prot · G50977 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:77 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 2 innevarande månad. 2 § Föredrogs ochhänvisades Proposition 1981/82:94till trafikutskottet 3 § Skogsavdrag i vissa fall Föredrogs skatteutskottetsbetänkande /82:28 om skogsavdrag i vissa fall. 1 (): borgertiga majoritet föreslår i nuföreliggande betänkande att skall anta etl lagsförslag av mycketdiskutabel karaktär som gäller inkomster förvärvade . Om riksdagenföljer utskottets förslag, genomför man regler efter detatt inkomståret avslutats och som årets självdeklaration skall varaavlämnad för vanliga inkomsttagare. Redan detta är märkligt, men ändåmärkligare blir förhållandel, om man betänker att sä sent som den 8december 1981 avvisade samma förslag till ändring i lagen. De skattskyldiga somi slutet av inrättade sina affärer efter riksdagsbeslutet den 8december har alltså blivit förda bakom ljuset av den borgerliga majoriteten,därest kammaren nu bifaller utskottets förslag. På dettasätt får det inte gå till. Redan det förhållandet att utskottet togett initiativ för att genomföra speciella skatteregler för en viss gruppskattskyldiga när knappt en månad återstod av inkomståret var allvarligt nog.Som vi alla vet avslog detta förslag, och egentligen är detointressant på vilket säll delta avslag tillkom, även om motionärerna intetycker det. Skogsavdrag i vissa fall Skogsavdrag i vissa fall initiativet var uppseendeväckande, är det än allvarligareatl man nu vill riva upp det beslut som då fattades. Alla seriöst tänkandeskattebetalare måste väl ändå betrakta ett beslut som fattades av den8 december som det slutgiltiga, åtminstone för . Man kanske inle skall förundra sig över om riksdagensanseende inte stär särskilt högt i kurs efter sådana manövrer. Jag instämmermed dem som har uppfattningen atl man ändå måste kunna inrätta sig efter ettfärskt riksdagsbeslut. För den borgerliga majoriteten finns dock större värden änriksdagens anseende och alt skattelagarna skall vara konsekventa. Ett avdessa större värden synes vara LRF:s driftbyrås anseende. Kanske man också måste förbättra situationen för demoderata riksdagsmän som enligt uppkommet rykte "sumpade" voteringeni december. Givelvis spelar det också en viss roll atl man ger"rätt" grupp skattelättnader, lättnader som för oss i minoritetenförefaller helt omotiverade. Det förtjänar också upprepas att regeringen inte väcktnågot förslag i frågan, vare sig eller efter , trotsall gjort framställningar därom. Det hedrar regeringen,men min besvikelse blir i stället sä mycket större över det sätt på vilketfrågan nu har aktualiserats, först genom utskottsinitiafiv och sedan genomsnabbehandling av enskilda motioner. En organisation har givit felakUga råd i sin rådgivning.Dessa råd skall nu bli de rätta genom atl lagstiftningen rättas efter råden istället för tvärtom. Man måste ändå motvilligt beundra den styrka som utstrålarfrån den aktuella organisationen, nämligen att den kan få en riksdagsmajoritetatt dansa efter sin pipa. Det är nämligen inte lätt att hitta några sakligaskäl för de åtgärder som utskottsmajoriteten föreslår. Låt mig,herr talman, något beskriva själva sakfrågan. För ett par är sedan gjorde den borgerliga majoriteten iriksdagen en mycket slor ändring i reglerna för skogsbeskattningen, t principskall ju all skogstillväxt inkomstbeskattas, men väl att märka är att det baragäller tillväxten. Om man avverkar mera än vad skogen växt till sig underinnehavstiden, sä betraktas detta som ett kapitaluttag som inte inkomstbeskattas.Tidigare fick man göra utredningar för att visa att man gjorl större uttag äntillväxten. Det var pä denna punkt som den stora ändringen gjordes för ett parär sedan. Då genomfördes ett schablonavdrag, som skulle ersätta de tidigareavdragen om mera än tillväxten avverkades. Detta schablonavdrag gjordes dockoerhört mycket mera generöst än tidigare regler, och åtminstone initialmässigtfick landets skogsägare