prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill först och främst påstå att vårtförslag är konstruerat så, att det ger mer stadga åt möjligheterna för bådeskogsbruket och naturvården att långsiktigt hantera de frågor som vi här talarom. Jag har tidigare argumenterat på denna punkt. 6 protokoll 1981/82:118-119 Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Detvar intressant att få lyssna på hur såsom representant förmoderata samlingspartiet tolkade innebörden av den överenskommelse som harträffats mellan de borgerliga partierna. Han sade att han var glad över att dennaöverenskommelse innebär att man har vidgat möjligheterna till besprutningar.Han var tillfredsställd med att man har fått med kriteriet om den enskildeskogsägarens krav på lönsamhet. Om en skogsägare inte har ekonomiskaförutsättningar att genomföra en röjning, skall han enligt deborgerliga partiernas mening alltså få tillgripa besprutningsmeto-derna. Denenskilde skogsägarens ekonomiska situation skall i högre grad än tidigare fåavgöra hur vi skall hantera denna fråga. Visocialdemokrater anser att det är fel att hantera miljövårdsfrågor på dettasätt. Den enskilde skogsägaren bör hållas skadeslös i sådana här sammanhang ienlighet med det förslag som vi har framlagt om styrmedel när det gäller dennatyp av frågor. Vi menar att man genom ett avgifts- och stödsystem skall kunnagöra det möjligt för en skogsägare att oberoende av hans egen ekonomiskaställning driva skogsbruket på ett sätt som är förenligt också med miljövårdensintressen. Så måste man se på dessa frågor. Annars hamnar vi, såvitt jagförstår, i den situation som ordförande angav, när hanbedömde denna lag såsom en tillståndslag i stället för en förbudslag. Detvar, som jag sade tidigare, intressant att lyssna på tolkning.Om och ger detta beslut samma innebörd och tolkning,kan jag bara konstatera att och uppenbarligen harhaft större intresse av att komma överens med än att slå vakt ommiljövårdens intressen i dessa sammanhang. 70 iLjung (m): Det är en utomordentligt märklig tolkning gör av dethär förslaget. Var i utskottsbetänkandet har kunnat läsa sigfram till att den enskilde skogsbrukarens ekonomiska situation är avgörande förom metoden kommer att användas eller inte? Det åren fantasiprodukt, sommöjligen tillgodoser den enorma debattglädjen för stunden men som inte harnågonting med sakförhållandet att göra. Detär naturligtvis fråga om den ena eller andra metodens möjlighet att tillgodoseskogsbruket då man eftersträvar lönsamhet. Det gäller både det större och detmindre skogsbruket och har ingenting med. det enskilda företagets ekonomiska statusatt göra. Men däremot kan det ha att göra med hur det enskilda skogsföretagetär geografiskt beläget i förhållande till hur människor bor, vägar går ochvatten rinner. Jaganser att det ekonomiska kriteriet väger tyngre ju längre ut från bebyggelsenman kommer, eller med andra ord att där människor vistas utomordentligt litet-det kanske inte sedan avverkningen ägde rum har varit människor på marken -kommer den kemiska lövslybekämpningen självfallet att komma till användningoftare och, , i sjunkande grad ju närmare människors boningaroch bebyggelse man kommer. Slutligenvet jag inte vad ordförande hade gjort för tolkning.Jag vet bara hur remissvar över utredningens förslaglöd. Det var en entydig uppslutning kring utredningens förslag. Man ansåg attden metoden ur fackets synpunkt var att föredra. Den är således, såvitt jag kanförstå, fortfarande att föredra. föredrog partierna - förmodligen avpartitaktiska skäl - att gå var sin väg. Följaktligen står vi nu medett förslag som inte är lika bra som det vi då hade att ta ställning till, menändå anser jag att detta nu är det bästa vi kan göra av situationen. Det tyckerjag att de partier som samlats kring detta förslag ändå har heder av.Skogsbrukets bästa har varit ledande för våra partier när vi gjort dennaöverenskommelse. