prot · G509147 · 1981-12-31 00:00:00 — Och jag har en känsla av attaluminiumburken, som nästan alla är mycket krifiska mot, har en roll i det härspelet som gäller utträngning av glasindustrin. De anställda menar också att när det går att lansera ettpantsystem för aluminiumburkar borde det gå lika bra att lansera ett pantsystemför s. k. återglas, som då skulle kunna bli råvara för nya flaskor. Det skulle vara intressant om industriministern merakonkret ville svara på de frågor som jag har ställt här i anslutning till min merallmänna fråga, som jag lämnat skriftligt. 19 IndustriministernNILS ÅSLING: Jag vill betona att vi haft överläggning med kommun och välvet vilka problem av sysselsättningskaraktär som en nedläggning av enproduktionslinje vid innebär. Vi har också frånindustridepartementets sida utfäst oss att medverka inom de regionalpolitiskaoch småföretagspolitiska ramar som står till buds med att skajja alternativ sysselsättning.Frågan i dess vidare bemärkelse, dvs. den politik som styr användningen avförpackningar, anser jag kanske ligger utanför den här diskussionen. Därföreligger beslut som i princip reglerar utvecklingen när det gällerförpackningar, och politiken härvidlag kan såvitt jag förstår inte ändrasituafionen för . Omprospektering av i Bergslagen Anf.20 PER (vpk): Industriministern ställer sig ju inte helt avvisande till att man kanvidta åtgärder med anledning av vad som inträffat. Går det att säganågonting om vilken form av åtgärder det kan bli fråga om för en bekymradkommun som ? Kan det röra sig om att man skulle kunna etablera någonform av alternativ sysselsättning? Är det möjligt att ge någon antydan omhuruvida det inte bara kommer att röra sig om arbetslöshetskassa och AMS-jobbeller om det kan bli någon form av varakfig produktiv sysselsättning som skullekomma i stället, om den här neddragningen verkligen kommer till stånd? Det är för tidigt att lämna någon närmare redovisning. Det fårbli en fråga som på sedvanligt sätt tas upp med kommun, företag, fack ochregionala myndigheter. Sedan får det bedömas i vad mån särskilda insatser frånstatsmakternas sida erfordras. Anf.22 PER (vpk): Det går alltså inte att få något mera konkret svar. Men det svar jaghar fått är att man i alla fall är beredd att göra någonting. Jagfår en känsla av att jag inte tackade för svaret. Det hör till gott skick gör det, och jag framför alltså nu ett tack. Överläggningen varhärmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:375 om prospektering av i Bergslagen har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärderså att berörda inmutningar som har i Bergslagen inte kommer i utländskbesittning och att får erforderliga medel för att självt prospektera ochexploatera fyndigheterna. Omprospektering av i Bergslagen Jagvill först erinra om att det finns en lagstiftning som medger kontroll avutländska förvärv av bl. a. inmutningar här i landet. Behov av ytterligareåtgärder föreligger således inte. Vadgäller nya medelstillskott till för prospektering och exploatering avmineralfyndigheter i Bergslagen är detta f. n. inte aktuellt. Pågåendediskussioner mellan och andra intressenter, däribland (), om samverkan inom prospekteringsområdet är, enligt vad jag har erfarit,för del främst mofiverat av en strävan att fullt utnyttja deprospekteringsresurser som företaget redan besitter. 24 (vpk): Den hotbild som träder fram är att multinationella intressen - detbrittiska BP - skall få leta malm och även etablera sig i svensk gruvnäring iMellansverige. I så fall är det ju första gången som ett utländsktbolag skall kunna utnyttja denna möjlighet. Det gäller alltså denmultinationella jätten , som är ett av världens största gruvbolag medaktiviteter i Austrahen, på den amerikanska kontinenten, i och . Imineralpropositionen 99 har ju industriministern signalerat att den här dörrentill svensk mineralutvinning är ganska öppen för ufländska intressefi. Det ärväl där som man nu funderar på om man