en mycket stor skattelättnad. Den troliga siffran äromkring i extra skattelättnader, om man också tar medvissa andra lättnader som gjordes samlidigt. Schablonavdraget är så konstruerat att om en rotpostförsäljs så blir av försäljningssumman skattefri, och motsvarande procenttalför leveransvirke och egna uttag är . Men det finns en sluflig spärr igenerositeten. Skattefriheten upphör när hälften av det anskaffningsvärde somskogsägaren haft vid sitt förvärv är förbrukad genom avdraget. Vid långainnehav upphör alltså skattefriheten för skogsavverkningar. Detkan naturligtvis också ske genom en mycket stor engångsavverkning. Omskogsfastigheten då säljs, får den nye ägaren så att säga börja om frän börjanigen med etl nytt anskaffningsvärde, som får användas till hälftenmed skattefrihet. På detta sätt kan ägare av skogsfasfigheter genomförsäljningar hälla på att utnyttja avdrag genom generationer, trots atlegentligen bara tillväxten har avverkats. Enligt alla vedertagna principermåste tillväxten beskattas, men den principen har satts ur spel. Om därUllläggs att man nu också har tillfälliga extra avdrag och även långa uppskov medbetalningen av den skatt som eventuellt kan uppstå, så framstår dagensskogsbeskattning som otroligt generös. Reglerna är annorlunda om ägarskiftet sker på annat sättän genom köp. Vid arv och gåva får inte den nye ägaren börja om från början medsina skogsavdrag, utan då överläs den gamle ägarens gjorda avdrag. Kort sagtgäller den gamla ägarens anskaffningskostnad. Det säger sig självt atl urskogsbeskaltningssynpunkt är delta betydligt oförmånligare, och det gäller f.ö. även andra avskrivningsplaner. Å andra sidan finns det andra fördelar med ett ägarbyte,genom att man använder gåva i stället för försäljning och köp. Således utlösesinte realisationsvinstbeskattningen, utan den skjuts på framUden. Likaså blirdel helt andra lagfarts- och stämpelkostnader. En kommande arvsskatt reducerastill den lägre gåvoskatt det blir fråga om, eftersom gåvans värde fastställsmed utgångspunkt frän taxeringsvärdet året före gåvoåret. Av det sagda framgår atl det har slor belydelse om ettägarskifte mellan generationer sker genom köp eller genom gåva. Betydelsen varierarfrån fång till fång och är beroende av fastighetens bestånd, om den gamleägaren har avverkat skog och mänga andra faktorer. Hur är dä rättsläget ? När är det köp och när är delgåva? Ja, så myckel är klart att om man upprättar ett köp lill det för åretgällande taxeringsvärdet sä kommer det köpet att stå sig itaxeringsinstanserna. Om förvärvet sker under det värdet kan det bli fråga omgåva även om del kallas köp. Del beror på alla övriga omständigheter iförvärvet. Vidare gäller olika utslag av regeringsrätten somfastslår att det i inkomstbeskattningen inle kan vara fråga om både gåva ochköp. Det är förvärvets huvudsakliga karaktär som skall vara vägledande för lillvilken kategori fånget hör. Ett utslag i regeringsrätten har avutskoltsmajoriteten tagits som intäkt för att ändringar av reglerna måste kommalill stånd . Del förtjänar dock att uppmärksammas att detta utslag på intetsätt har ändrat tidigare praxis eller är ett avsteg från tidigare ståndpunkter. Enligt värt förmenande är delta utslag inte något sakligtskäl för majoriteten att ta initiativ till speciell skattelag för är 1981, änmindre för att efter beskattningsårets utgång snabbehandla molioner medretroaktiv verkan. Skogsavdrag i vissa fall Skogsavdrag i vissa fall Det föreliggande förslaget innebäratt ett fastighelsförvärv tvärtemot all tidigare praxis i inkomstskattehänseendeskall kunna bedömas både som köp och som gåva och att alla russinen ur bådakakorna skall kunna avnjutas på en gäng. Den enda begränsning som förutsättsfinnas är att förvärvsbeloppet skall ligga mellan 1980 och 1981 årstaxeringsvärden. Eftersom taxeringsvärdena på skogsfastigheter genomsnittligttredubblades under dessa tvä år, kan den absoluta valfriheten råda inom ettmycket stort område. Om