prot · G50943 · 1981-12-31 00:00:00 — Det pågår också arbele inom och ministerrådets ram.Jag ser här en möjlighet att nå resultat om vi kan komma till en gemensamuppfattning om vad som är att anse som narkotika. Jag tror att det är en viktigframkomstväg för alt stärka kampen mot narkotika i hela . 13 (): Till vill jag först säga attdet var just för alt jag hörde pä hennes anförande som jag gjorde minkommentar. Men jag är tacksam för att i sill andra anförandeskärpte tonen mot danskarna och deras agerande i detta sammanhang. Litet kritikgjorde tydligen nytta . Man får inte låta den ekonomiska situationen bli ettsvepskäl. Det skulle innebära att man skulle vara beredd att offra ungamänniskor av ekonomiska skäl. Så kan icke vara fallet, utan här gäller det altsatsa offensivt. Och den ekonomiska satsning man gör på att rensa upp inarkotikaträsket får man igen dubbelt upp och kanske mer än det.Man drabbas nämligen inte av de problem, sjukdomar, skador och myckel annat somnarkotikamissbruket medför. Låt oss inte göra detta arbete först och främsttill en ekonomisk fråga. Här gäller det att rädda människor-och unga sådana. OmGrethe tänker efter litet, tror jag att också hon har deninställningen. När det gäller statsrådet och de frågor som vi här hardiskuterat vill jag säga att svaret sorti sådant är mycket bra. De initiativman vill la är också bra. Men det hade varit klädsamt, om statsrådet hade velattala om vilka myckel stora ansträngningar för alt bekämpa narkotikabrott ochnarkotikamissbruk som man har gjort från dansk sida. Eftersom statsrådethittills inte har lyckats prestera någon sådan redovisning, hade det varitpositivt om orden att "man i har lagt ned mycket storaansträngningar på alt bekämpa narkotikabrott och narkotikamissbruk" inlehade funnits med i svaret. Det finns ingen anledning att försöka smickra enpart som ändå inte har gjort så fasligt mycket i delta sammanhang. Det går inle all bara säga alt det är bra alt ytterligareåtgärder sätts in och att man inle kan avläsa effekterna av åtgärderna i ommängden använd narkotikaökar eller inte. Det är klart att de åtgärder som sätts in måste vara såeffektiva att de tränger tillbaka den totala konsumtionen och införseln till Vi har inte till uppgift alt först och främst bry oss omkonsumtionen i . Det intressanta är att är den storainförselkanalen till den nordiska marknaden och framför allt södra berör förhållandena i oss i så hög grad. Personalsamarbetet etc. på det internationella planet ärett steg i rätt riktning, som kan utvecklas vidare. Det gäller för oss attverkligen få till stånd en mur för att stoppa införseln av narkotika på dennordiska marknaden. Och härgällerdet alt vara med i opinionsbildningen, för alldriva fram den danska opinionen mot narkotika - en opinion som ändå finns ochsom, vilket statsrådet påvisar i sitt interpellationssvar, är växande. Men viskall ha klart för oss alt det är mycket starka krafler, framför allt inomChrisliania och bland dess sympatisörer, som driver legaliseringsrörelsen. Detsker på ett tema som är ganska fantastiskt: Effektiv kamp mot narkotika - stödfri hasch! Man skall nog inte inlåta sig på alt över huvud tagelbörja resonera om tung och lätt narkotika. Såvitt jag känner till har vi idetta land inte någon lagstiftning för tung resp. lätt narkotika - allnarkotika är narkotika. Det är framförallt legaliseringsanhängare som talar omtung och lätt narkotika. Det är enbart ett sätt all försöka "flummatill" debatten. I den svenska lagstiftningen talar vi enbart om narkotikaoch ingenting annat. Slutligen vill jag, herr talman, i della sammanhang hälsamed tillfredsställelse den drogpolitiska proposition som regeringen avser attlägga fram. Jag hoppas bara all del inte enbart blir en verbal produkt, ulanatt det blir ett reellt innehåll i den. Om åtgärder mot narkotikaspridning från Jag vill säga tillEsse , att om vi använder ullryck som tung och lätt narkotika mensamtidigt, som jag ju har gjort här , säger all del intefinns någon ursäkt för någon form av narkotika, så kan man inle påstå att vibidrar till någon "flumdeball" - del måste jag med all bestämdhettillbakavisa. Däremot använder man dessa uttryck i olika sammanhang somtekniska uttryck, och del är det som det är fråga om. I övrigt måste det ståhelt klart att all narkotika skall bekämpas. 