prot · G509110 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:110 Omvärderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen, 1 § Justerades protokollet förden 19 innevarande månad. 2 § Svar påinterpellation 1981/82:155 och fråga 1981/82:293 om värderingen av förmån avfri bostad på jordbruksfastighet AnL1 Ekonomi- och budgetministern : Fru talman! harställt följande frågor till mig om värderingen av förmån av fri bostad påjordbruksfastighet, 1, Är budgetministern beredd att verka för att höjningarna av förmånsvärdenabegränsas till högst ? 2, Är budgetministern beredd att verka för att riksskatteverketsföreskrifter inte kommer att strida mot förbudet mot reglering med retroaktivverkan? KarlErik har frågat mig om jag avser att se över anvisningarna förfastställande av bostadsförmån på jordbruksfastighet inför nästa årsinkomsttaxering. Jag besvararinterpellationen och frågan i ett sammanhang. Enligt21 § kommunalskattelagen (1928:370) skall till intäkt av jordbruksfastighethänföras allt av jordbruksfastigheten som kommit bl, a, ägaren till godo såsomvärde av bostad. Värdet av sådan bostadsförmån skall enligt 42 § samma lagberäknas med ledning av gällande hyrespris i orten eller, när en sådanjämförelse inte kan göras, efter annan lämplig grund. Just i fråga omjordbrukets bostäder saknas av naturliga skäl möjlighet attfastställa ett värde med utgångspunkt direkt i iakttagna hyresnivåer. Man är dåhänvisad till någon form av skälighetsbedömning, som taxeringsnämnderna och -ytterst - skattedomstolarna får göra i det enskilda fallet. Något utrymme föruttalanden från min sida i sådana frågor finns inte. Föratt främja rättvisa och likformighet i taxeringsarbetet utfärdarriksskatteverket anvisningar för olika värderingsfrågor. En sådan fråga är Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet just värderingenav förmån av fri bostad på jordbruksfastighet. års taxering harriksskatteverket meddelat nya anvisningar för sådan värdering. Enligt dessaanvisningar skall bostadsförmånen på orter utan egentlig hyresmarknad i regelvärderas till viss procent av den del av taxeringsvärdet som belöper påbostadsbyggnaden, I det system för värdering som tillämpats togs iförsta hand hänsyn till storleken av bostaden. Skillnader i standard beaktadesinte på ett jämförbart sätt. Mot dessa regler har en hel del kritik riktats.Bl, a, har ifrågasatts om man inte som grund för förmånsvärderingen skullekunna använda det bostadsbyggnadsvärde som fastställts vidfastighetstaxeringen, I detta värde skall ju bl, a, just skillnader mellanbostäderna vad gäller ålder, storlek, standard och läge återspeglas. Principenanses innebära även andra fördelar. Även i fråga om anvisningar av detta slag finns en klarkompetensfördelning. Det är således ensamt som har ansvaretför deras innehåll. Det utrymme för inflytande från parlamentariskt och annathåll som bör finnas vid deras tillkomst är tiUgodosett bl, a, genom attanvisningarna fastställs av verkets lekmannastyrelse. Mot bakgrund av vad jag sagt är det klart att jag inte kangöra några uttalanden om vilken nivå förmånsvärdena konkret bör ha i enskildafall. Däri ligger också att jag inte kan uttala mig om hur stora förändringarfrån som kan inträffa. De nya anvisningarna har inte ändrat detgrundläggande lagstadgandet om förmånsvärderingen, och det ankommer vid åretstaxering, liksom tidigare, på taxeringsnämnderna att följa detta. Till sinledning har de anvisningarna från . Dessa är inte någraformellt bindande föreskrifter, men som jag redan sagt finns det givetvis ettstarkt intresse av att nämndernas bedömningar blir likformiga. Det ligger emellertid i sakens natur att man med nyaanvisningar får vara uppmärksam på fall där de leder till extremt storaavvikelser - uppåt eller nedåt - frän tidigare etablerade nivåer. Det finns dåsärskild anledning att överväga om detta helt kan återföras på att den tidigarenivån varit felaktig eller om det kan vara så att omständigheterna i fallet