prot · G50968 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta tillsammans med de ytterligare åtgärder och ekonomiskasatsningar som vi nu kommer aft göra medverkar självfallet till att en lösningav dessa problem är i sikte. Jag har anledning att hysa förhoppningar om detta.Jag ber, fru talman, att få återkomma till de återstående frågorna. 37 () replik: Jag vill bara helt kortfattat bemöta del somjag tycker nesliga försöket att skylla ifrån sig genom att hänvisa till1960-talet. Jag upprepar det jag sade tidigare: Ni har suttit iregeringen . Dessa vagnar sköttes i stort sett perfekt tidigare.Självfallet har det varit vinterstörningar av en viss omfattning. Sådana haralltid förekommit, det erkänner jag. Men det totala kaos som råder fannsinte av den enkla anledningen att vagnarna då i stort sett skötteshyggligt efter de regler som gällde. Det är när rovdriften av dem börjar, närni försöker att ta ut mer av denna materiel än den tål, som sådant som vi nu ärutsatta för uppstår. Ju mer detta fortgår år , desto värre blir detsjälvfallet. Det finns i och för sig anledning att diskutera1960-talets trafikpolitik. Jag tycker att det finns kritik att rikta också emotden, men det är inte detta saken gäller. Dä skötte man det hela ekonomiskt ochtekniskt riktigt utifrån de förutsäffningar som gällde. Det är när man försökeratt pressa in mer trafik i den materiel som inte var avsedd för en sådanbelastning som eländet inträffar, och det är ansvaret för det som ni måste ta.Ni har inbillat folk att det går aft använda denna materiel på samma sätt somman gjorde tidigare och ändå få ut mer trafik av den, men det gör det infe. Det finns anledning att ställa diverse andra frågor i dethär sammanhanget. I litet allmänna ordalag talas här om vad som skall ske. Mendet här är inget som man bara skall prata om, , för det handlarom att sätta in pengar. Det handlar om investeringsmedel. Vi vet att SJ harbegärt 485 miljoner. Inte ett ord har vi hört i kammaren om hur mycket SJkommer aft få. 110 miljoner har utlovat att man utanför det härhuset skall tillskjuta. Men det räcker ju ingensfans. Det räcker inte ens tillför att reparera de gamla vagnarna, . SJ har lagt fram ett ödmjuktförslag om att få 100 miljoner för att komma till rätta med dessa vagnar. ASEAsäger att det antagligen kostar mångdubbelt mer. Men ni är alltså inte bereddaatt ge mer pengar än vad som går åt för att möjligen nödtorftigt reparera dehär vagnarna. De har självfallet konsfruktionsfel - det erkänns gärna - för degår ju i trafik . Men det är den nuvarande rovdriften somär det intressanta. Får ASEA möjlighet att bygga de nya vagnarna? ASEA har iett brev till sagt att man vill ha denna order senast den 15februari. Får ASEA inte den ordern före , kan man inte bygga denya vagnarna för att leverera dem 1983. Får vi något besked om den saken? Detgår väl att prata i största allmänhet om att man sammanträder och att alltingnu skall bli bra. Men kommer de investerings- medel sombehövs för att man skall komma till rätta med de problem som vi har ? Detär det jag vill ha svar på. 38 (vpk) replik: har för inte så länge sedanpresenterat en undersökning om trafikstrukturen i . Denundersökningen bekräftar att den nya typen av boende - människor har i alltstörre omfattning flyttat till samhällen utanför centra - har bidragit till enökning av lokaltrafiken. Det finns alltså objektiva orsaker fill den ökadelokaltrafiken, och de sammanhänger bl. a. med den nya boendestrukturen. tog här upp och började tala omdet politiska ansvaret. Den saken var också inne på. Vpk haremellertid krävt anslag i överensstämmelse med SJ:s framställning ochlångsiktiga program. Då det gäller vinterberedskapen och den särskildaanslagsframställningen från SJ , tog vi i en motion upp dennaframställning sedan den blivit avslagen. Motionen blev emellertid ocksåavslagen i mot vpk;s röster. Jag vill sammanfattningsvis i detta avseende säga att iden mån de kraftiga störningarna i vinterns tågtrafik sammanhänger medotillräckliga anslag