utskottsmajoriletens förslag vinner i kanalltså de skattskyldiga som vill, kräva att i fråga om skogsbeskattningen fåförvärvet ansett som köp och därmed komma i åtnjutande av den skattebefrielsesom detta innebär, men de kan samddigt också kräva att i fråga omrealisationsvinsten få förvärvet betraktat som gåva med de fördelar dettainnebär. Därutöver får man alla de lägre stämpelkostnader som en gåva innebär. Det är inte bra ur rättssäkerhetssynpunktvare sig att ändra skattereglerna efter inkomstårets utgång eller att ge demdet innehåll som föreslås av utskottet. Det är inte bra ur rättvisesynpunkt attinföra en skattelagstiftning som så ensidigt gynnar en viss gruppskattskyldiga. Det är inte bra ur skatteadministrativ synpunkt att fäskatteregler med ett så komplicerat men lösligt innehåll som nuföreslås. Ur alla synpunkter vore det bäst om avvisadeutskottsmajoritetens förslag, och jag ber att få yrka bifall till den vidbetänkandet fogade reservationen. 2 (vpk): Mitt anförande kommer att bli föredömligtkort, beroende på att kammaren så sent som avslog enhemställan från skatteutskottet som gällde lagstiftning om skogsavdrag i vissafall. Utskottet återkommer med likalydande förslag medanledning av två motioner. Utöver vad som sades och vad som haranförts här av finns väl inget mer att tillägga i självasakfrågan. Detta framgår också av utskottets skrivning, i vilken man heltvidhåller sin Udigare ståndpunkt. Det har således inte tillkommit något nytt,utöver det magra underlagsmaterial som presenterades . Vid dettatillfälle noterade jag den snabba initiativförmåga som utskottet visade. Numåste jag berömma den snabbhet med vilken förslaget åter läggs på riksdagensbord, och som också visar sig i att den nya lagen skall tillämpas redan vid1982 års taxering. Man fär väl uttrycka den önskan, att samma snabba och alertahandlingskraft skall visas även i andra sammanhang. Vi har självfalletinte ändrat ståndpunkt . Därför kommer vi att rösta för densocialdemokratiska reservationen. 3 BOLUNDGREN (m): Frågan om huruvida ett fasfighetsförvärvskall anses som köp eller gåva har stor betydelse ur beskattningssynpunkt såvälför den enskilde Det gäller bl. a. gåvobeskattningen, uttaget av stämpelskattoch inkomstbeskattningen. Ävenom ett fasfighetsförvärv skulle betecknas som köp, kan det ur skattesynpunktkomma att anses som gåva. Vid bedömningen gör man en jämförelse mellan detvederlag som utgått och taxeringsvärdet för fastigheten. Igåvoskattelagstiftningen sägs det klart ut att en sådan jämförelse skall skeoch att skatten bestämts med utgångspunkt i taxeringsvärdet för fastighetenåret före förvärvet. Närdet gäller inkomstskattelagstiftningen finns ingen klar regel om hur en sådanjämförelse skall ske, dvs. med vilket taxeringsvärde man skall jämföra. Jagtycker att det i och för sig vore naturligt att samma taxeringsvärde användesvid såväl gåvo- som inkomstbeskattning för att man skall undvika administrafivaoch andra problem. Enligtmin uppfattning har den vanliga bedömningen av praxis också varit att även vidinkomstbeskattning jämförelse skall ske med föregående års taxeringsvärde. Medanledning av ett begärt förhandsbesked om ett köp skulle anses som köp ellergåva beslöt rättsnämnden vid med röstsiffrorna 4-4 att man vidinkomstbeskattningen borde utgå från taxeringsvärdet som förvärvetskett. Det var alltså minsta möjliga majoritet i rättsnämnden. Begäranom förhandsbeskedet gick vidare till regeringsrätten, som fastställdeförhandsbeskedet med röstsiffrorna 3-2. Det var alltså ingen enhällighet blanddem som har att bedöma vilken praxis som egentligen gäller, utan minsta möjligamajoritet för båda dessa utslag. Utslagenkan få stora konsekvenser under de år som fasUghetstaxering genomförs ochfastighetstaxeringsvärdena alltså förändras från till ett annat. Om ettköp av en fastighet då görs fill exakt föregående års taxeringsvärde, kommerköpet att betraktas som köp ur gåvoskattesynpunkt, dvs. ingen gåvoskatt utgår.Ur inkomstskattesynpunkt skulle köpet emellertid komma att betecknas som gåva,vilket innebär att man vid en kommande försäljning får ett förmånligareingångsvärde med lägre realisationsvinstbeskattning som följd. Detta, herrtalman, kan inte betraktas som tillfredsställande. Detta generella problemmåste man lösa fram till dess att det kan bli aktuellt ytterligareen gång vid allmän fastighetstaxering. Utslagenkan också få mycket allvarliga konsekvenser för många enskilda människor i dethär landet. 