göratt de nya anvisningarna leder till ett olämpUgt resultat. Jag utgår ifrån atttaxeringsnämnderna i sådana situationer kommer att göra denskälighetsbedömning som det är fråga om. Viss kritik har redan riktats även mot de nyaanvisningarna. Efter vad jag har inhämtat avser att inför 1983års inkomsttaxering se över anvisningarna för värderingen och därvid göra enutvärdering av hur utfallet bUvit vid taxering beträffande beräkningenav förmånsvärdet. Mitt svar på första fråga och på fråga är därför att jag inte f, n. avser att vidta någon åtgärd. Vad därefter gäller andra fråga, om förbudmot reglering med retroaktiv verkan, har jag redan nämnt att de grundläggandebestämmelserna i kommunalskattelagen om att värde av bostadsförmån skall upptassom intäkt och på vilken grund värderingen skall ske inte har ändrats till 1982års inkomsttaxering. De bestämmelser som avses i interpellationen har utfärdatsav för att utgöra anvisningar till ledning för värderingav sådan förmån vid inkomsttaxering. Som sådana innebär de formelltinte någon ny reglering utan är blott ett hjälpmedel när det gäller att uppnåen rättvis och likformig taxering i enlighet med lagens föreskrift. Jag ansersåledes att det inte heller i denna fråga finns anledning att vidta någonåtgärd, AnL 2 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Jag hoppas att statsrådets uttalande om hur anvisningarnaskall tolkas verkligen uppmärksammas av taxeringsmyndigheterna. När man läseranvisningarna får man närmast intrycket att de värderingsregler som finnsangivna är helt bindande. Av de samtal jag har fått i denna fråga framgår detockså att det är många som har gjort denna tolkning, både deklaranter och enoch annan taxeringsordförande. Det är riktigt, som statsrådet säger, att omtaxeringsvärdet är rätt avpassat så skall också förmånsvärdet bli det rätta.Men många jordbrukare har sannolikt bedömt taxeringsvärdet totalt påfastigheten och inte brytt sig så mycket om de olika delvärdena, eftersomdelvärden tidigare inte har spelat någon större roll. Ingen visste ju något omatt delvärdet på bostadsfastigheten nu skulle utgöra beräkningsgrund förbostadsförmånen. Först när tiden för avgivande av besvär överfastighetstaxeringen var överskriden kom det till allmänhetens kännedom att manskulle ha nya grunder för beräkning av förmånsvärdet på bostaden. På denna punkt kan jag inte riktigt förstå riksskatteverketshandlingssätt, visste mycket väl att villaägarna krävde att fåveta beskattningsreglerna för villorna innan fastighetstaxeringsnämnden kom medsitt första preliminära förslag till taxeringsvärde. Och det kravet blev tillgodosett- varför då dröja med beskedet till jordbrukarna till december månad, när åretnästan gått till ända? Detta är inte någon likvärdig behandling. Jag vill frågastatsrådet: statsrådet att handlingssätt ärtillfredsställande? Borde inte de nya reglerna ha fastställts i så god tid attmöjligheten kvarstod att överklaga taxeringen i första instans? Den konkreta fråga som många fastighetsägare nu medverklig oro ställer sig är: Kan jag ha kvar min bostad? Att helt utanförvarning få värdet av sin bostadsförmån höjt med i vissa fall 200-300 %ställer till betydande problem, Jag skall gärna säga att de nya reglernafungerar bra i det stora flertalet fall, men de brev och samtal jag har fåttvittnar om att det inte är så få fall som liknar det jag nämnde. Det vardärför som jag ställde frågan till statsrådet angående en maximering avhöjningen. Om detta nu inte går hoppas jag ändå att statsrådets svarpå min interpellation skall bidra till att taxeringsmyndigheterna kommer att tahänsyn till statsrådets tolkning av de nya bestämmelserna. En annan fråga som jag också har mött är hur värderingskall ske av bostäder som står oanvända. har dessa endast berörts avden s, k, garantiskatten. Det skulle vara intressant att höra hur statsrådetser på den Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet Jag är medveten om att det är som har attutfärda anvisningar, men