inte skall kunna gå in. Det är i så fallen helt felaktig politik, och det måste vara uttryck för en svenskhandlingsförlamning, i stället för att vi gör någonting själva. NärBP visar det här intresset för de strategiska legeringsmetallerna iMellansverige, så visar det också att de är brytningsvärda. Vi kan alltså tahand om dem själva. Jag vill erinra om några ord som sade1897: "Där gäller det vad som finns nedlagt i våra berg, i det svenskafolkets gemensamma jord, det gäller att på alla sätt låta detta komma detallmänna fill godo." Så sade alltså då. Det gäller i mycket höggrad nu när BP kommer in och försöker ta ifrån samhället någonting som samhällethar inmutat via . Det gäller också ytterligare ett steg. Det är inte frågaom svenska privatbolag utan om utländska intressen. Detser ut som om kris utnyttjas av BP. Och vad som står på spel ärinmutningarna i , som tydligen kan utförsäljas fill högstbjudande. Mankommer inte ifrån att det svar industriministern ger är - förlåt mig -ganskaintetsägande, och tacket för svaret får sin inriktning som en följd därav. Regeringenhar sagt ett principiellt ja när det gäller fillstånd, och jag skulle viljafråga: När kan det bli aktuellt med medelstillskott till ? Vill interegeringen ha en samordnad samhällelig utveckling av mineralfillgångarna iMellansverige? Har inte de resurser som behövs? Vadär det för resurser som saknar för att utnyttja sina egna fillgångar? Detkan inte vara kunnande. Det har företaget, såvitt jag förstår, eller åtminstonefinns det i , så att samordning kan ske. Det tycker jag är en viktigfråga, eftersom det av de sista raderna i svaret framgår att samverkanskulle vara motiverad av en strävan att fullt utnyttja deprospekteringsresurser som företaget redan besitter. - Vad är det för resursersom kan komma utifrån och som regeringen är så angelägen skall komma därifrån? Om svaret var intetsägande, eller hurLars-Ove nu karakteriserade det, beror möjligen i någon mån på frågan. Frågan ställs utan någon reell bakgrund. Det krävs nämligensärskilt tillstånd fill inmutning för ett utländskt företag, men någon sådanansökan från BP eller annat utländskt bolag föreligger inte. Skulle en sådanansökan komma, får naturligtvis prövning ske på sedvanligt sätt. har ställt sin fråga utifrån hypoteser,och då kan man inte gå in i en mer detaljerad diskussion. Det principuttalandesom jag har gjort i mineralpolitiska propositionen gäller ju principen att manäven inom gruvnäringen skall kunna dra nytta av ufiändsk teknologi i lämpligomfattning, men varje utländskt engagemang i kräver särskilt tillstånd,och vi har inte ens en ansökan . Om prospektering av i Bergslagen 26LARS-OVE (vpk): Jag har i frågan refererat till vad som är pågång mellan och BP. Det har inte dementerats av . Alltså är det ettreellt hot. Det har inte kommit in någon formell ansökan. Men jag har frågat omhur regeringen ser på det hot som förehgger . Det har också litet att göramed vad den och den svenska staten vill göra med . ge företaget resurser så att det självt eller tillsammans med andra svenskanationella företag kan bygga upp en egen organisation för utvinning avmineraltillgångarna i ? Det är vad det handlar om, men den frågan fårjag inget svar på. Den skall besvaras . Får jag då bedöma svaret på följande sätt: Man har intefått någon ansökan. Regeringen är ganska restriktiv till det som håller på atthända mellan och BP. Tänker regeringen på något sätt ingripa i fid ellerskall vi vänta tills det blir någon typ av MBL-situation, där industriministernåterigen kan säga att det pågår någon typ av förhandlingar, att regeringen inteskall gripa in i det läget utan avvakta till dess det hela är klart? Det är denvanhga modellen när vi ställer frågor om vad som skall hända. Vad är det som regeringen har på sitt bord och haransvar för? Regeringen har lagt fram en proposition. Här föreligger ett konkretfall -förhandlar med BP. Är det inte då motiverat att regeringen ger ettsvar på frågan hur den ser på en sådan händelse? Jag frågar återigen: Vad är det för resurser som samhällettotalt i saknar och som BP kan ha? Överläggningen var härmed avslutad. 