för att anskaffa erforderlig materiel så vill vpk medhänsyn till vad jag sagt inte dela ansvaret härför med de övrigapartierna. Det är emellertid bra att SJ , såsomkommunikationsministern här förutskickade, skall få sitt extrainvesteringsanslag. Det vore naturHgtvis önskvärt om kommunikationsministernbättre kunde precisera hur mycket det är fråga om. SJ har ju i omgångar begärt390 miljoner, och ASEA har, såsom här framhållits, sagt att det kostar storapengar att bygga om. När man nu skall bygga nya vagnar vill jag till slut sägaatt påpekat att man bör flytta upp viktigadriftsfunktioner från att som ligga under vagnskroppen till att komma in ivagnskonstruktionen för att skyddas från yttre åverkan av snö, is och sådant. Om pendeltågstrafiken i , m. m. 39INGA (vpk) replik: Man kan väl slå fast några punkter när detgäller pendeltågstrafiken i . För det första gäller det att få tågen att gå i snö ochkyla. Vi har faktiskt inga garantier för att så kommer att ske, trots devinklingar som kommunikationsministern gör i sitt svar. För det andra är det viktigt att tågen går ävenunder andra årstider. Det finns inga planer som för framtiden kan ge garantierhärför. För det tredje gäller det bekvämligheten och komforten ikollektivtrafiken, så att denna verkligen blir ett bra alternativ för attminska bilåkandet: det är bättre vänthallar, det är tillräckligt med utgångar,det är information till dem som reser om varför tågen kommer för sent ellerinte kommer alls, det är fler sittplatser och det är inte minst ökad turtäthet. För det fjärde - och det skulle vara en fråga till ClaesElmstedt: Vilka åtgärder skall man vidta ifrån regeringens sida, inte barakortsiktiga åtgärder 4 protokoll 1981/82:68-69 Om pendeltågstrafiken i , m. m. för att fåtågen att gå i snö och kyla och för att komma till rätta med förseningarna,utan åtgärder för att möta den mycket stora tillströmning som kommer att skeutefter linjerna där pendeltågen går . Man räknar ju med en 25-procenfigökning fill slutet av . Då vill jag veta: Vad har man för planereller helst konkreta handlingsåtgärder för aft möta den tillströmningen? Jag kan sedan med ledsnad konstatera att med ett ord berörde den diskussion jag gärna skulle vilja ha med honombeträffande de spårkapaciteter som behövs för att komma till rätta medförseningarna och för att möta det ökade behovet av pendeltåg. Jag vill vetahur han ser på frågorna om dubbelspår, separata spår och skiljandet mellanfjärrtrafik och lokaltrafik. Vi som bor utefter de här sträckningarna är mycketintresserade av vad som kommer att hända . 40YLVA () replik; Verkligheten och diskussionen här visar att SJinte har hållit sin del av överenskommelsen med SL. Om man kör pendeltågen medfyra eller sex vagnar i stället för åtta, är det uppenbart att man inte ställertill förfogande den kapacitet som man har avtalat om. Och borde det varasjälvklart att man genast har bussar att sätta in, att man genast upplåterfjärrtågen och att man dessutom har ett informationssystem som fungerar så attresenärerna åtminstone får veta vad som händer. Jag åker med Södertäljependeln. Ständigt händerdet att man, när man kommer ner fill stationen, finner att väntsalen är så fullatt människor står på varandra och det enda besked man får är att inget tågännu har gått från och att man inte heller vet om eller när det överhuvud taget skall gå något. Det kan visserligen sägas att vi är lyckligt lottade somhar ett väntrum att gå in i när det är . Men på det här sättetfår det bara inte gå till. Den ena vintern efter den andra går, och SJ hoppasvarje gång att mildvädret skall komma som en deus ex machina och skyla över inte gjort något konstruktivt det här året heller. Jag har här två citat som är ganska belysande för SJ:sagerande. Det ena lyder så här; "Stora besvärligheter har drabbat SJ ;s trafikanter.Dessa fillfälligt rådande svåra trafiksituationer får emellertid, även om devarit långvariga, inte tas som intäkt för uppfattningen att SJ inte skulle ha möjlighetatt tillgodose kundernas