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Anf.71 (vpk): Efter i anförande tycker jag att den här debattenverkligen blivit intressant med utgångspunkt i de synpunkter och svar som EinarLarsson lämnade. Jag frågade om betydelsen av den ändring ilagtexten som skett. Det svar jag fick var att man i samråd med juristernakommit fram till att detta stycke inte skulle vara med utan stå i mofi vtexten.Därför plockade man bort detta stycke. Minns jag inte fel hadejordbruksministern detta ändra stycke med i det lagförslag som röstades ned ikammaren . Det gick tydligen att ha det med då, men hardet tydligen blivit andra förhållanden. Detkanske mest intressanta är att ansåg att det hade skett enviktig förändring - och det är jag helt överens med honom om - nämligen att mani 2 § fått in denna rad och att detta stycke tagits bort ur 4 §. ArneAnderssons tolkning var att den förändring som skett i stort sett skalltillgodose skogsbrukets behov av kemisk behandling. Hördejag inte fel nämnde han en siffra på mellan 50 000 och 100 000 ha för det område där kemiska medel skulle kunna användas för bekämpning. Vad är det då,, för förbudslag? Bekämpningen har gällt mellan 25 000 och 30 000 ha innan det blev förbud. tror jag att det var 28 000 ha som behandlades kemiskt. Och kommer man med tolkningen att mellan 50 000 och 100 000 ha skall behandlas. Ärdet inte så, , att detta är en dispenslag med enstaka förbud? Detmåste vara den rätta tolkningen. Jag kan inte se det på något annat sätt. kanske kan tala om ifall han tolkarlagförslaget på samma sätt som . Jag är nästan överens med ArneAndersson i hans tolkning av lagtexten. Det som förvånar mig är att EinarLarsson gjorde en helt annan tolkning. 72 (): Politik är det möjhgas konst, och det är också i viss mån demokratin.Det här förslaget är en kompromiss efter många omgångars behandling iriksdagen, och jag skulle inte vilja ge mig in i äventyret att föregripa myndigheternashantering. De får genom jordbruksutskottets Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark majoritetsförslag mycketklara riktlinjer för vad som skall gälla. Detstår; "Spridning över skogsmark av bekämpningsmedel, avsedda förbekämpning av lövsly, är förbjuden." Sedan görs det undantag förbehandling av enskilda trädstammar. Det står vidare att undantag får medges om"skogsmarken har liten betydelse för friluftslivet, naturvården och denlokala befolkningens trivsel". Det är rätt hårda kriterier som gäller.Därefter står det att undantag får medges om "kravet enligt 7 §skogsvårdslagen (1979:429) i fråga om återväxt av skog inte på ett ekonomisktgodtagbart sätt kan tillgodoses genom röjning med mekaniska metoder med hänsynfill skogsmarkens läge och beskaffenhet, skogsbeståndets sammansättning ochtillgången på arbetskraft". Detär vad som gäller. Tolkningar hit och dit om antal hektar och om vad som blirenklare eller svårare i förhållande till tidigare är det mycket vanskligt attge sig in på. En exakt beskrivning av deförändringar som skett är följande. Idet tidigare lagförslaget, som inte kunde stödja, stod det i självalagförslaget: "skall vid sin prövning ta stor hänsyn tillkommunens bedömning av skogsmarkens betydelse för friluftslivet, naturvårdenoch den lokala befolkningens trivsel." Det står nu enbart i motivtexten,och vi har av juridisk expertis fått bekräftat att det har god styrka även där- jag skulle vilja påstå samma styrka. Vidarestod det tidigare i motivtexten att det med ordet "rimligen", somfanns i lagtexten, menades på ett ekonomiskt godtagbart sätt. Det har förtsin direkt i lagtexten. Men uppgiften finns där i båda fallen: Jagvill inte ge mig in på att föregripa myndigheternas hantering. Det finns mycketklara föreskrifter. Detta är en förbudslag som ger möjlighet till viss dispens.Arne har också själv sagt att han ändrat sitt ställningstagande tillatt gå med på den. Hur dispens skall ges är klart föreskrivet, och uppgiftenatt bevilja dispens har vi lagt på den tunga instansen , som harbåde experfis och polifiskt ansvar. Det har vi gjort med stor tillförsikt och trygghet. 