1981 har det alltså genomförts flera generationsskiften inomjordbruket. Man har då, åtminstone , kunnat utgå ifrån att praxisvarit att även vid köp jämföra vederlaget med föregående års taxeringsvärde.Vid rådgivning bl. a. från Lantbrukarnas riksförbunds driftbyrå har dennabedömning gjorts. Detregeringsrättsutstag som kom i mitten av 1981 kan i många fall dågenerationsskiften genomförs som köp väsentligt taxeringsvärdemen års taxeringsvärde leda till stora ekonomiska förluster. 5Riksdagens protokoll 1981/82:75-79 Skogsavdrag i vissa fall när rättentill skogsavdrag inte kan utnyttjas och man har gjorl den bedömningen vidupprättandet av handlingar och köpeavtal. Det bör påpekas att dessa skogsavdrag är icke definitiva.Som anförde är avsikten att man här skall kunna på ett enkeltschablonmässigt sätt - det är därför de nya reglerna kom lill - undvika attbeskatta kapitaluttag ur fastigheten. Vid kommande försäljningar skall dessaskogsavdrag återföras till beskattning. Dessa konsekvenser hade uppstått också om de äldrereglerna om avdrag vid minskning av virkesförråd hade gällt. Vi kan diskuteravilka regler som bör gälla för kapitaluttag ur skogsfasfighet. Man kandiskutera om det skall vara ett mer schablonmässigt avdrag eller en ännu merrättvisande beskattning. Men oavsett vilka regler som hade gällt - de tidigareeller nuvarande - hade problemet uppstått vid den här bedömningen av om ettförvärv är köp eller gåva. Det är mot denna bakgrund, dvs. den enligt vår uppfattningunder 1981 ändrade situationen, som vi med hänsynstagande till de mångamänniskor som kunde komma att drabbas föreslår den lagstiftning som behandlas iskatteutskottets betänkande nr 28. Lika väl som i talarstolenpläderade för att man inte bör ändra beslut och att man bör ta hänsyn Ullskattelagstiftningens utformning och inte ändra för mycket, tycker jag att riksdagenrimligen har ett ansvar att se till att enskilda människor inte drabbas på ettsätt som inte är avsett. Åtminstone anser vi att det inle var avsett attreglerna skulle drabba på detta sätt. Det finns enligt min mening all anledning att på siktharmonisera gåvoskattereglerna och inkomstskattereglerna, så att detuttryckligen i lag stadgas med vilket taxeringsvärde man skall jämföraköpeskillingen för atl avgöra om köp eller gåva ur skattesynpunkt föreligger.Det naturliga måste då, såvitt jag förstår, vara att man utgår fråntaxeringsvärdet året före förvärvet. Under fastighetstaxeringsår, som åren 1975och 1981, redovisas ju inle det nya taxeringsvärdet förrän en bit in . var det alltså - åtminstone i delyckliga fallen - som fastighetsägarna fick uppgift om sina nyataxeringsvärden. Man hade alltså ingen möjlighet att göra jämförelser ochbedömningar enligt den nya situation som uppstått innan man hade det nyataxeringsvärdet i sin hand. Socialdemokraterna har i sin reservation tagit upp någrapunkter där man har invändningar. Man säger alt det ur administrativ synpunkt borde ansesmycket otillfredsställande att den här lagstiftningen gör att man skall bedömaett fasfighetsförvärv som ett köp i ett enda hänseende men i alla andra hänseendensom en gåva. Som jag har sagt är problemet att man redan nu - med deregler och den praxis som pä grund av regeringsrättens utslag har utvecklats -kommer att ha dessa administrativa problem. Situationen är att under ettär med fastighetstaxering kommer ett köp mellan tidpunkterna för det gamla ochdet nya taxeringsvärdet att ur skattesynpunkt bedömas dels som köp, dels som