prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:25 det) 12 november 198J Om tillståhdspröv-niitgen äv svenska företags utlandsinvesteringar Förhandlingarna leddes till en början av tredje vicetalmannen. 1 § Anmälan om kompletterihgsval till utskott 1 TREDJE VICE TALMANNEN; Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant ifinansutskottet under ledighet anmält hans ersättareAllan . Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant I finansutskottet () 2 § Justerades protokollet för den 4innevarande månad. 3 § Tredje vice talmannen meddeladeatt anhållit om ledighet från uppdraget som riksdagsledamotunder tiden -. Kammaren biföll denna ansökan. Tredje vice talmannen anmälde attAnders () skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Svar på frågorna 1981/82:76 och 82 omtillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 2 Ekonomi- och budgetministern : Herrtalman! och har båda frågat mig varförtillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar avskaffats. Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar Jag vill inledningsvis klargöra att tillståndsprövningenför svenska företags utlandsinvesteringar inte avskaffats. Däremot hartillämpningsbestämmelserna ändrats. Ändringen innebär att det inte längreskall vara ett krav att visa atl en tilltänkt investering kommer att ge engynnsam effekt på vår bytesbalans. Detlakravhar visat sig omöjligt att tillämpai praktiken. Det har inte heller haft nämnvärd påverkan på valutastyrelsensbeslut i enskilda fall. Kravet har emellertid medfört betydande administrativtmerarbele för både och företagen. Jag anser det angeläget attavskaffa onödiga restriktioner som inte i praktiken fyller någon egentliguppgift, utan endast medför byråkrati och krångel. Ändringen torde inte kommaatt leda till någon nämnvärd ökning av de svenska investeringarna utomlands. Det är alltså endast den del av tillståndsprövningen somavser bytesbalanseffekten som avskaffats. Kvar står prövningen avinvesteringens karaktär, dvs. en kontroll av atl den avser en direktinvestering och inte en portföljinveslering. Vidare kommer, så längevalutasituationen så kräver, villkor atl ställas att direkta investeringarutomlands skall finansieras genom upplåning i utlandet av del investerandeföretaget. I vissa fall kan, som , finansieringskravel helt ellerdelvis efterges. I enlighet med ingångna internationella överenskommelserhar vi dessutom möjlighet att avslå ansökningar om direkta investeringar iutlandet, om dessa bedöms åsamka utomordentlig skada. Vid dennaprövning kan bl. a. industri- och sysselsättningspolitiska synpunkter anläggas. Avslutningsvis vill jag också understryka atl del enligtmin mening inte finns anledning att ha en generellt negativ syn på att svenskaföretag investerar utomlands. Jag delar den uppfattning soni kommer tilluttryck i den sittande valutakommitténs expertrapporter, nämligen attutlandsproduktionen gör del möjligt för företagen att växa sig större än deannars skulle ha kunnat. Utan utlandsproduktion skulle våra storainternationella koncerner inte kunna upprätthålla samma nivå på sin forsknings-och utvecklingsverksamhet eller samma vitt förgrenade nät av egna försäljningsbolagrunt om i världen. Man kan fråga sig hur företag som SKF, , ,m. fl. över huvud taget skulle ha kunnat hävda sig påutlandsmarknaderna , om de hade varit hänvisade enbart till produktion ioch export från . Det är uppenbart att investeringar utomlands germarknads-, stordrifts- och specialiseringsfördelar som ökar företagens totalakonkurrenskraft. har detta en positiv inverkan också på såväl exportenfrån som sysselsättningen. Investeringar utomlands utgör således ett komplementsnarare än ett alternativ till investeringar i . I kampen för att få ner bytesbalansunderskottet utgör deföretag som arbetar internationellt en ovärdelig tillgång. Det är av vitalbetydelse för nationen att deras utvecklingsmöjligheter inte onödigtvis hämmas. Anf.3 (): Budgetministem hävdar i