berättigade krav på precision och säkerhet itransportservicen under mera normalt återkommande vinterförhållanden eller -efter vissa genomförbara åtgärder - på ett avsevärt mycket bättre sätt än underdenna vinter, om liknande vinterförhållanden skulle återkomma. kommer att ha risker förtrafiksvårigheter . Detta beror på den ansträngdakapaciteten och förestående omfattande arbeten för att öka denna kapacitet. SJ har förvisso under denna svåra vinterperiod dåligtmotsvarat de förväntningar, som vi alla ställt på företaget. Men vi vid SJskall göra allt för att återvinnaförtroendet." Det andra citatet lyder såhär; "Vintervädreti med stark kyla och stora snömängder harmedfört betydande svårigheter för tågtrafiken. Stora förseningar har uppstått.På bangårdar har växlar inte fungerat på ett godtagbart sätt. Åtskilligapersonvagnar har måst tas ur trafik på grund av skador på bl. a. hjul, bromsar och vattenledningar. problemen har varit av denart, som ofrånkomligen uppträder i extremt vinterväder. Andra hade kunnatundvikas eller åtminstone mildras -. Vi kommer internt att kartlägga och, så långt möjligt, avhjälpa brister Ompendeltågstrafiken i , m. m. Det första citatet ärfrån 1966 och det andra . När det gäller det sista var inne på återstår det fördem som finns här i kammaren att se vem som gjorde det rättauttalandet. Kommertågen att gå i snö och kyla? Inga garantier har lämnats, säger . I devinklingar som kommunikationsministern gör, fortsätter hon, men jag gör ingavinklingar. Jag har försökt att beskriva läget som det är och försökt attförklara hur vi arbetar för att komma ur det. Dubbelspårenkan man diskutera. Men jag har uppfattat att kritiken främst har gällt attvagnarna varit av den konstruktionen att de inte har fungerat utan ståttstilla. Jag är inte övertygad om att flera spår hjälper om vagnarna som skallgå på spåren står stilla. Vi får ta en sak i taget, naturligtvis. Det hindrarinte att det problem som tar upp om fler spår i det långaperspektivet är en mycket viktig fråga. Projekteringen är färdig av det uppdragsom lämnades . Detåterstår en del frågor som har med den kommunala planverksamheten att göra. Idet sammanhanget måste man naturligtvis också ta hänsyn till andra delar avlandet när det gäller prioriteringen av insatserna på samma område, nämligendubbelspåren. , som nämnde, är en viktig bit somskall . Där är dubbelspårsarbetet redan i gång mellan ochGetinge, för att ta ett exempel. Det finns också andra områden i landet somkräver uppmärksamhet på den punkten. Beträffandeden nuvarande kapaciteten skall man komma ihåg att - omvi nu går tillbaka till pendeltrafiken - då det var omkring 100 000 passageraremärktes det inte om ett antal vagnar var ur drift. Det är först efter attvolymen av resenärer i det närmaste har fördubblats som detta problem haruppstått, och det är som detta har skett. När det riktas kritikmot att inte tillräckligt med vagnar har köpts in, bör man väl tänka på att detär viktigt att de nya vagnarna, X 10, är av betydligt bättrekvalitet. Därför har SJ sagt att om de inte håller de mått och krav manrimligen kan ställa kommer specifikationen att få göras om. Det skall varakvalitet, det skall vara vagnar som klarar en sådan pärs som vi varit utsattaför . Mycket talar också för att man har lyckats med detta. Om pendeltågstrafiken i , m. m. konstruktioningår att luftintaget placerats på ett sådant sätt att risken att få in snö ochfuktighet i motorerna, som varit en av huvudorsakerna till driftsstoppen, börkunna undvikas. Eftersom kraftiga angrepp riktats mot regeringen måste jagnaturligtvis förklara och försvara handlandet för att få en så rättvis bild sommöjligt. Ta ansvar, säger . Ja, det är det vi har gjort. Det ärdet jag har försökt beskriva gången av. SJ har begärt 485 milj. kr. Det gjorde de för åtta-tiodagar sedan. kommer regeringen att fatta ett beslut som ger SJ över100 miljoner av de 485. Dessutom finns möjligheter till omprioriteringar. Jagutgår från att sista ordet inte är sagt när det gäller att klara