prot · G509165 · 1981-12-31 00:00:00 — Att mot den bakgrunden, som , påstå att behandlingen av den här frågan skulle vara ett slags övergrepppå den parlamentariska arbetsmetoden, ter sig fakfiskt alldeles orimligt. Detenda socialdemokrafiska krav som vi inte gick med på var aftuppskjuta hela projektet. Vi gick inte med på att sätta oss över riksdagensbeställning att beslut om flygplanet skulle fas i samband med försvarsbeslut. Vi har infe funnit skäl för ett uppskov med beslutet. Inteheller socialdemokratin har presterat några hållbara argument för def. Ettuppskov, har vi ofta sagt, kommer infe att skapa klarhet på de punkter därsocialdemokraterna har begärt klarhet. Låt mig bara som exempel nämna atfklarhet beträffande vidareutveckling av motorns prestanda kan man få fidigast1987, och så länge har väl ändå inte socialdemokraterna tänkt vänta. Det blir litet tjatigt att upprepa alla deargument som redan har ventilerats. Själv har jag talat om de tekniska delarna.Olof berörde senast dollarkursen, som han menade att vi skulle hafelbedömt och saft så lågt att vi måsfe veta att den infe skulle hålla. Då kanjag upplysa kammaren om atf vi när vi gjorde bedömningarna i februari 1981räknade med den dåvarande dollarkursen, att vi senare har insett att vi måsferäkna med en annan, dvs. den nu rådande dollarkursen, och atf def finns medelinom försvarsramen för de fördyringar som förändringar i dollarkursen innebär.Så lär vi tvingas fortsätta atf göra ända , och säkert ocksådärefter. Något annat är inte tekniskt eller ekonomiskt möjligt. Alla dessa fakfa, ovanligt väl dokumenterade, som ändåfinns i def här målet gör def svårt atf förstå varför socialdemokrafin infe vågar fa ställning till ett projekt som man ändå säger sig vara överens medregeringen om är ett bra projekt ur försvarsteknisk och försvarspolitisksynpunkt. Det tycker jag är synd. 67SONJA REMBO (m): är tyvärr förhindrad atf deltai debatten på grund av sjukdom, och jag skall därför i egenskap av medmotionärta upp hans yrkande i reservationen nr 7 och hans särskilda yttrande tillutskottets betänkande. framhöll i sitt betänkande i februari1981 att vi bör eftersträva "förmåga fill tidig närvaro och snabbsfyrkefillväxf i områden som kan bli särskilt betydelsefulla för en eventuellangripare, dvs. områdena kring och Ösfersjöufloppen".Västkusfområdet utgör en väsentlig del av Ösfersjöufloppen. Den stormakt somavser kontrollera in-och utpassagen genom Bälten och kan inte accepteraatt huvud- motståndarenbehärskar den svenska med bl. a. utmärkta baseringsmölighefer försjöstridskraffer. Därför måste rimliga svenska resurser finnasfillgängliga på i fred för aft behoven i ett skymningsläge och ikrig skall kunna fillgodoses. Svårigheterna att förstärka medsjöstridskraffer, om Ösfersjöufloppen infe är öppna för passage, måste fulltuf beaktas. Med en växande hotbild mot måste rörligastridskrafter kunna omgrupperas från andra delar av landet och koncentrerasfill . Förutsättningen härför är atf försvaret av håller.Göteborgsområdet har härvid stor operativ betydelse. I finnskajanläggningar och flygfält med stor kapacitet. Om en angripare skulle lyckasta , har han skapat förutsättningar för en snabb sfyrkefillväxf, bådeöver havet och genom luften. betydelse ur tofalförsvarssynpunkf måstebeaktas. Dess talrika befolkning, raffinaderier, varulager med olja ochlivsmedel, en omfattande verkstadsindustri - allt har riksbefydelse sett urtotalförsvars-synpunkt. Jag anser atf man vid bedömningen av det behov somfinns i fråga om insats- och mobiliseringsberedskap på intetillräckligt har beaktat def förhållandet aft ur fransportsynpunkt iprakfiken är en ö. Vi är för vår försörjning helt beroende av sjötransporter;Även om andra hamnar skulle vara öppna och tillgängliga frän , hardessa infe tillräcklig kapacitet för aft hantera de godsmängder som förs överGöteborgs hamn. Detta torde gälla även i ett avspärrningsläge med drastisktminskad vamtrafik. En motståndare som behärskar kan i vissasituationer "svälta" oss till underkastelse i stället för atttillgripa kostnadskrävande militära operationer. Dessa förhållanden ställer sfora krav på insats- ochmobiliseringsberedskapen av försvarefs enheter på . Med insatsberedskap avses förmåga att medfredsorganisafionens resurser snabbt bemanna stridsmedlen och organisera ett försvarinför plötsligt hot om överraskande inlett anfall. Med nuvarande fredsresurserpå KA 4 kan ett sådant försvar organiseras helt eller delvis vid huvuddelen avkustartilleriets grupperingsplafser. Def innebär att de väsentliga inloppen ochhamnarna på försvaras, att spaningssfationer bemannas och aft enledningsorganisation upprättas. Alla enheter på KA 4 utnyttjas. En relativtjämn beredskap kan hållas året runt. Om försvarsmakten inför ett överraskande anfall måstemobilisera utan föregående höjning av insatsberedskapen intar personalen vid KA4 en nyckelroll för att mobiliseringen skall kunna genomföras snabbt ochsäkert. Jag har läst överbefälhavarenshelikopterufredning 1981, och jag skall citera några meningar ur den: "Marinens krigsorganisation på har undersenare år minskat kraffigt. Ubåtsjaktkapacifefen har minskat genom utrangeringav samtliga fregatter. Minröjningskapaciteten har minskat. Jaktubåtarna harutrangerats." Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Till def-def står inte i utredningen-kan man lägga att Göteborgblev utan tunga kustartilleriförband, när vi fattade beslut om anskaffande avsådana 1970. "Avståndet till övningsområden i fred samt sannolikaområden för insats under neutralitet och krig är avgörande för ett effekfivt utnyttjande av förbanden.-- Lokalkännedom samt vana vid geografiska, väder- ochhydrografiska förhållanden är av väsentlig betydelse för utbåtsjaktenseffektivitet. hydrografiskaförhållandena på skiljer sig markantfrån östersjöförhållanden.Årstidsvariafionerna är stora. Om ubåtsjakfen skall bli effektiv måste spanare, vapenofficerare och hydrofonister öva på under skilda delar av året (året om). Personal som är utbildad i kan jaga ubåt isåväl som i ." Detta, fru falman, understryker hur viktigt det är attpersonal som förväntas göra en krigsinsats eller mobiliseringsinsats påvästkusten också har tränats på och övas på . säger sig vara införstått med atf denreducering som föreslås på negativt påverkar beredskapen i fred,men att denna nackdel måsfe vägas mot de operafiva och sysselsättningsmässigafördelar som förslaget innebär för Norrlands- och sydkusten. Jag har framhållit de för insats- ochmobiliseringsberedskapen negafiva konsekvenserna. De sysselsättningsmässigafördelarna för de regioner som kommer atf tillföras personal från KA 4 kanockså ifrågasättas. Vissa kommuner kommer atf tillföras viss skaftekraft ochsysselsättningstillfällen. Så långt är bedömningen korrekt. Vad utskottetdäremot inte tar hänsyn till är de svårigheter som anhöriga till förflyttadpersonal kommer att möta. Arbetsmarknadssituationen i och Karlskronaär mycket svår, och möjligheterna för de medflyftande att få arbetepå den nya bostadsorten är därför minimala. Någon förfur fill lediga arbeten,daghemsplatser och i bostads- och villaköer kan inte påräknas. Detta kommeraft innebära sfora problem för de familjer som tvingas flytta. Härtill måste läggas - och def är allvarhgare - deminskade möjligheter att rekrytera personal fill kusfarfilleriförbanden som enflyttning från ett storstadsområde fill mindre orter innebär. Detta gällerframför allt den föreslagna flyttningen av officershögskolan från fillKarlskrona. Förflyttningen av officershögskolan från fillKarlskrona innebär förlust av 70 kadetter, som är mycket användbara iinsatsberedskapen. Förslaget innebär att beredskapen på inte kanhållas på godtagbar nivå. Officershögskolorna i nuvarande organisafion börjadesin verksamhet i så sent som . För aft erhålla stabilitet iorganisationen, bl. a. inför övergång till ny befälsordning, börofficershögskolan vara kvar på KA 4. Kostnaderna för flyttning avofficershögskolan till har heller infe redovisats. Dessa