73 (): Men det är ändå så, i , att om man skriver in ilagtexten vad kräver och och haraccepterat och har "ett ekonomiskt godtagbart sätt" som kriterium, såskall ju länsstyrelserna vid varje framställning om dispens pröva vad vi i detsammanhanget menar med ekonomiskt godtagbart sätt. När de då ser efter vadutskottsmajoriteten talar om i motivtexten - stor nytta för skogsägaren, hänsyntill högre kostnad, olika lönsamhet osv. i skilda delar av landet - så är detuppenbart att i prövningen kommer in en bedömning av vilka ekonomiskamöjligheter den enskilde skogsägaren kan anses ha att tillämpa den ena ellerden andra metoden. Detär i det sammanhanget som jag menar, att om vi har den uppfattningen att viskall hålla fritt från besprutning på vissa områden av miljövårdsskäl och andraallmänna skäl, så skall icke de ekonomiska kriterierna där få ta över. Där får vi då jämna ut deekonomiska konsekvenserna genom de styrmedel som vi förordar att man skallfillgripa genom ett stöd och ett bidragssystem för att den långsiktigaskogsvården skall kunna fungera bra och för att också dessa typer av insatserfrån samhällets sida skall kunna fungera riktigt. Sammanfattningsvisvill jag säga att fortfarande återstår den bedömning själv gör.Han säger att han är glad över att möjligheterna har vidgats att användabesprutningar i en omfattning som vi inte fidigare fick lov att göra. Dåkonstaterar jag att centerparfiet och i dessa sammanhang har valtatt gå till mötes hellre än att tillsammans med oss slå vakt om denordning som bättre skulle ha kunnat tillgodose både skogsbrukets ochmiljövårdens intressen. Förbudmot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Anf.74 (): Jag vill egentligen inte ge mig in i den här debatten om tolkning. Menjag vill understryka vad jag sade i mitt fidigare anförande. För det förstainnebär det lagförslag vi nu skall besluta om ett totalförbud motbekämpningsmedel i skogen. För det andra kan dispens sökas. För det tredjeskall inhämta yttranden från kommunen där orten ligger och frånskogsvårdsstyrelsen i länet. Sedan gör avvägningen och avslåreller medger dispens. Kommunen kan överklaga till regeringen. Som jag sade i mitt tidigare anförande tror jag från skogsägarhåll verkligen räknar med stor restriktivitet vad beträffardispenser. 75 iLjung (m): Det är väl utomordentligt dumt att göra saker krångligare än de är. Idet förslag som vi hade att ta ställning till - och som var utredningensförslag - var generellt undantagna vissa närområden intillmänniskors bostäder och där, som jag sade , vatten rinner ochvägar går. Ungefär motsvarande områden betraktar jag också som mer eller mindregenerellt undantagna i det nu föreliggande förslaget, 2 § första stycket. Detvar det jag åsyftade när jag sade att med det föreliggande förslaget kommermetoden enligt min mening att kunna användas i stigande grad i förhållande tillavståndet från människors bostäder. Skulledet förslag som föreligger ha något av kompromissens prägel över sig ochinte enbart betyda att vi efter ett par oinskränkt har gått påregeringens linje, så är det alldeles självklart att det också innebär attregeringsförslaget nu har förändrats i riktning mot vidgad möjlighet att fådispens. Det är vad vi har uppnått. Frånvåra utgångspunkter har det varit självklart att komma så nära det förslag, somvi talade för här i kammaren , som möjligt. Vi haransett oss - med det ekonomiska kriterium som tillförts 2 § andra stycket i detförslag, varom partierna nu är överens, ha fått en garanti för att metodenkommer att användas. Omfattningen vet ingen här i kammaren någonting om. Detfår helt enkelt visas av hur dispens ges och hur tillämpningsanvisningarnakommer att skrivas. Förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark uppfattningatt utskottets betänkande inte är så svårtolkat att det skall behöva blialldeles omöjligt att klara detta. Däremot ansluter jag mig definitivt intetill uppfattning, att det för olika delar av landet skall bliså svårtolkat att det uppstår en stor