trots detta har regering och riksdag ett ansvar föratt delegerade uppgifter inte ger ett annat utslag än vad som har avsetts. har statsrådet mycket klart slagit fast att debestämmelser som avses i interpellationen "har utfärdats avriksskatteverket för att utgöra anvisningar till ledning för värdering av sådanförmån vid inkomsttaxering". Jag vill särskilt peka på vadstatsrådet därefter säger; "Som sådana innebär de formellt inte någon nyreglering utan är blott ett hjälpmedel när det gäller att uppnå en rättvis ochlikformig taxering i enlighet med lagens föreskrift," Jag citerar vidare beträffande taxeringsnämnderna:"Till sin ledning har de anvisningarna från . Dessa ärinte några forrhellt bindande föreskrifter, men som jag redan sagt finns detgivetvis ett starkt intresse av att nämndernas bedömningar blirlikformiga," Jag anser att det är oerhört angeläget att dessa synpunktergår fram, På det viset kan vi medverka till att lindra den oro som har skapatsoch till att öka möjligheterna att lösa dessa frågor på ett tillfredsställandesätt utan att ytterligare belasta skattedomstolarna. Jag ber än en gång att få tacka statsrådet för svaret, ochjag hoppas att statsrådet medverkar till att informationen om detta svarsinnehåll verkligen går ut både till deklaranter och till taxeringsnämnder, inteminst dessas ordförande. AnL 3Tredje vice talmannen (): I samband med att jordbrukarna deklarerade iår har många av dem upptäckt att de kommer alldeles fel när det gällervärderingen av förmånen av fri bostad på jordbruksfastigheten. Flera av dem harhört av sig bl, a, till mig. Det är skälet till att jag har framställt den härfrågan, och jag vill redan nu tacka för svaret. Om jag är rätt underrättad har man vidfastighetstaxeringsnämnderna i samband med behandUngen av de här frågorna strävat efter att bryta loss så många småbyggnader som möjligt frånjordbruksfastigheten, I den mån detta har gått har man tillämpat den vanligaschablontaxeringen för dessa byggnader, och jordbrukarna har inte fått någonrätt till avdrag för underhåll och inte heller någon skyldighet att deklarerabostadsförmån. Dessa fastigheter kommer jag inte att diskutera här, förjag tycker att man har löst detta på ett riktigt sätt. Men de byggnader sominte gär att bryta loss vill jag gärna diskutera med budgetministern. Det är här fråga om byggnader som klart hör tilljordbrukarens egen familjs möjligheter att bo på jordbruket. Dessa byggnaderhar tidigare slagits samman på det sättet att man har deklarerat enbostadsförmån för det totala antalet rum och en framräknad total bostadsyta.Enligt de nya bestämmelserna börjar man från botten, med den högaprocentsatsen för varje-bostadshus som tillhör jordbruket eller gården. Dettaslår i väldigt många fall fullständigt fel - det har erfarenheten redan visat. Jag hargett ett exempel på det i min fråga till budgetministern. framställdeden har ytterligare exempel haglat över mig. Jag har försökt att kontrolleradem på skattemyndigheterna, men det har inte varit möjligt, för där har manalldeles börjat sin granskning av deklarationerna förjordbruksfastigheter. Allting tyder emellertid på att de nya bestämmelsernaslår väldigt orättvist, I länsanvisningarna sägs att bostadsförmånsvärdet beräknasför varje bostadsbyggnad till ett belopp motsvarande räknat avden del av bostadsbyggnadsvärdet som inte överstiger . Det står ocksåatt till grund för beräkning av bostadsförmån för sådan mindre bostadsbyggnadläggs det dubbla bostadsbyggnadsvärdet Det är detta som ger de här orimligaeffekterna. Jag vill med en bild på kammarens bildskärm visaytterligare ett exempel. En hemmansägare i - kännerhonom f, ö, personligen - har tidigare haft ett värde på bostadsförmånen försina bostadsbyggnader på . Det är beräknat exakt efter länsanvisningarna.Vad händer ? Jo, när han deklarerade fick han ta upp byggnad nr 1, somär taxerad till , - det står inte på skärmen, men det är den - , ochfår ett värde på . Bostadsbyggnad nr, 2, som