2 protokoll 1981/82:147-150 Om distributionen av morgontidningar med riksspridning 8 §Svar på fråga 1981/82:372 om distributionen av morgontidningar medriksspridning Per har frågat mig om jag avservidtaga någon åtgärd som ger möjlighet till att riksspridda morgontidningaräven i fortsättningen kommer till läsarna i övre i som . har Linjeflyg befordrat post och tidningarmellan och åt postverket och Pressbyrån. 1968 utsträcktesflygningarna till . ansökte ett enskilt flygföretag om koncessionför befordran av post och tidningar under förutsättning att överenskommelsekunde träffas med postverket och tidningarna. Någon sådan kom inte till stånd.I juni träffade postverket och tidningarna ett nytt treårsavtal med Linjeflygom de aktuella transporterna. Man gjorde uppenbarligen den affärsmässigabedömningen att det enskilda flygföretaget inte skulle klara kraven på högservicenivå och regelbundenhet. Som följd av att det särskilda stödet till flygdistributionav tidningar nu upphör - ett beslut som fattats efter nära kontakt med pressensegna organisationer - har tidningarna sagt upp avtalet med . Enligtvad jag har erfarit pågår emellertid diskussioner mellan parterna om möjligheternaatt sänka kostnaderna så att tidningarna till även fortsättningsviskan flygdistribueras. Jag är för egen del beredd att positivt pröva enkoncessionsansökan från ett annat flygbolag som grundas på en överenskommelsemed tidningarna. 28PER (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag utläser av svaret att kommunikationsministern delarmin åsikt att det är av stort värde för dem som bor i norra att liksomandra svenskar snabbt få tillgång till riksspridda morgontidningar. Skildringen i svaret av vad som hände när ett enskiltflygföretag ingav en koncessionsansökan skiljer sig från de uppgifter som jaghar fått och som återgivits i bl. Enligt demavstyrkte luftfartsverket denna ansökan med motiveringen att SAS ochLinjeflyg redan innehar tillstånd att flyga gods på Norrlandslinjen, ochregeringen följde det beslutet. Det finns flygbolag - Lapplandsflyg, och kanskeockså andra -som vill ha möjlighet att flyga gods, tidningar och post, bl. a.till och från övre . De har ledig nattkapacitet och räknar med att dekan göra det fill en relativt låg kostnad. Men SAS och Linjeflyg har tydligenensamrätt till detta reguljära flyg mellan och övre . Kommunikationsministern säger i slutet av sitt svar atthan vet att det pågår diskussioner och att han hoppas att man kan sänkakostnaderna så att man även fortsättningsvis kan få tidningar med flyg fillövre . Jag hoppas verkligen att de diskussionerna går i lås. Detär inte bara fråga om fidningarna. Vi har ett enhetligt brevportooch paketporto i . Om fidningsflyget upphör blir post med flyg antingendyrare eller senarelagd. Jag hoppas verkligen att man från departementets sidasäljer diskussionerna mellan parterna, där jag hoppas att postverket ingår -det är allmänt känt att Norrlandslinjerna är utomordentligt lönsamma hnjer förbåde SAS och Linjeflyg. Jaghoppas med andra ord att kommunikationsministern medverkar till attmorgontidningarna kan komma fill övre i fortsättningen på samma tidsom . Omdistributionen av morgontidningar med riksspridning Jag har redani svaret givit uttryck för min mening i det Det var en passus i Per Peterssonsinlägg som föranledde mig att begära Per drogin post, porto osv. Posten kommer att distribueras på vanligt sätt.Diskussionen nu gäller enbart tidningarna. var en felsägning av PerPetersson. Anf.30 PER (): Det var ingen felsägning; det var ett påpekande av att vi i Sverigesedan 150 år har ett enhetligt porto för brev och paket. Om man tar bortfidningarna från postflyget, kommer det att innebära antingen att postverketfår högre kostnader för sin postbefordran om den skall ske på samma sätt som nueller också att posten fill övre blir senarelagd. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:221 fillcivilutskottet 10 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2543 och 2544 tillarbetsmarknadsutskottet Anslag till och de allmänna försäkringskassornam. 11 §Anslag till och de allmänna försäkringskassorna m. m. betänkande 1981/82:12 om anslag tillriksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna m. m. 1981/82:100). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 32BÖRJE (): Den allmänna försäkringen liksom ocksåuppgifter inom andra delar av vårt sociala trygghetssystem handläggs av deallmänna försäkringskassorna. Frågor av detta slag är av stor betydelse för enskildamänniskor, och handläggning av ärendena kräver en god och personlig service. Iolika undersökningar får också försäkringskassorna och deras personal ett gottbetyg för sitt sätt att sköta sina uppgifter gentemot allmänheten. har regeringen riktat angreppsåväl mot det sociala trygghetssystemet som mot försäkringens administration. Ibudgetpropositionen om anslag till och de allmännaförsäkringskassorna lämnar regeringen en rad förslag som får allvarligakonsekvenser för försäkringskassorna och helt uppenbart försämrar derasmöjligheter att administrera försäkringarna och därmed ge hjälp och informationåt allmänheten. Regeringsförslaget syftar till en omedelbar friställning av ettstort antal anställda, och detta har också skapat stor oro ute i kassorna. Från socialdemokratiskt håll är vi starkt kritiska motregeringsförslaget, som för nästa budgetår skulle innebära att antaletårsarbetare minskar med 1 200 personer eller . Vi menar att förslaget intetillgodoser de krav som måste ställas på kassomas service gentemot allmänheten,inte minst i glesbygden. Slopandet av kontantutbetalningen av sjukpenning, somregeringen har genomdrivit, var också betänkligt. I det sammanhanget kan vierinra om att har gjort den bedömningen att enövergång till post- och bankutbetalningar medför högre kostnader än ettbibehållet utbetalningssystem. Regeringsförslaget kan alltså få helt motsatteffekt. I stället för besparingar kan det leda till kostnadsökningar. Det visaratt förslaget är dåligt genomtänkt. Vi anser i den socialdemokratiska gruppenatt varje kassa själv bör få avgöra denna fråga, och det uttrycks i reservationnr 2. I den socialdemokratiska motionen kom vi fram tillslutsatsen att ett ytterligare belopp på 35 milj. kr. behöver anvisas tillförsäkringskassornas förvaltningskostnader. Det kan ske genom att en nyinkomstpost för kassorna, benämnd Ersättning från delpensionsfonden, förs uppmed motsvarande belopp. Därigenom bör det också vara möjligt att undvika uppsägningarav personal, vilket är en strävan från den socialdemokratiska utskottsgruppen.Det finns två aspekter på detta. Dels måste ju försäkringen fungera som det ärtänkt från början, dels bör man inte göra fler människor arbetslösa i dagenssituation. På denna punkt har socialförsäkringsutskottet tillstyrktdet socialdemokratiska yrkandet om ett ytterligare anslag på 35 milj. kr., ochdärmed har utskottet också avvisat socialministerns förslag ibudgetpropositionen. Man skall således inte behöva tillgripapersonaluppsägningar, vilket annars hade blivit följden enligtregeringsförslaget. Vi har alltså lyckats övertyga den annars så slavisktuppbundna borgerliga gruppen i utskottet. Den socialdemokratiska gruppen är även kritisk mot deninriktning som regeringen gett arbetet med att ta fram en samladrationaliseringsplan för kommande fyraårsperiod. Fr. o. m. /83skulle personalbehovet successivt minska med 2 500 alternativt 4 000. Detmärkliga är ju att man sätter ett mål utan att ta hänsyn till självasocialförsäkringssystemets funkfion. Vi menar att en så omfattande minskning avpersonalen som åsyftas måste ha sin grund främst i en bedömning av kassornas arbetsuppgifter.Som utgångspunkt måste gälla vilka ärenden och övriga uppgifter som skall förasfrån