15ESSE (): Jag kan delvis hålla med statsrådet på denhär punkten. Men det är en avgörande skillnad när statsrådet talar om tung ochlätt narkotika och när man gör del i allmänhet. Det kan vara så alt dennaterminologi anses få en viss betydelse när man från regeringskretsen nedlåtersig till att tala om tung och lätt narkotika. Del finns ingen gradskillnad. Delär bara så att vissa vill göra gällande att hasch och cannabis är ofarligt ochdärför rent allmänt resonerar på della sätt. Därför har man i svensklagstiftning icke gjort någon sådan här gradering. Jag vill vädja till statsrådet att i dessa debatter talaom narkotika. Tung och lätt narkotika finns inle. Det finns ingen anledning föross all försöka haussa upp en stämning för en sådan gradering och för ettsådant språkbruk, 6 protokoll 1981/82:42-45 Om statsbidrag till viss trafikflygverksamhet eftersomnarkotika är narkotika och, som statsrådet sade, all narkotika skall med allatill buds stående medel bekämpas. Upplysningsvis vill jag meddela att islraffulmätningssam-manhang och även inom forskningen används detta uttryck. Omman sedan nedlåter sig eller ej när man använder ullrycket får alltså andrabedöma. Jag kan i ocii för sig medge, att om man inle förklarar vad del ärfråga om kan det ligga en risk i all använda uttrycket. Men all del skulle varaförbjudet att i en politisk debatt använda ett ullryck som faktiskt användsmera formellt i andra sammanhang är väl all dra alltför långtgåendekonsekvenser. Jag tycker all det vore olyckligt om denna debatt skulle utmynnai en pseudodebatt, vilket detta tenderar alt bli, när vi i övrigt har så storenighet om den här frågans vikt och vi är eniga om all all narkotika skallbekämpas. 17 (); Om statsrådet inte hade skärpt tonen just pådenna punkt när jag försökte lägga till rätta problemen i samband meddiskussionen om tung och lätt narkotika, så hade vi inte fått dessa extratureri den här debatten. Del var intressant att konstatera alt del finnslagstiftning med olika straffsatser beroende på vilka preparat man använderinom det narkotiska området. Det skall bli intressant alt se de lagarna. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 §Svar på interpellation 1981/82:82 om statsbidrag till viss traHk-flygverksamhet har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder i syfte all genom statligt stöd till de för ortsborna nödvändigatransporterna och färderna till arbele och näringar verka för rättvisaförhållanden för befolkningen i och kommuner. Statligt stöd utgår till viss flygtraflk i fjällområden.Avsikten med slödel är alt en rimlig Irafikservice för de människor som ärbofasta i fjällvärlden och 'som saknar vägförbindelser skall lipprällhållas.Stödet ingår i den statliga bidragsgivningen till kollektivtrafik, dvs. fillIrafikulövningen, och bör enligt min mening inte jämföras med det stöd somutgår för att tillhandahålla en rimlig infrastruktur, t. ex. i form av vägar.Fjällflygel kräver inte heller fasta anläggningar av någon nämnvärd omfattning,eftersom det bedrivs med sjöflygplan eller med helikopter. I likhet med övrig lokal och regional kollektivtrafik ärfjällflyget i första hand en angelägenhet. Fjällflygel erhåller ettstatsbidrag som motsvarar av totalkostnaderna, vilket är ett störrebidrag än till s. k. kompletleringstrafik, som oftast sker med taxi, ochtill den ersättnings- Nr 43 berättigade busstrafiken. Jag anser därför att del nu inte finns anledningalt den ompröva stödet fill fjällflyget. 