sitt svar all delegentligen inte är mycket som har hänt. Tillståndsprövningen kvarstår - det ärbara kravet på de gynnsamma effekterna på bytesbalansen som har slopats. Menjag har här framför mig pressmeddelandet från riksbank daterat den 30oktober. Där sägs det i rubriken: Beslut av valutastyrelsen - svenska direktainvesteringar i utlandet blir fria. I texten står det: De nya reglerna innebäratt alla direkta investeringar i princip kommer att bifallas. Då återstår detväl ingen tillståndsprövning, , utan det är fritt fram. Del som har hänt är alt har sagt upp sinreservation till ;s kapitalliberaliseringskod. Och det har flerakonsekvenser än atl bara gälla svenska företags utlandsinvesteringar. Det innebär för det första att ingående direktainvesteringar blir fria, dvs. det blir fritt fram för utländska företag attköpa upp svenska företag. Del kan betyda att det blir nedläggningar av svenskaföretag, alt del sker konkurrensbegränsningar och atl multinationellakoncerner pä detta sätt försöker röja vägen för en egen marknad. För det andra betyder det att utländska aktier fritt kanintroduceras på den svenska aktiebörsen. Det betyder i sin lur alt svensktriskvilligt kapital inte längre reserveras för svenska företag utan kan gå tillutländska investeringar. För del tredje innebär det att svenska investeringarutomlands i praktiken blir fria. talar nog sanning i sinpresskommuniké. Det är märkligt att man gör ett sådant uttalande, eftersom detf. n. pågåren särskild utredning som skall utvärdera effekterna av de svenskaföretagens utlandsinvesteringar, effekterna på sysselsättningen, på företagensutveckling här i landet. står budgetministem här och är redan färdig attpåstå att del inte har varit några negativa effekter, att prövningen har varithelt meningslös. Hur kan han göra det innan vi har fått några resultat från denutredning som regeringen själv har tillsatt? Motivet för att införa denna reservation var hänsynen tillbytesbalansen. Bytesbalanssituationen är tiofall svårare änden var 1969. Och bankofullmäktige säger i sin skrivelse att det nog hade varitnaturligt att bibehålla nuvarande kontroll, men man överger den alltså. Jag måste fråga budgetministern; Vilka är skälen? Hantalar om atl han är motståndare lill regleringar och kontroll, men det kan manju vara i de fall där regleringar och kontroll inte behövs. Behövs sådana intelängre med hänsyn lill bytesbalansen? Vi skall ju nu övertyga de svenska löntagarna om att deskall avstå från lönehöjningar för att möjliggöra investeringar. Vad händer omslussarna öppnas helt för investeringar utomlands? Detta är nu ett faktum. Jag tycker alt budgetministem isitt svar egentligen bara visar, att de skäl som har funnits för dennareservation fortfarande finns. Jag måste fråga: Har vi utsatts för något obehagfrån QECD:s sida? Har någon skada drabbat för att vi haft dennakontroll över utlandsinvesteringarna? Om tillståndsprövningen av svenska företagsudands-investeringar Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 4CARL-HENRIK (vpk); Jag tackar för svaret, men jag finner delhelt otillfredsställande. Ekonomi- och budgetministern har över huvud tagetinte svarat på de frågor som har ställts. Frågan från min sida var följande:Varför har tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar iprincip avskaffats? Jag väntar liksom på ett svar på denfrågan. Sedan vill jag säga att jag inte delar herrWirténs uppfattning om den positiva inverkan av en ökning av antalet anställdai svenskägda företag utomlands. Jag hävdar för min del atl det finns ettbestämt samband mellan det faktum att induslrisysselsättningen här i Sverigehar minskal med ungefär 100 000 människor och att densamtidigt har ökat med ungefär lika många i svenskägda företag utomlands. Irealiteten har del skett en export av arbetstillfällen ifrån den svenskaindustrin, och den utvecklingen är det angeläget att stoppa. De fackliga huvudorganisationerna har kraftigt protesteratmot att det nu blir fritt