kassorna eller fullgöras på annat sätt än f. n. Vi menar alltså att manmåste lägga en socialpolitisk helhetssyn till grund för utredningsarbetet. Det är också ett alldeles för snävt synsätt att bara setill kassornas förvaltningskostnader utan att beakta att man genom effektivareinsatser inom kassorna kan uppnå besparingar- vilket också har påpekats i ennyligen utkommen skrift från . Utan en sådan inriktning av arbetet som vi pekat påriskerar man att stå inför en omöjlig utredningssituation. Med den uppläggningav utredningsarbetet som socialministern har valt har man kommit i svårkonflikt med den fackliga organisationen - - samtmed personalen. Det är i och för sig inte ovanligt hos den borgerligaregeringen att gå emot fackliga synpunkter och intressen - det har vi fåttuppleva under senare år- men det gör det här utredningsarbetet mycketsvårt, det bör man inse i den borgerliga gruppen. Det kan också tilläggas i det här sammanhanget attadministrationen i försäkringskassorna kontinuerligt redan har förändrats ochförbättrats. Ett system för ärendetidsmätning bidrar till att personaldimensioneringenär avvägd i förhållande till arbetsuppgifterna inom försäkringen. Kassornasanvändning av ADB har redan medfört rafionaliseringar som motsvarar flera tusenårsarbetare. Vad vi i den socialdemokratiska motionen har sagt omarbetet med att ta fram en samlad rationaliseringsplan för verket ochförsäkringskassorna bör ges regeringen till känna. Det har också den borgerligagruppen anslutit sig till, och det är klokt gjort. Gentemot budgetpropositionen har två viktiga punkter i densocialdemokratiska motionen tillstyrkts, nämligen om ytterligare 35 milj. kr.för att förhindra uppsägningar samt beträffande inriktningen avarbetet Anslag till och de allmänna försäkringskassornam. Anslag till och de allmännaförsäkringskassorna m. m. kan man naturligtvis ifrågasätta denna skrivning ochdagens beslut. Enligt kan vi notera att dettautredningsarbete så gott som redan är verkställt av . Detvisar att man skall ta bort 4 000 anställda. Det skulle alltså innebära sämre service,längre väntetider och ibland t. o. m. försämrad ersättning. Förslaget skall nubehandlas av styrelse och därefter lämnastill regeringen för eventuellt beslut. Man konstaterar att hårdast drabbasarbetsskade- och yrkesskadeförsäkringar. Här kan drygt 1 000 tjänster dras in.830 tjänster kan försvinna från försäkringskassornas ,till priset av sämre ersättning till den försäkrade. Man kan ju också fundera över andra moment i utredningen.Det heter t. ex. att arbetsgivaren skall överta administration och ansvar försjuk- och rehabiliteringsfall. Den här förändringen, som kräver ettregeringsbeslut, ger en besparing med 500 tjänster. Man undrar vad som är på gång när det gällersocialförsäkringssystemet i . Håller man inte på att skjuta sönder dettotalt om man fortsätter så här? I budgetpropositionen finns många märkliga ting när detgäller socialförsäkringens administrafion. Det mest uppseendeväckande ärbehandlingen av försäkringskassornas fonder för den obligatoriskasjukförsäkringen. Socialministern beslagtar fonder utan några som helstdiskussioner med försäkringskassorna, som ändå utgör självständigaoffentligrättsliga organ med egna styrelser. Just detta att kassorna har enjuridisk status har man också slagit fast i propositionen. Likväl görregeringen detta ingrepp. Majoriteten i styrelse har fidigaremotsatt sig förslaget att avveckla fonderna på det sätt som sker.Försäkringskasseförbundets företrädare i utredningen motsatte sig ocksåförslaget. Ändå genomför man nu förslaget, i uppenbar strid med motparten ochockså i strid med lagstiftningen. De allmänna försäkringskassorna är, som sägs ipropositionen, självständiga juridiska personer. Det skulle därför ha varitnaturligt att socialministern, innan man tog ställning fill fonderna, hadehaft överläggningar med om fonderna och derasdisposition. Detta har socialminister totalt nonchalerat, vilket