Det kan inte vara rimligt, och det borde vara ettgemensamt intresse för oss att få enhetliga regler på det här området,allmängiltiga och längre gällande. Vi kan inte klara detta beträffande är 1981mer än i della avseende och på detta vis, utan att komma i konflikt medgrundlag och annat, när vi avser att hjälpa de människor som drabbas. Sedan kritiserar också att man ändrar ettriksdagsbeslut. Men i de fall socialdemokraterna eller andra partier här ikammaren fär motionsförslag avslagna av en majoritet, knapp eller stor, händerdet ganska ofta att man återkommer med samma yrkande därefter. Noghar det hänt att socialdemokratiska motionskrav som behandlats någotår återkommit i motioner under den allmänna motionsfiden någon månad därefter.Så måste det rimligen vara, om man har en viss uppfattning i skattefrågor ellerfrågor inom andra politiska områden. Beträffande vilken uppfattning regeringen har i den härfrågan vill jag säga att vid de kontakter som togs från utskottsmajoritetenssida med regeringen bedömdes det att det skulle bli en snabbare handläggning omman kunde gå via utskottet här i , och det var av den anledningen somregeringen inte lade fram någon proposition . Med tanke på demotionsförslag som förelåg fanns det inte heller någon anledning för regeringenatt lägga fram någon proposition. Mot bakgrund av vad jag framfört här yrkarjag bifall fill skatteutskottets hemställan. Skogsavdrag i vissa fall 4ERIK () replik: framhärdar i sitt påstående attdet var regeringsrättsutslaget som ledde till en annan praxis, somman måste ändra. Jag hävdar med mycket stor bestämdhet att regeringsrättsutslaget1981 icke har ändrat någon praxis alls, därför att regeringsrättsutslagetbehandlade ett enskilt fall där alla andra orsaker vävdes in, och det utslageticke i någon annan riktning än vad utslagen gått när likartade fallhar behandlats. Det är alltså inte fråga om att man hängde upp sig på dettaregeringsrättsutslag. Dessutom menar att det är på grund av dettaregeringsrätts-utslag som det har blivit fel i LRF:s rådgivning. I så fall ärdet mycket märkligt. Tror alltså inte de representanter som LRF har iriksskatteverkets att det skulle bli någon verklighet avde förslag som man där varit med om att föra fram? förrättsärenden yttrade sig i den här frågan . Det yttrandetgick i samma riktning som regeringsrättens utslag . Och LRF:s driftsbyråhade med folk i den rättsnämnden. De visste alltså att detfanns en majoritet i varje fall i rättsnämnden åt det här hållet. Ändå går mani början av 1981 ut och rekommenderar åtgärder som strider mot uppfattningenhos rättsnämndens majoritet och som nu säger har förändraträttsläget. Det betyder att man redan dä var bergsäker på att man skulle få enriksdagsmajoritet att sluta upp bakom och en ändring av lagen istället för att ta den lagstiftning som dä fanns. Skogsavdrag i vissa fall regeringsrättsutslag har alltså inte på något sätt ändratpraxis. Jag ber tala om för mig hur man av regeringsrättens domkan utläsa att det är taxeringsvärdet under överlätelseåret som skall gälla istället för, som fidigare, taxeringsvärdet . Iinkomstskattehänseende har alUid taxeringsvärdena innevarande år gällt. Jagvore tacksam om ville tala om för mig på vilket sätt detta utslaghar inneburit en förändring. Sedan har jag angripit den borgerliga majoriteten för attden har lagt fram ett förslag som snabbehandlas nu efteråt och som ändrarlagarna efter inkomstårets utgång. Det är litet skillnad mellan att lägga framen motion där det föreslås en ändring framåt i tiden och att föreslå en ändringbakåt i tiden. Jag tycker att det rör sig om ett våldsamt rättsövergrepp mot demänniskor som mellan och har anpassat sig efterriksdagsbeslutet. efteråt får de alltså finna sig i följderna av attriksdagsbeslutet var felaktigt. Med anledning av några mofioner ändrar alltsåriksdagen retroaktivt det förslag som fattades - det är det somär det allvarliga, inte att det väcks en motion som går ut på en ändring framåti