fram för företagens utlandsinvesteringar. "Delär ofattbart att regeringen i ett läge med stora problem för sysselsättning ochbetalningsbalans i stället för att skärpa kraven i praktiken slopar prövningenav förelagens utlandsinvesteringar", säger en representant för LO. Hanfortsätter: "Risken är stor att vi nu får en okontrollerad, snabbt ökandeutflyttning av svenskt kapital och hela företag." I en rapport till nästa års kongress konstaterar TCO attredan de tidigare möjligheterna till kontroll av utlandsinvesteringarnautnyttjats för sparsamt, och man understryker kravet på en medveten politik förhur man skall se på svenska företags investeringar i andra länder.TCO-materialet visar också klart på en Irendmässig ökning avutlandsinvesteringarnas andel av de totala investeringarna. 1979 gick avföretagens nysatsningar lill utlandet.-De hade behövts här hemma. Den senaste statistiken visar också på en rekordökning.Under de tre första kvartalen investerade svenska förelag drygt 3miljarder kronor utomlands mot knappt 2,7 miljarder under motsvarande period1980 och 2,3 miljarder . säger atl man inte har släpptutlandsinvesteringarna fria. Men då vill också jag, som , ta fram pressmeddelandet från riksbank av den 30 oktober1981. Där slår det; "De nya reglerna innebär alt alla direktainvesteringar i princip kommer all bifallas." Vad innebär detta, , om inte att man ipraktiken släpper svenska direkta investeringar i utlandet fria? Då är ju vadherr har sagt i sitt svar faktiskt vilseledande för . 5 Ekonomi- och budgetministern : Herrtalman! säger att jag har vilselett kammaren när jagpåstår att den här kontrollen inte är avskaffad. ,det framgår mycket tydligt av det svar jag lämnat att de väsentliga delarna ikravet på kontroll kvarstår. kontrollav industri- och sysselsältningspolitiska skäl och även kontroll i Nr 25 Vad somhär har hänt är att man har släppt på kravet på kontroll när del 12 november1981 I del avseendet är konsekvent i _--- .. , sin kritikav svaret, för som han själv påpekat är ju delta ingen ny företeelse. Q/jjtillståndspröv-Det första beslutet om den här kontrollen fattades 1969, och1973 gjordes en ningen av svenska framställning från riksbanksfullmäktigeom att få en liberalisering av företags utlands-kontrollen när del gällde de direkta investeringarna utomlands. Den investeringar dåvarandesocialdemokratiska regeringen, som ingick i, beslöt emellertidatt låta bestämmelserna vara oförändrade, trots alt det då inte fanns belalningsbalansskäl för detta. När socialdemokraterna nu åberopar sådanaskäl, är detta alltså inte det verkliga motivet lill deras ställningstagande.Det återfinns i stället i den sedvanliga socialdemokratiska övertron påregleringar och en motsvarande skepsis till en politik som bygger påmarknadsekonomins spelregler och de ramar som sätts av den generella ekonomiskapolitiken. Enligt min mening är del en principiell felsyn att tro genom selekliva regleringar kan påverka sysselsättningen i Sverigepositivt. Här går naturligtvis en viktig skiljelinje mellan ett marknadsekonomisktoch ell socialistiskt betraktelsesätt. Företag saknar anledning att utomlandsförlägga tillverkning som konkurrenskraftigt kan ske i . Är å andrasidan den svenska konkurrenskraften otillräcklig så kan sysselsättningen ilängden inte räddas genom regleringar. Det är här den principiella skillnadengår mellan och å ena sidan och mig åandra sidan. 