torde bliavsevärda och borde under alla förhållanden utredas och redovisas innan beslutfattas. De sysselsättningspolifiska vinsterna för tycksha vägt över vid utskotfefs behandling av lokaliseringsfrågan. De totalasamhällsekonomiska effekterna tycks däremot inte ha tagits i beaktande. I ett särskilt yttrande framhåller attställningstaganden till freds- och krigsorganisationen helt bör grundas påförsvarspolitiska och militära bedömningar. Om dessa sedan kan förenas medregional- och sysselsättningspolifiska bedömningar är det en fördel, men detfår inte vara avgörande. Jag delar till fullo denna inställning. När det däremot gäller förslaget aft flytta marinenssjukvårdsskola till noterar jag med tillfredsställelse atf utskottetnu föreslår aft beslut härom skalLfå anstå till dess att den pågåendeutredningen om sjukvården i krig lagt fram sitt betänkande och konsekvensernakan överblickas. Här har dess bättre de regionalpolitiska motiven fått ståtillbaka. Jag yrkar bifall till reservation 7. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 68KARL-ERIK SVARTBERG (s): Jag kan i långa stycken instämma i desynpunkter som framfört när det gäller försvaret av . Detär onekligen så,, att inom den försvarsram vi bestämmer oss för vill vi ha detbästa möjliga försvaret. Vi vill ha möjligheter atf möta anfall från alla håll.Jag menar också aft det är en trovärdighetsfråga aft vi har ett fullgottförsvar även i väster. Vi vet vilken stor betydelse har, medGöteborgs hamn. Vi kan också alla de andra hamnarna på , och vi vetvilken betydelse och och har för de båda pakterna-både NATO och . Därför är det ett intresse atf bevara ett starktförsvar av . Chefen för marinen och överbefälhavaren är ju överens omdetta, och de är också överens om atf för ett fullgott försvar av västkustenbehövs ett intakt KA 4. Men har försvarskommittén tyvärr inte lyssnat på desakligt starka argumenten, och regeringen har infe heller gjort def. Jag tyckerkanske att regeringen har ett större ansvar för atf det har gått litet snetthär - regeringen har ju ett övergripande ansvar. Därför får vi tyvärr finna ossi förslaget om att KA 4 skall reduceras rätt kraffigt. Men har vi fått höraav en framstående cenferföref rädare, att def nästan är en merit att infelyssna på sakkunskapen, om sakkunskapen är generaler och amiraler - i det härfallet är det ju fråga om både en amiral och en general. Som har anfört uttunnas nu försvaret avvästkusten på ett ' betänkligt sätt. Def är väl nästan så atf man befarar attdet måste sättas en kvalificerad hemligsfämpel på försvaret av -inte därför att det är kvalificerat hemligt i och för sig men därför att defblir kvahficeraf dåligt. Vi vet att chefen för marinen och överbefälhavaren,som alltså ännu vidhåller sin uppfattning när det gäller försvaret avvästkusten, båda är beredda att göra det bästa möjliga av situafionen. Vi ärett antal riksdagsledamöter från som också i rådande läge harförsökt göra det bästa möjliga av 10 protokoll 1981/82:164-165 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. situationen.Vi är allesammans väl medvetna om det omöjliga i atf försöka behålla KA 4 somdef är. Därför motionerade vi - def är ganska många mofioner som förehgger idet fallet - om att marinens sjukvårdsskola skulle bibehållas. Vi har, somSonja Rembo sade, kommit överens i utskottet om att låta beslutet omsjukvårdsskolan anstå t. v. Vi motionerade också om atf kustartilleriefsofficershögskola skulle stanna kvar i . På den punkten har jag hamnatpå en annan linje än och . Det är nämligen så attöverbefälhavaren - trofs att han har detta starka intresse av västkustensförsvar - säger rätt ut atf denna officershögskola infe har den betydelse förvästkustens försvar som vi har pekat på i våra motioner. Han finner detviktigare aft flottan och kustartilleriet får en sammanhållen officershögskola,som då förläggs till . Jag har accepterat överbefälhavarenssakargument när def gäller försvaret av . Jag accepterar också hans sakargumenthär och böjer mig för