visar påen bristande respekt för den självständighet som kassorna har och somregeringen själv har slagit fast. Det är ett uppseendeväckande behandlingssätt,utan tidigare motsvarighet, så långt jag kan erinra mig. I den socialdemokratiska gruppen har vi ifrågasatt statensrättsliga möjligheter att beslagta fonderna på det sätt som sker.Socialdemokraterna i har uttalat att det inte f. n.finns tillräckligt underlag för en bedömning av frågan. I reservation nr 2 tillsocialförsäkringsutskottets betänkande delar vi den uppfattningen, och vi kanföljaktiigen inte godkänna den borgerliga gruppens förslag att avvecklafonderna fr. o. m. . Vi vill erinra om att fondmedlen f. n. ärlåsta hos försäkringskassorna och att ränteavkastningen successivt läggs tillkapitalet. Naturligtvismotsätter vi oss också finansieringen av det ytterhgare anslaget på 35 milj.kr. som finns med i utskottets betänkande. Där har vi alltså skiljaktligabedömningar. Den borgerliga majoriteten föreslår att beloppet tas genom att endel av avkastningen av försäkringskassornas fonder redan nu tas i anspråk. Istället bör 35 milj. kr. komma från delpensionsfonden, vilket vi också föreslårfrån den socialdemokratiska sidan i utskottet. Det är logiskt och riktigt medhänsyn fill att verket har att administrera delpensionsförsäkringen. Jagvill peka på en annan osnygg sak som sker i detta betänkande beträffandefonderna. För att komma åt fonderna hos försäkringskassorna manipulerar denborgerliga majoriteten med lagstiftningen. 18 kap. 15 § AFL omtalar ändamåletför fonderna. Över ändrar man nu lagsfiftningen så att denöverensstämmer med budgetproposifionens syftemål på denna punkt. Det gör manalltså för att skydda regeringens handlande. Det måste finnas personer även iden borgerliga gruppen som reagerar mot detta förfaringssätt. Det är jumärkligt annars. Ireservation nr 2 kan vi inte heller undgå att närmare kommentera det märkligaförfarandet när det gäller regeringens och även utskottsmajoritetens förslagtill disposition av fondmedlen. I stället för att enligt vedertagnabudgettekniska principer föra upp de tillgångar som skall tas från fonderna påstatsbudgetens inkomstsida, tar man tillgångarna i anspråk för att reduceraanslagsbeloppen fill sjukförsäkringen och de allmänna försäkringskassorna.Anslagen kan följaktligen tas upp med motsvarande mindre belopp. Såvitt gälleranslaget till sjukförsäkringen ger detta sålunda sken av att det för nästabudgetår är möjligt att minska anslaget med 475 milj. kr. Vi menar att därmedblir redovisningen av kostnaderna för sjukförsäkringen missvisande, och vireagerar mot det budgettekniska förfarandet. Jag vill med detta yrka bifall fill de socialdemokratiska reservationernaoch i övrigt till utskottets hemställan. Anslagtill och de allmänna försäkringskassorna m. m. 33 (vpk): Regeringens sparnit drabbar hårt och hänsynslöst på många områden.Hittills är det främst de grupper som mer än andra är hänvisade fill ochberoende av samhällets service och omsorg som drabbats av de borgerligaregeringarnas sparåtgärder - grupper som redan förut haft svårt att göra sighörda och försvara sina intressen. Oftahar besluten fattats på ett dåligt underbyggt material som inte gett garantiför de besparingar regeringen syftat fill. Samma gäller de frågor som finns isocialförsäkringsutskottets betänkande som behandlas och som rör de allmännaförsäkringskassorna. Flera motionärer har också ställt sig tvivlande till omregeringens schablonberäkningar i vad gäller sparförslag och sparade medel ärhållbara, särskilt som besparingar på redan gjorts genomrationaliseringar av bl. a. administrationen genom användandet av datasystem.Försäkringskassan har alltså redan tagit hänsyn till den minskade ärendemängdsom regeringen nu bl. a. använder som motivering för minskade anslag. Det harskett rationaliseringar som redan resulterat i en Anslag tih och de allmännaförsäkringskassorna m. m. personalbesparingmotsvarande ca 4 000 årsanställda.