består av tvåövernattningsrum och en liten förtambur och som används som gäststuga, t, ex,för barnen när de kommer på besök, osv,, är taxerad till . Han får dåett värde på , för denna byggnad, eftersom taxeringsvärdet skallfördubblas och man skall börja från botten. Han får då ett totalt bostadsvärdepå . Ekonomi- och budgetministern sade att han inte villdiskutera nivån. Jag skall inte gå in på den saken. Vi skall inte hellerdiskutera skillnaden mellan 9 200 och en fördubbling upp till 19 500, även omdet funnes skäl att diskutera detta. Men vad jag framför allt vill diskutera äratt om denna hemmansägare hade byggt till sin huvudbyggnad i stället för attbygga den lilla stugan, så hade han fått ett bostadsbyggnadsvärde på 225 000kr,, alltså 125 000 plus 2 gånger . Vad hade han då fått för värde?Jo, han hade fått 15 700, Varför skall han då få ett högre värde när han delarupp bostaden på två byggnader? Jo, därför att anvisningarna enligt min meningär felaktiga. Han får en bättre och bekvämare bostad i samma storlek, om dethela ligger i en byggnad. Han får billigare uppvärmning och en ändamålsenligarelösning, och dessutom får han av taxeringsmyndigheterna ett mycket lägre värde. Detta måste ses över. säger statsrådet i svaret på tvåställen att det finns löften om att man skall rätta till detta, bl, a,; "Jag utgår ifrån att taxeringsnämnderna i sådana situationerkommer att göra den skälighetsbedömning som det är fråga om,"Det är jag tveksam till, herr budgetminister. Jag är personligen tveksam eftermånga år som taxeringsnämndsordförande, men jag har blivit ännu mer tveksam närjag talat med olika skattemyndigheter. De säger ungefär så här; Med de här nyabestämmelserna, där det anges att man skall gä på procentsatser, är man merbunden än tidigare till dessa. Vi anser att det är en mer tvingandeskrivning än . Skattemyndigheternas bedömning är attavvikelser kommer att bli mycket sällsynta. Det tror jag också. Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet Nr 110 Däremot tror jag att det är värdefullt med det andralöftet i budgetminis- den terns svar, där han säger; "Viss kritik har redan riktatsäven mot de nya anvisningarna. har inhämtat, avser att inför 1983års inkomsttaxering se Om värderineen ' anvisningarna för värderingen och därvid göra enutvärdering av hur av förmånav fri utfallet blivit vid 1982 årstaxering beträffande beräkningen av förmånsvär- hrtiksfastiehet ""-" '' ' "alldeles nödvändigt att man gör den utvärderingen. vill frågaRolf : Kan vi utgå från att budgetministern, när man nu fått fram exempelav det slag som jag här angett, kommer att medverka till att det blir enomprövning av, som jag tycker, de fullständigt felaktiga anvisningarna, AnL 4 Ekonomi- och budgetministern : Jag skall göra några kommentarer tillinterpellanten och frågeställaren i det här ärendet. ställde endirekt fråga till mig, om jag anser att det varit en skälig behandling av denhär frågan gentemot fastighetsägarna. Det är framför allt tidsskedet som StigJosefson hade till bakgrund för sin fråga. Då vill jag bara säga attriksskatteverket enligt 16 § i taxeringskungörelsen skall senast den 15november utfärda anvisningar taxering. Det är en reglering somfinns och som verket här har följt. Denna reglering är i och för sig inte någon nyhet, vilketockså framgår av svaret. Vi har parallellfall när man bedömer sådana härförmåner i olika sammanhang; exempelvis värderingen av bilförmån har prövats avskattedomstol. Man har då bl, a, hänvisat till att av året måste haförflutit för att man skall kunna göra bedömningar av vad värdet egentligenskall vara. Det är anledningen till detta sena datum. Man kan naturligtvis alltid diskutera detta, och jag trorsäkert också att är beredd att ta upp även den frågan tillbedömning i det fortsatta arbetet. Detta ärbakgrunden, och den är formellt helt korrekt, I övrigt noterade ifosefson att reglerna i det storaflertalet fall fungerar bra men att det har förekommit mindre lyckade utfall.Det