villervalla. Jag delar, , den uppfattningen att metodenså långt det är möjhgt skall tillgodose skogsbrukets behov. Det ären självklarhet. Vi behöver metoden. Inte någon här i kammaren medansvarskänsla när det gäller svenskt skogsbruk vågar gå in i debatten och sägaatt vi har lövslyhanteringen under kontroll. Ingen av kammarens 349 ledamötervågar säga att bekämpning har visat sig vara en tillräcklig metod.Självfallet vågar ingen göra detta, för det vore fel. Lövslyskärmen har växt närmare och närmare. Den har blivithögre och högre. Vi behöver den här metoden, och ändå måste vi aktivt verka föratt få ut så många med röjningssågar och röjningsknivar som över huvud taget ärmöjligt. Med de två metoderna tillsammantagna är det möjligt att vi kan räddasituationen när det gäller den enorma lövslytillväxt som har skett under enrad år. Vi har ingen konflikt mellan de två metoderna. Vi behöver dem båda två,och det är en ganska onödig och trist debatt som förs. Vi menar att skogsbruketskall använda de bästa metoderna, och i många delar av landet är situationensådan att vi, , inte gör vare sig människorna ellermiljöskyddet någon för när. För den skull anser vi att det här är ett braförslag. 76 (vpk): Det är jag vill svara, eftersomhan begärde replik med anledning av mitt anförande. säger att det här ären förbudslag, och sedan räknar han upp listan med undantag. Utan attframställa mig som någon expert på området vill jag säga att jag i alla falljobbat i storskogsbruket under så pass , att jag kommer fram tillbedömningen att med de undantag och de kriterier som gäller kommer det inte attbli en förbudslag, utan det blir en dispenslag med undantag. Läser man 2 § ärdet inte svårt att räkna ut att det kommer att bli användning av de kemiskametoderna i ökad omfattning - den slutsatsen är jag inte ensam om att dra. Detär enbart som tolkar in något annat. Om han gör det på fulltallvar eller för att försöka lugna ner det hela vill jag inte uttala mig om. 77EINAR (); Jo, , det är på fullt allvar somjag försöker att redovisa vad som faktiskt står i utskottsbetänkandet. Låt mig bara litet stillsamt erinra om attenligt det som är alternativet till utskottsmajoritetens skrivning, nämligenreservationen, är det ensam som lämnar alla undantag frånförbudet. Där kommer inte att finnas någon allsidig prövning avnaturvårdsenheten eller någon bedömning av om länsarbetsnämnden har möjlighetatt ställa folk till förfogande för röjning, utan där är det enkelt.Säg att större delen av kommunerna bestämmer sig för att endast undanta en liten del av Nr118 skogsmarken, restenbestämmer ensam om. Jag har Onsdaeen den stort förtroende förskogsvårdsstyrelsen i och för sig, men jag anser att det 14april 1982 kan medföra risk för enalltför ensidig bedömning. Stöd till dagspres- Anf. 78 (vpk): en Eftersom den situationen troligen uppstår att vi i andra hand kommeratt rösta på reservationen, kan det väl vara värt att säga några ord om detta,då tog upp det. Vadsom skiljer utskottets förslag från reservationen är ju ändå att det enligt reservationenges möjlighet för kommunerna att helt förbjuda besprutning på vissa områden,och detta kan inte överklagas. Det är klart att det inte är den bästalösningen, men kommunerna har då i alla fall möjlighet att helt förbjuda denkemiska bekämpningen. Enligt utskottets hopsnickrade förslag blir det däremotinga områden där man kan totalförbjuda användningen aV bekämpningsmedel, utandet blir hela fiden fråga om dispenser. Vadgäller skillnaden mellan och tror jag inteatt man kommer att finna någon större skillnad i bedömningarna från dessa tvåmyndigheter. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.l(generellt förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 18 för motion 2151 av m. fl. Mom.2 och 3 (lag om förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 155 för reservationen av . 