19TORE (); Qm statsbidrag Jag lackar kommunikationsministern för svaret. Jag har i interpellationen tagit upp en fråga som berörsärskilt kommun- flygverksamhet erna i det inre av och somgäller trafikflyget i det väglösa naiurskyddsområdel i västra ochnordvästra . Jag har därvid påpekat all flygverksamheten där inte ärsjälvbärande och att landsting och kommuner får gå in och täcka underskottet. Jag vill upprepa det jag anfört i interpellationen,nämligen att verksamheten uteslutande berör det område i Tärna- ochAmmarnäsfjällen som i särskilda beslut "fredat för teknisktintrång", nämligen som skonats från vatlenkraflsutbyggnad ochTärna-Vindelfjällens naturskyddsområde. Flyget skall i första hand sköta ochfrämja transporter för de kommuninvånare som har sin näring eller sitt arbete idet väglösa naiurskyddsområdel. Det ersätter i princip de för fjällnäringarnagynnsamma och nödvändiga vägarna i andra liknande områden. Som exempel kannämnas i kommun, "vägen västerut" i Jokkmokkskommun och även vissa vägar söder om naiurskyddsområdel, inom ochJämtland. Enskilda vägar är berättigade till högt statsbidrag i liknandeområden i andra kommuner, och de allmänna vägarna bekostas ju helt av staten.Det är då rimligt och nödvändigt att transporterna i och Storumansfjällområden får samma statliga stöd som vägarna. Endast flygtrafik ochlufttransport ger rimlig jämlikhet. Så långt det jag har fört fram i min interpellation. Jagvill här lämna några ytterligare kommentarer. Vem är det som använder flyget? Somliga har sagt alt detmest är turister och alt vi skall låta dem betala. Men har genomen undersökning fått fram att det är kommuninvånare till . Del är alltsåfråga om andra resenärer. De som kallas turister har f. ö. oftaanknytning till området genom tidigare vistelse där. I undersökningen har manockså försökt ta reda på vad som i del här sammanhanget kan kalläs nytioresor,och del har visat sig att sådana görs till - , för alt varaexakt. Turistresor skulle alltså bara förekomma till , och jagvilltillägga att även turismen är en oerhört viktig näring i det här området. En grupp invånare som särskilt berörs är renskötarna.Enligt én utredning som har gjorts och som presenterades i århar av defn som använder flygel anknytning till just renskötseln. Delgäller här också människor som utövar fiske och jakt och vissa andra näringaroch som har områden här uppe sedan gammalt. I viss utsträckning gäller detockså personer som bor på fjällägenheter och i väglösa byar eller har kvarintressen just där. Flera skulle behöva färdas inom del här området, och färdasoftare. Men kostnaderna är avskräckande, för det är fråga om ganska dyrabiljetter. Om statsbidrag till viss trafikflygverksamhet Del jag efterlyser är rättvisa för den härfjällbefolkningen. Om man råkar bo norrut i kommun, iJokkmokk eller i , då har man vägar som staten har byggt och man fårbetala bensinen - och det är ju riktigt. Men de som inte har någon väg har inlesamma förmåner. Vad det betyder för dem i fråga om tidsspillan och ökadekostnader är ju klart och uppenbart för alla. Vi frågar alltså efter jämlikhet. Man får inle glömma altde här människorna har så att säga blivit offer för våra insatser när delgäller att skydda och freda fjällområdet, något som jag helt ställer mig bakom.Bara därför att de bor inom det här området och har sina näringar där bör deinte få ta på sig bördor som andra människor inom andra liknande områden intebehöver bära. Del är angeläget, rimligt och nödvändigt att transporterna inomnaiurskyddsområdel får en med exempelvis och "vägenvästerut" jämlik karaktär. Det är då endast flygtransporterna som ger enrimlig jämlikhet. Det bör uteslutande vara en statens angelägenhet att sörjaför transporterna. Trafikanterna bör endast betala vad som kan bedömas skäligt,exempelvis en kostnad som motsvarar den man skulle ha om man utnyttjaltransport per landsväg, t. ex. kostnad för busstransporl och liknande. Jag har eft förslag i del här avseendet. Staten, som genomsina beslut utesluter vägbygge här, får ta på sig merkostnaden, alltsåkostnaden utöver skälig egenavgift, för dem som bor eller arbetar i detnuvarande flygtrafikområdet - låt oss kalla dem "behörigatrafikanter". Annan resande betalar faktisk