tiden. Socialdemokraterna har verkat för det senare, och hade ni gjortdetsamma skulle jag ha uppskattat det mycket. Jag skulle inte ha haft någontingemot en generell ändring av lagsfiftningen, men jag förstår inte att man kanföreslå en speciallagstiftning som i ett enskilt fall gynnar några få, varviddet hela hängs upp på ett rättsutslag som egentligen inte har med den här sakenatt göra. 5 BOLUNDGREN (m) replik: Innan jag går in på de saker som upp i sin replik, vill jag ställa en fråga till . Anser ErikWärnberg att det är tillfredsställande att vi, om inga ändringar görs ifortsättningen, då en allmän fastighetstaxering genomförts rimligen kommer attha en situation där man kan köpa vilket slags fastighet det än må gälla - villaeller jordbruksfastighet - till ett pris som ligger strax över det tidigaregällande taxeringsvärdet men under det nya. Görs köpet på det viset, kan manräkna med att slippa betala gåvoskatt, eftersom det från gåvoskattesynpunktanses som ett köp. Å andra sidan får man betrakta det som gåva när det gällerberäkning av ingångsvärdet vid realisationsvinstskatt. Med största sannolikhetkan man då också fillgodogöra sig ett högre ingångsvärde och en lägrerealisationsvinstbeskattning. Jag tycker inte att detta är tillfredsställande.Enligt min mening i varje fall måste man ändra detta mera långsiktigt. Detskulle vara intressant att höra vilken uppfattning har i dennafråga. Majoriteten bedömer det alltså som att vi har fått enannan praxis. Att frågan inte är fullständigt klar framgår ju helt tydligt avde siffror som både jag och redovisar. I riksskatteverketsrättsnämnd stod fyra mot fyra vid bedömningen av denna fråga. Att LRF integjorde speciellt mycket kan endast LRF förklara. Möjligen kan LRF ha gjortbedömningen att regeringsrätten borde ha valt den linje som inte vann irättsnämnden. kan ha bedömt att det hela av olika skäl var solklart, mendet fär som sagt vederbörande ge besked om. Det intressanta är att tvåledamöter av regeringsrätten anser att praxis har varit och ifortsättningen bör vara just den som utskottsmajoriteten hävdar. Motsatsen kanalltså inte vara så fullkomligt solklar. Jag kan försäkra om, atthade det funnits en fullständig samstämmighet bland experterna om praxis, hadedet naturligtvis inte heller funnits någon anledning att komma med inifiafiv.Det ifrågavarande fallet har tydligen så stor räckvidd, om man som hastigastser i handledning för taxering som just har kommit ut, attdet mera anförs som ett exempel på hur man skall bedöma saken urinkomstskattesynvinkel, som köp eller som gåva. tog sedan upp problemet med att det läggsfram motionsförslag som avses gälla bakåt i tiden, efter inkomstårets utgång.Han bekymrar sig för de människor som har anpassat sig fill situationen mellanden och . Låt mig bara säga att det här gäller enlagstiftning som innebär att man själv, om man så önskar, kan tillämpalagsfiftningen. Det var nalurnödvändigl att utforma lagen på det här viset. 6 () replik: Lät mig börja med det sista och då nämna attde människor som hade en tanke på att göra ettgenerationsskifte, alltså en förändring av ägarbilden, men inte har gjort detpå grund av att fattat beslut om att avslå det initiafiv .som togs,enligt min mening är de enda människor som lidit några rättsförluster. Det ärdärför att de handlat i enlighet med beslut , ettbeslut som sedan inte står fast vid utan tänker upphäva retroaktivt.Bo Lundgren talar om rättsförluster för andra, men sådana rättsförluster finnsju inte. De som före har lytt har inte lidit någrarättsförluster, för de har visserligen handlat efter ett felaktigt råd men intei enlighet med gällande lag. Det råd de följt har, som jag ser det, varit fullständigtfelaktigt. Sedan frågade : Hur skall de göra som villföreta en gårdsförsäljning under det aktuella taxeringsåret?Ja, är man intresserad av att få reda på det här, kan man redan då få vetaungefär på vilken nivå taxeringsvärdet kommer att ligga. Något större problemär det inte.