10§ Stöd till dagspressen m. m. Föredrogs betänkande1981/82:25 om stöd till dagspressen m. m. 1981/82:100). Anf.79 (); Presspolitikens syfte bestämmer vilket stödsystem som bör användas. Vi socialdemokrater har i det här betänkandet liksom vid tidigare tillfällen då presstödet har behandlats utgått från pressens medverkan i 87 Nr 118 strävandena att förstärka och fördjupa den svenska demokratin genomatt Onsdaeen den informeraom och kommentera vad som sker i samhället, att granska den 14 aoril 1982 verksamhetsom utövas av de inflytelserika och genom att främja kommun- ikationinom och mellan poHtiska, fackliga och andra ideella grupper. Stöd till daesnres- " trygga denna medverkanoch för att stärka mångfalden inom pressen som stödet utgår. Ingetstödsystem är konkurrensneutralt. Ett generellt stöd förstärkermarknadskrafterna, gynnar de starka tidningarna och påskyndar koncentrationsprocessen.Ett selektivt system försvagar marknadskrafterna, gynnar tidningar i underlägeoch kan vända en negativ strukturutveckling. Ommålet är att främja mångfalden, duger endast selektiva system. De nuvarandeselektiva produktionsbidragen ger möjligheter för ett tjugofemtalflerdagarstidningar och ett trettiotal fådagarstidningar att fortsätta sinverksamhet. Eftersomstödet går över statsbudgeten har frågan också en ekonomisk sida. De insatsersom f. n. görs från statens sida motsvarar inte mer än av dagspressensintäkter. Med ett generellt system av samma omfattning skulle de flesta avtidningarna med stöd tvingas upphöra med utgivningen. Detselektiva stödet utgår till tidningar som annars skulle ha svårt att hålla sigkvar på marknaden och till etableringar som annars aldrig skulle bli av. Det ärsjälvklart att ett sådant stödsystem påverkar konkurrensförutsättningarna.Grundtanken är ju att förhindra att tidningar i underläge fortsätter att tappamarknadsandelar och att med nyetableringar bryta den redaktionella dominansenpå orter där det bara finns en tidning. Högtäckningstidningar som planerat sinverksamhet - dimensionerat personal och investeringar utifrån antagandet attlågtäckningsfidningar förr eller senare måste försvinna - tvingas givetvis fillomställningar, när presstödet gör det möjligt för lågtäckningstidningar attleva vidare. Dethar varit en styrka att det funnits en stormajoritet i , som slagit vakt om ett selektivt presstöd. Denmajoriteten finns också bakom det behandlade betänkandet så långt detgäller dagspressen. Från socialdemokratisk sida är vi dock oroade över attenligt mittenpartipropositionen skall produktionsbidraget ligga på oförändradnivå ännu . För tidningar med en hushållstäckning harinflationen tillåtits urholka presstödet ända . Det leder till en nynedläggningsvåg, om statsmakterna inte snabbt omprövar sin inställning. Vårtförslag om en ökning av produktionsbidragen är ett minimikrav. Likasåär det viktigt att tröskeleffekten görs mindre besvärande för tidningar medhögst hushållstäckning. Detta kan genomföras . Beträffandegränsdragningsproblem inom presstödssystemet i övrigt föreslår vi en översynfrån presstödsnämndens sida. Jagyrkar bifall till majoritetsskrivningen om produktionsbidragsnivån, för vilkenvi socialdemokrater svarar, och den reservation vi har lagt om oönskadetröskeleffekter inom stödsystemet. Från socialdemokratinssida är vi angelägna om en ökad samverkan inom tidningsbranschen.Samverkan inom distributionen är så gott som total. Nr 118Samdistributionssystemet kom till för att förmå starka tidningar att öppnasin Onsdaeen den distributionsform för svaga eller överspridda tidningar. Destora fick en 14 -rxW 1982 rabatt om de avstod från den konkurrensfördel som de hade i sina distributionsorganisationeroch om de accepterade lika pris per exemplar. Vi Stöd till daesnres-anserdet befogat att öka rabatten till en merkostnad av 9 milj. kr., och som motivför detta åberopar vi de väntade kostnadsökningarna för distributionen och denurholkning som redan åstadkommits av inflationen. Vi vill inte äventyrasamverkan inom det enda område, där den har lyckats fullt ut. Jag vill gärna framhålla att vi socialdemokrater stöderförslaget i propositionen