självkostnad, dvs. sin andelav flygpriset för aktuellt flygplan. Vidare kan man tillämpa samma princip som i VästraKvarken, som också ligger i . Där finns det en båttrafik frånfastlandet till . Här står staten helt för transporterna. Jag tycker attdel är en modell som vi kan använda. I flygtrafiken bör dock fri resa gälla endast för dem somstadigvarande bor eller arbetar i flygtrafikområdet, medan andra får betala. Jag har just fått i min hand konsumentverketsundersökning om kommun. Man visar här vilka oerhörda svårighetermänniskorna också i övrigt har i det här området och hur kostsamt det kan varaatt bo och leva där. Om jag sedan får säga några ord med anledning avinterpellationssvaret, är jag inle enig med statsrådet om att man här kan talaom att lokal och regional kollektivtrafik i första hand är en kommunalangelägenhet och all därför fjällflygel också bör vara del. Som jag sagttidigare är del ju så att de vägar som finns i motsvarande områden är statligavägar. Om.det är fråga om enskilda vägar utgår rätt betydande stöd. Omfjällflyget nu får detta bidrag på av totalkostnaderna, så betyder det isjälva verket att både invånarna i området liksom kommuner och landsting fårextra bördor. Det är helt klart. När det sägs att fjällflyget inte kräver fastaanläggningar i någon nämnvärd omfattning, eftersom det bedrivs med sjöflygplaneller med helikopter är det sant påett sätt. Men jag har här en rapport från fjällflygel av ,där man i sista stycket säger; "I detta sammanhang måste påpekas all fjällflyglättare drabbas av materiella skador än andra former av laxiflyg. Försäkringar,omdöme och erfarenhet skall tillsammans nedbringa dessa till ett minimum. Attförsäkra sig mot alla risker är oekonomiskt, för att inle säga omöjligt. Det ärmed andra ord mindre kostsamt att ta enstaka skador, när de inträffar,än att söka helt eliminera skadeverkningarna i förväg. Sistnämnda skulleinnebära en premiehöjning av en storleksordning, som del inte finns utrymme föri kalkylen." Delta visar att fjällflygel har nackdelar som inle synsutan vidare. När det talas om en rimlig infrastruktur i form av vägar, så menarjag att del inle är rättvist som del nu är. Vad vi får från staten i de berördaområdena är för litet. Del kan inte sägas att man här ligger på en nivå som ärjämförlig med den i kommuner i andra delar av landet. Om statsbidrag till viss trafikflygverksamhet Man måste ju hålla isär begreppen. Dekostnader som normall finns för vägar osv. förekommer här inle i någon nämnvärdomfattning såsom jag tidigare påpekade. Det krävs inga sådana vägar i dessaområden. Ersättningen här är helt knuten till dessa väglösa områden. Dååterstår alt se hur den här trafiken behandlas i förhållande till annan trafik.Jag återkommer då till vad jag sade i milt svar. nämligen att avtotalkostnaderna är statsbidrag. Del är högre än del statsbidrag som utgår tillkompletleringstrafik i andra delar av landet när det gäller taxi ochersättningsberäliigad busstrafik. Jag tycker alt man måste hålla isär de härolika komponenterna. Annars kan debatten framstå som litet märklig. I övrigt vill jag bara tillägga altdel faktiskt är så, all det inte är alla som har sin verksamhet i de härtrakterna som är hänvisade till fjällflyget. Snöskotern är ettfortskaffningsmedel som också i mycket hög grad används. Det skall man kanskekomma i håg i del här sammanhanget. 21TORE (): Kostnaderna förvägarna, som alltså statenhelt tar på sig när det gäller allmänna vägar i andra områden, är avsevärthögre än här aktuella kostnader. Det skulle alltså vara en förtjänst för statenom man, när del inle finns allmänna vägar, går in med ett bidrag för den härspeciella trafiken. Jag tycker inle all man kan säga att det är något svar somtillfredsställer människorna i området. Staten tjänar ju på att del är på delhär sättet. Vi är med om all vägar inte skall byggas, men de härmänniskorna måste ändå ha sin verksamhet i dessa områden, och de bör inte fåmerkostnader i, vill jag säga, onödan. Det finns också andra