dem. Därför har jag anslutit mig fill utskotfsmajoritetennär det gäller kustartilleriets officershögskola. När jag har lyssnat på den fördadebatten har det slagit mig hur rätt hade, när han i sittanförande pekade på hur intresset i försvarsdebatfen mer och mer harkoncentrerats på materielen och allt mindre på människorna i försvaret. Ä enasidan är man t. ex. beredd atf binda sig fram för 26 ä 30miljarder för ett nytt flygplan. Å andra sidan vill man inte, som EricHolmqvist och påpekat, ge ytterligare . i dagpenning tillde värnplikfiga och några löften om en höjning till . Vad äranledningen fill detta? Jo, den är att man inte vill binda en utredning somarbetar med de här frågorna. Ser man den här bindningen fill 26 å 30 miljarder å enasidan och . i höjd värnplikfsersättning å den andra, är det ju proportionerså man häpnar. Vad är det egentligen för nonsensargument man kommer med?Regeringen och utskoffsmajoritefen vet ju mycket väl att dagpenningen för devärnplikfiga har släpat efter betänkligt som vi harbakom oss och att de värnpliktiga verkligen behöver en höjning. Det vet man juredan genom den undersökning som ÖB har låtit göra och som vi har fåttredovisad. Några av de missförhållanden som påpekas i ÖB :s ekonomiskaundersökning rättas f. ö. fill genom förslag i proposifionen, exempelvis omreglerna för bostadsbidragen. Varför gör man då inte ytterligare några justeringar? Jagkan inte se det som annat än brist på vilja. Eller är det möjligen så att manfrån regeringen tänker hårt driva skrivningen i direktiven förvärnpliktsförmånskommiftén om att arbetet skall inriktas på att"huvudförslag fill nytt förmånssystem i stort sett ligger inom nuvarandekostnadsram för värnpliktsförmåner"? I så fall blir det fattigt för devärnpliktiga även i fortsättningen - det finns som bekant inte mycket atfomfördela när def gäller värnplikfsförmånerna. Är def möjligen här skonklämmer? Jag ansluter mig till om bifall till reservation 12. Låt migsedan säga några ord om frågorna om inflytande för de värnplikfiga.Jag tänker då på försöksverksamheten med skyddsombud, och jag tänker påsamhällsinformationen fill de värnpliktiga. - Jag ser att talmännen har byttplats, så jag får väl fortsättningsvis säga: Herr talman! Värnplikfsinflytandekommiftén presenterade i sitthuvudbetänkande en del ganska blygsamma förslag när det gällde aft förbättra devärnpliktigas möjligheter till inflytande. De borgerliga regeringar som harhanterat förslagen har reducerat de här i och för sig blygsamma förslagen fillprakfiskt taget ingenfing. Vi socialdemokrater hävdar att en ökaddemokrafisering av förhållandena är av stor betydelse närdef gäller aft stärka uppslutningen kring vårt samhällssystem, och vi menar attdenna uppslutning kring vårt samhällssystem också posifivt påverkar viljan aftdelta i vårt försvar. Vi har alltså anammat de krav som de värnpliktiga självahar rest - krav på att vara med och påverka miljön och betingelserna undervärnpliktstiden. tvingades vi beklaga att den dåvarandetreparfiregeringen med en moderat försvarsminister visade ointresse för frågorsom rör de värnpliktigas demokratiska rättigheter. tvingas vi göra sammakonsta terande när def gäller center-folkpartiregeringen med en centerpartisfiskförsvarsminister. Och det är särskilt beklagligt, eftersom ochfolkpartiet i värnpliktsinflytandekommittén ändå gav vissa förhoppningar.Kommittén förslog att man skulle utöka antalet skyddsassistenfer och också hadem på plufonsnivå. Dessutom föreslog kommittén en försöksverksamhet på ettbegränsat antal förband, där de värnplikfiga skyddsassisfenterna skulle gesstatus som skyddsombud. Vi fann nämligen, när vi hade våra kontakter med devärnpliktiga, aft dessa ansåg def vara av mycket stor vikt att de nuvarandeskyddsassisfenterna kunde ges utökade rättigheter och befogenheter. Däremot kunde vi infe jämställa dessa värnplikfigaskyddsassisfenter-skyddsombud med arbetstagarnas skyddsombud och exempelvis gedem rätt till fullt deltagande i skyddskommittéer osv. Detta