att ekonomiskt stöd skall kunna utgå inom branschen. Vi förordar ocksåatt möjligheterna att få lån från pressens lånefond utvidgas till att gällaockså när tryckningen omhänderhas av företag som inte ägs av någon tidning mensom svarar för sätteri- och/eller tryckeriproduktion av flerdagarstidningar.Det innebär bifall till en socialdemokratisk mofion av ochIngemar . Centerparfiet och står oss nära i sinreservation i den frågan, medan är totalt avvisande till dettakonkreta samverkansförslag. förslag i dagspresstödsavsnittet kräver ingenannan kommentar än att de är helt ogenomförbara, om inte avsikten är att tadöd på praktiskt taget alla lågtäckningstidningar - Svenska Dagbladetinbegripet. De som lever på svältgränsen skall tvingas rationalisera, medan depå annonsinkomster stinna högtäckningstidningarna skall få statsbidrag utanvillkor. Vidare sänks produkfionsbidragen för alla, trots ständigt stigandekostnader och svag annonskonjunktur. Dessa förslag måste vara fill för denmoderata buskpropagandan. litar på att övriga partier tar ansvarför att tidningarna överlever. Den del av propositionen som har gjort mig mest besvikenhandlar om organisationspresstödet. Jag minns från den näst föregåendepressutredningen att lika envist som vid varje sammanträdeupprepade att det behövdes ökat stöd fill tidskrifter. signerar han enproposition som innebär godtyckliga försämringar av tidskriftsstödet och ivissa fall Uka godtyckhga förbättringar. Vi har uppvaktats i utskottet av en delegation från , Factu, och TCO-tidningarna. Dessa organisationer företräder skilda synpunkter ipressfrågor, men de kunde ena sig om en skrivning som var mycket kritisk tillregeringens förslag. Föregående sänkte stödet till organisationspressenmed 15 milj. kr. Genom en maximering av stödet till 1 milj. kr. per tidningdrabbades uteslutande upplagestora tidningar. Man bortsåg från faktum att justdenna kategori av tidningar redan har relativt sett sänkt stöd till följd avupplagestödets fallande skala från till per exemplar. Vad vi nu har att ta ställning till är en proposition somsyftar till att minska stödet till organisationspressen med ytterligare 10milj. Nr 118 föreslås nu sänkt till 400 000 kr.något mer än hälften av det föreslagna Onsdaeen den besparingsbeloppet tas från redan drabbade 15 tidningar, medan omkring4,8 14 aoril 1982 "''J- ''' ' ' ' tjugotal andra tidningar. Då stödet till organisationspressen infördes var ett av de mest bärande Stöd tilldassvres- lälen de kraftigt ökande distributionskostnaderna - ungefär enfördubbling ., . hade lika stora distributions- som tryckkostnader.Presstödsutredarna och lagstiftarna var överens om att stödet tillorganisationspressen skulle fungera administrativt enkelt, och det knöts därförtill den direkt-adresserade och postdistribuerade upplagan. Mot den bakgrundenupplevs besparingsprofilen som orättvis. Man inför ett stöd för att mildrakostnadsutvecklingen på bl. a. den av staten påverkbara distribufionssidan, mensedan tar man bort 25 milj. kr. av stödet till just de tidningar som är mestportodrabbade. Om man sätter posttaxan tillindex , finner man att posttaxorna har ökatmed . Även de tekniska kostnaderna har stigit, om än inte riktigt såkraffigt. Stödet har ökats bara en gång sedan det infördes, nämligen med 15 %år 1979. har bidraget som sagt sänkts med sammanlagt25 milj. kr. Ett bifall till den socialdemokratiska reservationen innebär attstödet återförs till vad det var före de borgerliga besparingsattackerna. Regeringens förslag drabbar fackförbunds- ochorganisationspressen. Då propositionen om stödet lades fram fanns i denmånga uppskattande ord om den kvahficerade debatt, det rika kulturutbud och denomväxlande underhållning som dessa tidningar innehöll. Ingen inom organisationspressensredaktioner kunde väl då ana att en riksdagsmajoritet inom bara några få årskulle vilja ta bort stora delar av stödet. Jag noterar att det finns borgerhga motionärer, som ärkritiska mot regeringens proposition i detta avseende.