna vid registrering i regel en . Vid länsstyrelserna i . samt och Bohuslån år handläggningstiderna emellertid betydligt längre. Vid i lån är handläggningstiden kn. Detta är enligt min mening otillfredsställande.Länsstyrelsen har på olika sätt försökt all förbättra denna situation. För del första har tagit initiativ till enöversyn av verksamheten vid handelsregistret. Denna översyn har gjortstillsammans med statskontoret och länsstyrelsernas organisationsnämnd. Förslaghar lagts fram om att överföra registret lill ADB. Delta beräknas förkortahandläggningstiden . För det andra flyttade under /81länsstyrelsen över personal från andra enheter inom lillhandelsregistret för atl på så sätt förkorta handlåggningstiden. Med deltanådde man en viss tillfällig förbättring, från ca till fyramånader. För innevarande budgetår har hos regeringenanhållit om medel för atl bekosta en motsvarande tillfälligpersonalförstärkning. Regeringen har för innevarande budgetår tilldelatlänsstyrelsen medel för sex tillfälliga handläggartjänsler vidhandelsregistret. Vidare behandlar regeringen i del nu pågående budgetarbeteten framställning från i om medel för all bekostainförande av ADB-stöd vid handelsregistret. Det bör med dessa åtgärder finnas goda förutsättningar förall få ner handläggningstiderna vid i . Jag vill slutligen understryka alt det är angeläget attärenden som direkt berör allmänheten, och där en utdragen handläggningstid gerupphov lill en försämrad rällssäkerhet för den enskilde, behandlas så skyndsamtsom möjligt. I nuvarande läge med knappa resurser måste enligt min meninghandläggningen av sådana ärenden prioriteras högt. Om handläggningstiden vid registrering av handelsbolag 17CHRISTER EIREFELT (fp); Jag ber alt få tacka kommunministern för svaret. Jag blev faktiskt uppriktigt förvånad när jaguppmärksammades på det här problemet. som allt fler påpekar hurnödvändigt del är alt vi stimulerar och underlättar företagande finns alltsåden här typen av byråkratiska spärrar kvar. Det kan knappast skyllas enbart påbristande resurser. Det måste med nödvändighet också handla om planering. 12 protokoll 1981/82:25-28 Nr 28 Här satsar vi alltså stora pengaroch resurser på all intressera folk för att Tisdaeenden starta förelag, Det måsle förefallaunderligt, t. ex. för den som har gått 17november 1981 'genom någon av utvecklingsfondernas siaria-egel-kurser. lar så lång lid som - del har t. o. m. funnits tidpunkter då del i Omåtsärder för handlat om - för en vanligenkel an öka exporten registrering. Innan man fått registreringsbeviset får man intebedriva någon av förädlade livs- rörelse över huvud tagel. Saken blir inte precis bättre avall som medel handlåggningstiden ökat drastiskthar kostnaden för registrering tredubb- framgår del av kommunminislerns svar atl åtgärder pågårför att råtta lill missförhållandena. Del är naturligtvis utmärkt ochnödvändigt. Det är mycket riktigt i som förhållandena är klartsämst. Från där sade man atl manuppnkirksammai problemet, men likväl har handlåggningsliderna sedan dessytterligare förlängts. handelsregisler är naturligtvis störst medungefär en femtedel av samtliga registreringar i landet. Del gör det bara ånmer angeläget atl komma lill rätta med detta enligt min uppfattning onödigahinder för nyförelagande. Kommunministern avslutar sitt svar med atlsäga att den hår typen av ärenden bör ges hög prioritet. Också jag tycker det.De åtgärder som kommunministern nämner måste därför snabbt leda till atthandläggningstiderna blir rimligare. i stället för likamånga månader tycker jag är för mycket redan det. Utöver vad jag tidigare redovisat vill jagerinra om atl del har gjorts en del mindre förbättringar under innevarandebudgetår. Det gäller förändringar i handelsregisterkungörelsen. Länsstyrelsernaskall inte längre betala tillbaka regislreringsavgifter i de fall då ansökanavskrivs.