6 (); Det klappar åtminstone två hjärtan ibudgetministerns bröst. Å ena sidan säger han att han är bestämd motståndaretill alla regleringar; de ställer till med stor skada för näringslivet, och detär väldigt viktigt alt de avskaffas. Å andra sidan vill han hävda införriksdagen atl alla regleringar består-kontrollen och prövningen är i sakdensamma. Härskall man kunna ta reda på hur det påverkar sysselsättning ochindustripolitik. Det är bara detta att man inte kan räkna ut exakt hur detpåverkar bytesbalansen och att det är detta som motiverat den här förändringen. Men, , för det första borde då riksbankenskicka ut ell nytt pressmeddelande, där man talar om den nya sanning som nupresenteras av ekonomi- och budgetministem, så att företagen och allmänheteninte tror att man kommer att bifalla alla ansökningar. Det skall tydligen skesamma prövning. För del andra är det här litet besvärligare än så. VadSverige gjort är nämligen atl man tagit bort den reservation vi haft tillOECD:s kapitalliberaliseringskod. Därmed har vi berövat oss möjligheten attgöra den prövning som talar om. Vi kan bara åberopa utomordentligskada för landet, och det är utomordentligt oklart vad den skadan skall beståav. I allmänhet har det tolkats så, att det måste gälla väldigt stora belopp. Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar fårriksbanken och departementet utfärda nya beskrivningar av hur tolkningarnaskall ske, och då förstår jag inte varför hela denna övning ägt rum. Vi bör iså fall komma med en ny reservation till liberaliseringskoden, som visar vadden nya prövningen skall innebära. Jag tror alt det i detta fall liksom så många andra gångerär så, att administrationen har fattat sina beslut. Regeringen kommerspringande efter och upptäcker att detta kanske inte var politiskt klokt, ochdå försöker man sopa igen spåren. Det hade ju inte varit nödvändigt att göradetta. Har krävt det av oss? Har någon annan krävt av oss atl vi skallsläppa alla de kontroller av in- och utgående kapitalrörelser som det här ärfråga om? 7 (vpk); bestrider att hans framställningför oss här skulle vara vilseledande. Men då måste ju det här pressmeddelandetfrån riksbank vara vilseledande. Där sägs uttryckligenatt de nya reglerna innebär att alla direkta investeringar i princip kommer attbifallas. Sedan tillägger man; "Endast om styrelsen finner attinvesteringen skulle åsamka.landets intressen utomordentlig skada kan ansökanavslås." Men valutaslyrelsen, som ju handlägger dessa frågor och som harskrivit pressmeddelandet, förutsätter tydligen att detta är en utomordentligtspeciell situation, som mycket sällan skall inträffa. Det sägs också iöverskriften; "Svenska direkta investeringar i utlandet blir fria." Formellt har naturligtvis ekonomi- och budgetministernrätt i att tillståndsprövningen för svenska företags utlandsinvesteringar inteavskaffats. Men det är ju realiteterna vi måste tala om. och realiteternatalar detta pressmeddelande från valutaslyrelsen om, medan här heltlagt tyngdpunkten på det formella. Men hur är det reellt: Har valutastyrelsenrätt eller har valutastyrelsen fel i sitt pressmeddelande? Det har vifortfarande inte fått något som helst svar på. Jag anser för min del att det här beslutet ivalutastyrelsen, som i sin tur bygger på ett beslut av regeringen att säga uppdet undantag från överenskommelse om fria kapitalrörelser som Sverigehaft , är utomordentligt anmärkningsvärt i nuvarande läge. Del visar,tycker jag, den nuvarande regeringens ointresse för utvecklingen av deninhemska industrin för atl bekämpa arbetslösheten. Jag vill för min delhelhjärtat instämma i det krav som ställs från LO, nämligen att regeringensnarast skall riva upp beslutet att släppa utlandsinvesteringarna fria. 8 Ekonomi- och budgetministern ; Det var utmärkt att att tillståndsprövningen kvarstår i väsentliga delar. Det som har hänt äratl man inte kontrollerar utlandsinvesteringarna med hänsyn tillbytesbalanseffekt som . Och det har sin förklaring i att detta varitsvåradministrerat och medfört en massa krångel, . Jag är föratt man behåller bra och nödvändiga regleringar. verkligenKjell-Olof ha kvar onödiga regleringar? Vad är det som motiverar justdenna prövning, när både och jag väl vet att man i mycket fåfall - jag kan inte på rak arm peka ut ett enda konkret fall -har sagt att mankunnat bedöma just bytesbalanseffeklerna på ett sådant sätt att de varit detavgörande. Däremot finns del andra skäl för alt diskutera utlandsinvesteringar. När nu säger att det inte finnsnågot intresse från min sida för att se till att svensk industri expanderar påett sunt och riktigt sätt är det alldeles fel. Får jag påminna om attexempelvis genom sina förvärv skaffat sysselsättning i vårt land förkanske 500-700 personer som annars icke haft jobb. Det är det intresset jag harför svensk industri - ett reellt intresse att skapa trygga jobb. Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 9 (vpk); Men det vi skall diskutera är ju det reellainnehållet i det beslut som har fattats, , och det reella innehålletär just det som valutastyrelsen beskriver, att svenska direkta investeringar iutlandet i fortsättningen blir fria. Om man har kvar en formell regel men aldrig tillämpar denutom i utomordentligt exceptionella fall, då kan man inte säga atl det är denregeln som är gällande och som är viktig. Man måste se till huvudparten avfallen. Jag ställer frågan - vi har inte fåll något svar på denän; Har valutastyrelsen fel i sin framställning av denna sak, där man direktsäger: "Svenska direkta investeringar i utlandet blir fria. De nyareglerna innebär att alla direkta investeringar i princip kommer attbifallas." Vad är detta, ? Det är ett vittnesbörd om attbåde jag och har rätt i vår kritik, liksom Landsorganisationenoch TCO. Är inte de värda att lyssna till, ? 10 (): Jag tycker att det här blir pinsammare ochpinsammare för ekonomi- och budgetministern. Han snärjer in sig i orimligamotsägelser. Men låt mig rätta honom på en punkt. Det är inte ett endadugg lättare att la reda på om en viss investering har effekt påsysselsättningen än att ta reda på om den har effekt på bytesbalansen - det ärprecis samma sak del gäller. Vi har aldrig haft så stort underskott i bytesbalansen somnu. Och vi har större underskott i bytesbalansen relativt sett än något annatOECD-land. Varför la bort just det kriteriet och sedan påstå att vi behåller deövriga? Får jag fråga - och vill jag ha ett klartsvar: Har underrättats om atl kommer alt upprätthålla i principsamma kontroll av utlandsinvesteringar i vad gäller sysselsättningen ocheffekten på näringslivets struktur som tidigare, eller vad har ni sagt lillOECD? Vi har fått motsägande uppgifter från ochregeringen. Men är det så alt talar ett språk i och ett annati , då Öm tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar kommer del atl gå honom illa på fiera sätt än vad det gör här i kammaren. 11 Ekonomi- och budgetministem : Herrtalman! Det kommer inte alls att bli några problem på det sålt som Kjell-OlofFeldt försöker vinkla del. Vi har underrättat om att vi har kvar kravet påatt investeringar i utlandet inte får drabba med utomordentlig skada,som det står i stadgan. Vi har också sagt ut detta om finansieringsvillkoret.Dessa ting är alltså - för alt åven replikera lill -kvar i prövningen av utlandsinvesleringarna. Kvar är också kravel atl man intefår göra porlföljinvesteringar. Det skall i stället vara reella investeringarsom ger svensk exportindustri chansen atl expandera och få större livskraftbåde här hemma och utomlands samt atl vinna marknader ute i vår värld. Jag skulle gärna vilja fråga om han menaratl det är fel att har gjort de här investeringarna utomlands och omhan tror att vi hade fått en bättre sysselsättning i om man hade lagtned bommen vid våra gränser så att inte sådana här utlandsinvesteringar kundefå ske i fortsåttningen. Är det detta som är ute efter, så sägut det! Politiskt vore det ett utomordentligt intressant svar på frågan om manvill begränsa svensk exportindustris investeringar utomlands över huvud taget. Anf.12 (): Den nuvarande kontrollen har inte på någotsätt förhindrat svenska företags utlandsinvesteringar. Men jag frågar nu;Varför skall den i praktiken helt slopas? I det avseendet kvarstår fortfarandealla frågor obesvarade. Får jag fråga om har fått besked om att vi med"utomordentlig skada" menar att sysselsättningen i skullekunna utvecklas mindre gynnsamt om ell svenskt företag investerar utomlands? Fär jag också fråga; Har godtagit att ifortsättningen skall kräva utlandsfinansiering av investeringar av det härslaget? Vad har egentligen sagt i ? Det börjar bli likaobegripligt som det han säger här i . Om man vill påstå att den här kontrollen är obehövlig, såborde man invänta utvärderingen av det nuvarande systemet, innan man huvudslupakastar det över ända. Som sagt, såvitt vi vet har inte angipits frånnågot håll för denna kontroll, och företagen har kunnat göra de utlandsinvesteringarsom vi har ansett vara motiverade. Del hela blir därför ett mysterium, ochmysteriet blir ännu större, eftersom och regeringen talar helt olikaspråk. 