som färdas där. Jag påvisade i mittinlägg all är nyttotrafik. Del tycker jag är viktigt. Om man för in skotern i sammanhanget skall man komma ihåg;Skotern är nödvändig och bra att använda i just dessa områden, men skotern ärett begränsat irafikmedel, eftersom man intefår köraden varsom helst. Och det finns inle någonfing som visar att det är billigare alt levaoch färdas här än i andra delar av landet. Jag skulle nog vilja att kommunikationsministern ser pådet som jag framfört som ett förslag. De som bor obekvämt i områden ute vidkusten får färjor och annat. Delta är egentligen inte någon stor sak för staten, menför kommunerna och de enskilda gäller del betydande pengar. Det är dessutom enrättvisefråga. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på interpellation 1981/82:71 om charterflyg tillFlorida har frågat mig vilka initiativman avser la från svensk sida för all bereda möjligheter för ett förelag somScanair att inleda charterflyg till . Genom underhandsupplysningar iår fick regeringen en förvarning om att amerikanska myndigheter stod i begreppatt fatta ett beslut som skulle ställa Scanair i en sämre situation än vissaandra skandinaviska charterbolag. Delta föranledde en gemensam skandinaviskuppvaktning på diplomatisk nivå och överlämnandet av en not till amerikanskautrikesdepartementet . I noten understryks bl. a. viklen av attfå de erforderliga chartertillslånden från amerikansk sida så snart som möjligtoch "på icke-diskriminaloriskl grundlag". När sedan amerikanska luftfartsmyndigheten, C AB, ändåträffade ett beslut som ofördelaktigt drabbade Scanair framfördes erinringarmot beslutet av såväl mig själv som av mina danska och norska kollegor ilikalydande skrivelser till transportminister. Däriuttryckte vi också vår önskan att transportdeparlementet skulle verka för enomprövning av beslutet. 1 skrivelsen underslröks vidare att gällandeskandinaviska charlerbestämmelser är icke-diskriminerande och erbjuder skandinaviskaoch amerikanska charterbolag samma möjligheter all ulföra charterirafik.Diplomatiska noter av samma innehåll överlämnades till detamerikanska med anmodan om dess medverkan till enomprövning av beslutet. Som ett ytterligare försök all få de amerikanskamyndigheterna att ändra sitt beslut genomfördes skandinavisk-amerikanskaförhandlingar på regeringsnivå i . Då dessaförhandlingar slutade resultatlösa överlämnades noter till amerikanskautrikesdepartementet vari man från skandinavisk sidabeklagade det amerikanska beslutets diskriminerande effekt. Regeringenhar således aktivt, och med de medel som står till buds i dessa sammanhang, försökt förmå de amerikanska myndigheterna attmedge Scanairs charterflygningar till . Eftersom de amerikanska myndigheterna inte ändratsin inställning har man från skandinavisk sidan inbjudit amerikanarna tillfortsatta förhandlingar . Från båda sidor harman då förklarat sig beredda att diskutera och försöka få till stånd lösningarför chartern som en del i våra totala luflfarlsrelalioner. Min förhoppning ärdärför att det inför nästa vintersäsong skall vara möjligt för allaintresserade skandinaviska charlerbolag att genomföra flygningar till . 23ANDERS (); Jag ber all få tacka kommunikationsministernför svaret på min interpellation. De luflfarlspoliliska frågorna har fåll enstarkt ökad betydelse i en rad sammanhang. Del gäller bådeekonomiskt och politiskt. Den traditionella skandinaviska luftfarlspolilikenhar tyvärr varit stelbent, och del är därför glädjande alttecken till en modernisering har märkts . Detta är viktigt, herr talman, all ha i minnet när vidiskuterar de akuta problem som måste lösas på olika områden, det måanfingen gälla SAS problem med sin Euroclass och de underhandlingar som har ägtrum med de franska myndigheterna eller del som min interpellation direktgäller, charterlrafiken till . har nämligen, tillsammans med de andraskandinaviska länderna, en negativ klang i amerikanska luflfarlskretsar. Jaghar , då jag blev vald till luflfartsrapportör, haftmånga kontakter