hade naturligtvisprincipiella orsaker. Def är här fråga om avtal mellan arbetsmarknadens parter,och dem ville vi respektera. Men och folkparfiet ivärnpliktsinflytandekommittén tyckte infe aft det var något hinder för aft gedem ökat inflytande. Jag citerar deras reservafion i betänkandet: "Enligt vår mening borde den försöksverksamhet somkommittén föreslår beträffande de värnpliktigas möjlighet aft utöva den s. k.stoppningsräffen även omfatta fullvärdigt ledamotskap i förbandensskyddskommittéer. Försöksverksamheten bör syfta till att ge en såheltäckande och rättvis bild som möjligt av vad ett fullt ansvarstagande iskyddsarbetet från de värnpliktigas sida skulle innebära. En försöksverksamhetsom inskränks till den s. k. stoppningsräffen blir därför av.begränsat värdesom underlag för framtida beslut. Regeringen bör därför ta upp överläggningar med berördaparter i syfte att få till stånd en heltäckande försöksverksamhet av ovanangivet slag." Vi troddei kommittén atf detta var ett uttryck för och folkpartiefs Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspohtiken, rn. inställningi skyddsfrågor och övriga demokratifrågor. Vad blev det av det? Ja, det bidde,som det heter i berättelsen, inte ens en tumme. Def bidde ingenfing. närdet inte blev någonting av det, blev det i den här frågan i princip moderatpolifik. deklarerade nämligen redan i kommittén att de inte villeha till stånd någon förändring på den här punkten. Def angav man i enreservafion till betänkandet. Den här vackra cenfer-folkpartiballongen, som t. o. m.blev omskriven som en god tanke, sprack i en högersväng. Vi socialdemokrater vidhåller vårt krav på enbegränsad försöksverksamhet med skyddsassistenter som skyddsombud. När def gäller den andra frågan - den omsamhällsinformation fill de värnpliktiga - hävdar vi atf man bör fixera efflägsta antal fimmar för att verksamheten skall få någon stadga. Jag yrkarhärmed, herr falman, bifall fill reservafion 11. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 69 () replik: och jag har sammauppfattning när det gäller försvaret på och det beklagliga ineddragningarna vid KA 4. refererade överbefälhavarens uppfattningom betydelsen av officershögskolan på KA 4. Men överbefälhavarens ursprungligaförslag var ju atf utbildningen vid KA 4 icke skulle reduceras. Denpersonalreduktion som var nödvändig skulle åstadkommas genom ytterligarereducering av stats- och förvaltningsorganisationen - däremot infe avutbildningsverksamheten. vill man både reducerautbildningsverksamheten och flytta officershögskolan till . Dettainnebär sammantaget en icke acceptabel uttunning av KA 4:s möjhgheter att agerapå ett tillfredsställande sätt när det gäller insats- ochmobiliseringsberedskapen. Hade socialdemokraterna kunnat ställa upp på detmoderata yrkandet om anslagsramarna till försvaret hade vi troligen, Karl-ErikSvartberg, haff betydligt bättre möjligheter att göra oss hörda när det gälldevästkustens intressen i försvarsfrågan. 70KARL-ERIK SVARTBERG (s) replik: Def sista stämmer inte alls, har ingenfing med den här frågan aft göra - def är bara attfråga ordföranden i försvarsutskottet, Per ! Han var med iförsvarskommitténs arbetsutskott, och han har varit med i försvarskommittén.Han har fillsammans med de andra i försvarskommittén - jag beklagar atf ävenmina partikamrater har landat på den ståndpunkten - föreslagit aft KA 4 skullereduceras. Han har gjort klart atf han förespråkar en högre anslagsram. Det haralltså inte med den här saken att göra. Sedan villjag bara påpeka aft överbefälhavaren lämnat den konkreta uppgiften attofficershögskolan kvar på KA 4 inte har den betydelse för insatsberedskapen ochde operafiva möjligheterna på som vi har hävdat i våra mofioner. Jagböjer mig för sakkunskapen. Betecknandeär också att man i en uppvaktning från och mihtärkommando väst hosförsvarsutskottet pläderade för marinens sjukvårdsskola men inte för ettbibehållande av officershögskolan. På direkt fråga konstaterade man sedan också ville ha kvar officershögskolan. Härfanns alltså inte heller hos överbefälhavaren den tyngd i argumentationen somÖB i övrigt hade när det gällde försvar. Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Det ekonomiska försvaret utgör en vikfig del av totalförsvaret. Desssyfte är aft vi skall kunna klara försörjningen med nödvändiga varor ochtjänster i olika krissituationer. De åtgärder som vidtas inom def ekonomiskaförsvarefs område berör många myndigheter, organisationer och företag. Medtvå propositioner - försvarsproposifionen och tekopropositionen -som riksdagennu skall ta ställning till har ett omfattande utredningsarbete som berör detekonomiska försvaret slutförts. 1978års försvarskommitté har i sina betänkanden behandlat bl. a. det ekonomiskaförsvarets inriktning under den kommande försvarsbeslufspe-rioden. Påenergiområdet har oljelagringskommitté behandlat vissa frågor inomoljesekforn samt beredskapslagringen av kol, uran och gas. En särskild utredarehar sett över den svenska försörjningen med kvävegödsel och ammoniak. Påbeklädnadsområdef har tekodelegafionen och berörda myndigheter inkommit medutredningsmaterial. Jagvill inledningsvis framhålla att regeringens förslag fill mål och inriktning istort av det ekonomiska försvaret ligger helt i linje med försvarskommitténsförslag. Jag vill uttrycka min glädje över att vi också i tycks uppnåen stor politisk enighet kring detta förslag. Förutsättningarnaför def ekonomiska försvaret har under förändrats. Denständigt pågående strukturomvandlingen har varit en förutsättning för densnabba välståndsökningen i det svenska samhället. Effektiviteten i den svenskaekonomin har kunnat ökas genom specialisering till de områden där den inhemskaproduktionsapparaten har de relativt sett bästa produkfionsförutsäftningarna.Detta har emellerfid inneburit att sårbarheten inom vissa sektorer samtidigthar ökat. Samhällets komplexitet och olika sektorers inbördes beroende gör detallt svårare att med rimliga insatser följa utvecklingen och vidta erforderligaberedskapsåf-gärder. Det blir därför allt angelägnare att i planeringenfastställa vilka krav som i första hand måste tillgodoses samt vilkaberedskapsåtgärder som därvid måste prioriteras. Def blir då nödvändigt atf istörsta möjliga utsträckning låta näringslivets egen förmåga utnyttjas för attlösa förekommande uppgifter under kriser och i krig. Jag skall nu kortfattatkommentera några av de förslag som lämnas Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. beträffandedet ekonomiska försvaret i försvarspropositionen. Först vill jag beröra några av de medel vi har för atftillgodose försörjningsberedskapen. Jag uppehåller mig då främst vid sådanamedel som föreslås få en delvis ny utformning eller betoning. En "ny" beredskapsåtgärd som jag tror kan bidratill atf både förbättra och förbilliga beredskapen gäller möjligheterna atfredan i icke-kristid förbereda handelsutbyte i kristid med andra länder. Medhänsyn till bl. a. möjligheten att upprätthålla transporter i avspärrnings- ochkrigssituationer samt allmänna handels- och neufralitetspolitiska bedömningartorde förberedelser för sådan krisimport från i första hand nordiskagrannländer komma i fråga. Beredskapslagring är en vikfig, men kostnadskrävande,uppgift inom det ekonomiska försvaret. Det finns därför skäl atf överväga omlagringsverksamheten skulle kunna ytterligare förbättras genom aftnäringslivet fick ett större ansvar än på detta område. Såväl ekonomiskasom administrativa skäl kan tala härför. Lagren kan sannolikt därigenom ocksåhållas mer aktuella och bättre anpassas till strukturförändringar i samhället.Jag avser att- i enhghet med önskemål som framförts, bl. a. här i riksdagen- idagarna föreslå regeringen att tillsätta en utredning som skall behandla dennafråga. I propositionen föreslås en ökad satsning på forskning ochutveckling för att finna substitut till sådana varor som normalt importeras.Även på defta område finns sannolikt en hel del att göra för atf förbättra ochförbilliga vår beredskap.