var detta som i sitt anförande uppehöll sig mycketkring, och han redovisade också ett konkret exempel. Jag har redan sagt, fru talman, att jag naturligtvisingalunda kan ge mig in på att diskutera de enskilda fallen, utan de får prövasi vanlig ordning på rättslig grund, om det finns anledning till detta. Vad som ändå är värt att kommentera är naturligtvis självagrundprinci perna. hänvisade till att anvisningarna har förändrats så, att man inte enbart skall se till ytan. Också en rad kvalitetskriterier kommer in i bedömningen. Jag tror att den förändringen är riktig. Det finns säkert många exempel av det slag som visade på bildskärmen sorn i det tidigare systemet hade kunnat framställas som lika olyckliga. I det 160 systemet såg man bara till ytan ochtog inte hänsyn till standarden i bostaden i övrigt ifråga om värme, kvalitet, läge och allt vad man nu kan ta in i bedömningen aven bostad. Jag tror att det innebär en klar förbättring att man harbreddat bedömningsunderiaget för de byggnader det gäller. Det skall väl också sägas att dessa anvisningar har letttill både skärpningar och lättnader i beskattningen - det har alltså gått åtbåda hållen. Detta finns det naturligtvis anledning att följa upp under dettaxeringsår som är det aktuella, det första som anvisningarna tillämpats för.Det har också utlovats en utvärdering. Jag tror att detta är vad vi får nöja oss med för dagen.Att gå in och göra några förändringar under löpande år, fru talman, är intemöjUgt - det har jag redan sagt i mitt svar - utan får göraden utvärdering som har utlovats, och sedan får man se hur detslår. Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet AnL 5 STIGJOSEFSON (c); Statsrådet säger att det inte går att göranågonting åt detta under innevarande år, utan att man får rikta in sig påkommande år och göra en utvärdering . Jag vill dock säga att detfinns något mycket viktigt att göra, och det gäller tolkningen av gällande bestämmelser,som statsrådet också tagit upp. Inte minst mitt anförande, liksom anförande, visar att även vi gör olika tolkningar, och jag vet atttaxeringsnämndsordförandena också gör olika tolkningar. Jag anser att det är oerhört viktigt att den tolkning somframkommit i svaret till mig verkligen kommer ut. Då tror jag att vi den vägenkan klara upp en del av de problem som finns. Jag har också exempel på hur värdena har höjts. Ettexempel från visar en höjning från . till , och fören gammal man som är pensionär har förmånsvärdet höjts från . Dessa människor står i en oerhört besvärUg situation. Det är med stororo och nästan ängslan som de har tagit kontakt med mig och frågat hur de skaUgöra. Jag anser att man kan komma till rätta något med dettagenom att statsrådets uttalande om hur reglerna skall tolkas får spridning. Det jag åsyftade med exemplen i mitt förra anförande varrätt likartat det framförde. Jag har särskilt mött problemmed de bostäder som står tillfälligt oanvända. De har tidigare bara beskattatsmed garantiavgiften och får nu ett förmånsvärde som kan bli ganska högt,eftersom just den höga procentsatsen tillämpas från början. Då blir förmånsvärdeträtt betydande även vid ett relativt lågt taxeringsvärde. När det gäller frågan om retroaktiv lagstiftning gjordestatsrådet mig något förvånad, även om jag förstår att statsrådet i sinställning inte kan säga så mycket beträffande denna punkt. Men för mig, somtillhörde fastighetstaxeringskommittén och vet vilken påtryckning det var föratt villaägarna redan innan taxeringsvärdena kom fram i första instans skullefå veta hur beskattningsreglerna skulle verka, är det litet oroande att vi förjordbrukets del inte får besked förrän tiden för överklagande av taxeringen ärutgången. 