med amerikanska flygmyndigheler i de här sammanhangen. Jag kanbara bekräfta all vårt rykte inte är det allra bästa. Låt oss sepå sakläget och därefter på vad vi kan göra åt det. gavs från den sida, liksomfrån och , tillstånd till charterirafik från tillFlorida. Det av SAS ägda charlerbolagel Scanair får emellertid inle, visar delsig senare, tillstånd av de amerikanska luftfartsmyndigheterna att bedrivasådan trafik. Däremot får det danska charlerbolagel besked omatt dess gamla tillstånd för sådan trafik förnyas . är det så att Scanair till transporterar svenskapassagerare. Förelaget har av den svenska chartermarknaden. Ett företag avden här typen får alltså inle flyga på , medan ett danskt förelag fårgöra del -med i betydande utsträckning svenska passagerare. De amerikanska myndigheterna har gång på gång låtit förståatt man är missnöjd med den officiella skandinaviska inställningen iluflfartsfrågor. Man anser den vara stelbent, protektionistisk ochkonkurrensfientlig. Del intressanta är emellertid alt amerikanarna redan vid deluflfartsöverlägg-ningar som ägde rum bad om att få ta uppvissa charlerfrågor. De skandinaviska luftfartsmyndigheterna tillmötesgick dåinle denna begäran och har i princip ställt sig mycket kallsinniga tillförhandlingar rörande charlerfrågor. Detta, herr talman, är en ohållbarattityd. Vi må tycka vad vi vill om den amerikanska inställningen i luflfartsfrågor,del finns förvisso anledning att kritisera också den på en rad punkter. Jagvill gärna säga det i della sammanhang. Men vi kan vara övertygade om att manfrån ;s sida kommer att ytterligare öka trycket på iliberaliserande riktning. Jag vill erinra om att SAS var det enda flygbolag somvid ett tillfälle vägrades prishöjningar över . Det varen allvarlig varning, och den borde ha lett till eftertanke. Därmed inte sagt att vi från skandinavisk sida skall bjudapå allt i de överläggningar som skall komma till stånd . Menvår attityd, herr kommunikationsminister, att vägra diskutera allmänna charlerfrågorär helt orealistisk, och något får vi vara beredda alt ge. Vi kan inte barahårdnackat säga nej. Jag vill fråga kommunikationsministern om jag får tolka desista raderna i hans svar till mig - "Från båda sidor har man då förklaratsig beredda alt diskutera och försöka få till stånd lösningar för chartern somen del i våra totala luftfartsrelationer;" - som ett löfte om att man frånsvensk sida är beredd att ta upp konkreta diskussioner med amerikanarna om enliberalisering av den tidigare svenska charterpolitiken. Gör man inte det trorjag icke - med den erfarenhet jag har av amerikanska luftfartsmyndigheter pådet här området - att förhandlingarna kommer att bli givande. Då kommer inteheller den förhoppning som kommunikationsministern avslutar sittinterpellationssvar med, nämligen att det nästa vintersäsong skall bli möjligtför alla intresserade skandinaviska charlerbolag alt genomföra flygningar tillFlorida, all bli realitet. Jag instämmer naturligtvis i den förhoppningen, menskall den bli verklighet krävs nog en annan förhandlingsuppläggning frånskandinavisk sida - in te minst från svensk sida - än den vi har haft.Åstadkommer vi en förändring här, tror jag vi har stora möjligheter att lyckasnär förhandlingarna tas upp på nytt . Den förhoppning som jag uttryckte i slutet avmilt svar på interpellationen har naturligtvis inte alltför lös grund - detutgår jag ifrån att är klar över. Detta är ett mycket kompliceratområde med många intressenter och med många hänsynstaganden. Svenskinternationell flygfart är ju inle enbart ett svenskt intresse, utan ocksåandra nordiska länder är inkopplade. Det förenklar självfallet inte heller förhandlingarnanär det gäller charterverksamheten. Som svar på fråga kan jag säga så här: Detär alldeles uppenbart att den och svenska myndigheter överhuvud tagel som har all sköta dessa grannlaga uppgifter inte kommer all handlapå ett sådant sätt att man försvårar en uppgörelse i den riktning som jag härhar hoppats skall bli resultatet. 25 ():