13 (vpk); Jag väntar mig naturligtvis - och på sammasätt är det med alla som har hön debatten här i kammaren - att regeringenomedelbart efter denna debatt går ut med ett pressmeddelande till allmänhetenoch de svenska företagen,där man förklarar följande: SVenska direkta investeringar i utlandet blir ickefria i fortsättningen. Vidare: De regler som gäller innebär icke alt alladirekta investeringar i princip kommer atl bifallas. Om regeringen inte går ut med ett sådant pressmeddelande,gäller ju del som valutastyrelsen har skickat ut. Det har gått ut tillallmänheten och säger motsatsen. Innan vi avslutar den här debatten vore det roligt att fåsvar på den fråga som vi ursprungligen ställde, nämligen; Varför har regeringenavskaffat den här undantagsklausulen som har gällt i fråga omOECD? Vad är bakgrunden? Vilken är orsaken till att man har tagit detta steg? Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 14 Ekonomi- och budgetministern ; Får jag först påpeka för Kjell-OlofFeldt att man inte har slopat prövningen när det gäller utlandsinvesteringar.Jag har redovisat de tre väsentliga kriterier som kvarstår. Och, Carl-HenrikHermansson, det står i svaret- det är publikt, det är känt - att så är fallet.Det behövs inga ytterligare påpekanden om det. Vad som har skett är alltså att man inte har någonprövning ur bytesbalanssynpunkt. Och del är riktigt att vi av den anledningenhar större skäl atl göra en prövning än man hade 1973 då sattmed i regeringen. Då hade man inte lika goda skäl alt se på just bytesbalansen- del kan jag hålla med om. Men man tog inte chansen den gången att avskaffaonödig byråkrati och andra hinder, därför att man trodde mera på ettsocialistiskt system, inom vilket man i större utsträckning kunde selektivtreglera. Jag menar att del här är riktigt alt behålla den nödvändiga kontrollenav utlandsinvesteringar. Det gör man med de tre instrument som jag harredovisat. Sedan till frågan om hur harsett på de här frågorna. Det är inget tvivel om alt de reservationer somSverige har i ett större antal än egentligen något annat land inom QECD-världenhar setts med oblida ögon. Man vill få en neddragning lill stånd. Och det ärmånga länder som följer just principen att minska antalet reservationer. Vi harfortfarande någon kvar. 15KJELL-OLOF (); Budgetministem påstår alt av fyra kriterierkvarstår tre och alt det är väsentliga kriterier. Men enligt valutaslyrelsenleder dessa kriterier inte till något annat än att i praktiken alla ansökningarkommer alt bifallas. Jag håller med om att delta nog ärell av de märkligaste beslut som någon myndighet och någon regering har fattal. När man nu plockade bort ett av fyra kriterier, varförvalde man då bytesbalanskriteriel, där det även från QECD;s synpunkt kvarstårstarkare skäl än någonsin för atl beaktar utlandsinvesteringarnaseffekt i det avseendet. Har - jag fick inte svar på den frågan - verkligengodtagit att vi vidhåller kravel att svenska utlandsinvesteringar skallfinansieras i utlandet? Har godtagit den reservationen från svensk sida? Om tillståndsprövningen av svenska företags utlandsinvesteringar 16CARL-HENRIK (vpk); Del är givet att man kan diskutera effekternaav enskilda företags utlandsinvesteringar. Jag vill inte bestrida att de ienskilda fall kan leda till en ökad sysselsättning. Framför allt leder de julill att företagel växer över huvud laget, om vi ser det i internationellskala.