11 protokoll 1981/82:107-111 Om värderingen av förmån av fri bostad på jordbruksfastighet Jag anseratt det är ett ganska allvarligt fel som har gjort på denpunkten. vill jag ställa frågan direkt till statsrådet:Vill statsrådet medverka till att dessa anvisningar som gäller , ochsom man egentligen bör känna till under det löpande året, inte längrefastställs ? De kan väl fastställas än precis innanåret är slut. AnL 6 Tredje vice talmannen (): Frutalman! Låt mig säga till att vi på många punkter är överens. Jagtror att det är bra att man nu går efter standard mer än man gjorde tidigare.Där är vi helt överens. Jag tror också att det är värdefullt atttaxeringsnämnder med hänsyn till enkelheten i dessa procentsatser har mycket klararegler att gå efter. Det var det jag försökte säga. Jag tror att det blirväldigt få avvikelser och skäUghetsbedömningar, och det tror jag är bra. Därförtror jag inte att alltför många deklaranter skall ha hopp om att få ändringartill stånd genom det löfte budgetministern gav i sitt svar. känner jag budgetminister mycket väl, ochjag vet att om man skall få honom att verkligen tänka igenom detta problemmåste man ha mycket starka sakskäl - detta säger jag som en eloge - och därförhar jag tagit fram ett exempel till, som är ännu kraftfullare än det förra.Detta är ett tänkt exempel, men jag har kollat det med skattemyndigheten, därman tror att det kommer att bli många sådana fall. Innan vi går igenom exempletvill jag säga att jag hoppas att och de andra lyssnarna förstår attjag skjuter in mina pilar på orättvisorna i de nya anvisningarna mellan dem somhar flera byggnader för sin familjs skull och dem som har allt samlat i engedigen byggnad. Här har jag utgått från att alla tre byggnaderna har sammastandard, värderade precis efter de regler vi är överens om. Den enehemmansägaren har en stor byggnad - kalla det gärna en liten herrgård -underdet att den vanlige hemmansägaren har sin egendom fördelad på fre småbyggnader. I det senare fallet har vi jordbruket med småhusen - med brastandard alla tre - som får 28 200 i bostadsförmånsvärde. I det förra falletfår byggnaden som har 330 000 i taxeringsvärde, och inte är någon dåligbyggnad, ett bostadsvärde på 15 700. Den byggnaden har samma yta som de tretillsammans, samma antal rum och samma standard. Det är detta som jag tror attriksskatteverket och de som har gjort anvisningarna inte har tänkt igenom.Därför är jag också, liksom , tacksam för att budgetministern lovaratt se över anvisningarna. Ta med dessa exempel, samla in många liknande-ochjag är övertygad om att , med den saklighetsbedömning som brukarprägla hans ställningstaganden, kommer att se att här föreligger orättvisor sombehöver rättas till inför kommande års taxering. AnL 7Ekonomi- och budgetministern ; Jag skall gärna till säga attjag tror att det är bra om man får ut dessa anvisningar så tidigt som möjligt.Jag har ingen annan uppfattning och skall försöka verka för det. Om vi skallgöra en utvärdering kan det ioch för sig vara svårigheter att anpassa den till erfarenheterna av innevarandeårs arbete. Men jag håller i princip med om att man skall försöka få ut beskedså snabbt som möjligt, så att de berörda vet vad de har att rätta sig efter. När det gäller andra exempel så tyckerjag, fru talman, att det måste vara tunga argument för att man bara skall följamed. Det är väl inte alldeles givet, , att det är så mycketbättre att ha bostadsytan samlad i ett hus än att ha den fördelad på två ellertre hus. Det går säkert att se förmåner med en fördelning på flera fastigheter.Jag kan visst tänka mig att det inkomstmässigt går väl så bra att få ekonomi påtre mindre byggnader på en jordbruksfastighet än på en stor herrgårdsbyggnad,söm talade om här. Onekligen är det lättare att få hyresgästeroch på så vis skaffa sig inkomster, om man har bostadsytan fördelad på treolika byggnader. Det är väl inte alldeles givet att det är enbart nackdelar medatt ha ett stort antal rum fördelade på mer än ett hus. Det kan vara tvärtomockså, föreställer jag mig. Allt detta är sådant, fru talman, som man får se på ochundersöka hur de nya anvisningarna har slagit ut. Sedan får vi återkomma. Fördagen finns det ingen anledning att ge sig direkt in på hur de gällandeanvisningarna skall se ut.