detta problem. Det har också riktats kritik mot att vi skulle eftersättasäkerhetsinvesfe-ringar m. m. Jag vill bestämt påstå motsatsen och hänvisa tillaft åtskilligt görs på säkerhetssidan. Införandet av ATC-systemet, ett av demer avancerade, är ett exempel i det avseendet. sade vidare att SJ har missköttgodstrafiken. Lågkonjunkturen har drabbat främst basindustrierna, därmalmtransporterna kommer in i bilden och där SJ är en stor intressent. Det ärrikfigt att det där har skett en nedgång. Å andra sidan har godstrafiken ökatnär det gäller containertrafiken och kontinenttrafiken. Det finns alltså ocksåen del positiva saker att säga om detta. Beträffande det som tog upp i sitt förstaanförande här om bl. a. vänthallar vill jag säga att det åren fråga i förstahand för . När det gäller så är, om jag är rätt underrättad,en ny vänthall under uppförande där. Den kommer att kunna tas i bruk inom eninte alltför avlägsen framtid. Låt mig, fru talman, avsluta det här inlägget med attkonstatera att de flesta talarna här. med all rätt, har berättat om upplevelseri samband med framför allt pendeltrafikens bekymmer och problem. Man harrefererat till händelser fillbaka i fiden. Mer eller mindre intensivthar man upplevt problemen. Vi försöker efter kortaste möjliga varsel presenteraen väg ut ur problemen både på kort och på lång sikt, men jag måste säga att dekrav som ställs här inte är små. Vi hukar emellertid inte för dem utan skallnaturligtvis med kraft driva dessa frågor på ett sådant sätt att folk slipperuppleva de här problemen såsom man fått göra framför allt i Storstockholmsområdetmen också på en del andra håll i landet, där fågförseningar varit förhärskandeunder denna stränga och besvärliga vinter. Därför kommer SJ att få pengar föratt bemästra en del av problemen - de problem som har med snöröjning, upptiningoch annat sådant att göra - i akt och mening att få trafiken att flyta bättre. 42INGA (vpk) replik: De krav som ställs är inte små, säger . Nej, det kanske de inte är, men de har ställts ochdess värre nonchalerats från ansvarigt politiskt håll. ClaesElmstedt säger till mig att det inte hjälper med flera spår, om tågen Nej, det är klart att det inte gör, men vad jag tyckte var intressantatt få reda på var hur regeringen ser på den 25-procentiga ökningen avkollektivtrafiken . Då måste man ta med i diskussionenfrågan om nya spår - separata spår eller dubbelspår. Sedan noterade jag med glädje att kommunikationsministerni alla fall gav ett halvt löfte när det gäller dubbelspåret , somriksdagen fattade beslut om . Bygget har projekterats men ännu intesatts i gång. I budgetpropositionen finns ingenting som andas om att dethär arbetet skulle komma i gång. Jag tyckte emellertid att gavåtminstone ett halvt löfte härom, och jag kan tala om att det är mångamänniskor som i så fall skulle vara honom tacksamma. Ett dubbelspår mellan och skulle möjliggöraen station i , som ligger i kommun, och utefter dennapendeltågslinje. När man byggde , östra och västra delen,förutsatte man att skulle få en egen station. Så har infe blivitfallet, och det här området är nu gammalt. Väldigt många människor bordär. Man räknar med att 8 000 människor bor i och att till ochfrån , som lär vara största, 7 500 människor rör sigvarje dag. Det finns alltså ett mycket stort behov av en pendeltågsstafion iFlemingsberg. Det var en grundförutsättning, när man projekterade detta storaoch i många avseenden misslyckade bostadsområde, att det åtminstone skulle fåen station. Jag vet inte hur mycket jag kan teckna in, men jag noterade avkommunikationsministerns anförande att det fanns en öppning för ett dubbelspårpå sträckan . I och med det tecknar jag också helt hastigt in enstation i . Kommunikationsministern får väl återkomma, om jag harmissuppfattat honom, vilket jag hoppas att jag inte har gjort. 43 () replik: är på väg att göra precis sammamisstag som den borgerliga regeringen gjorde 1979. Då begärde SJ en ganskarejäl summa pengar för att klara vintersvårigheterna i . Man fick bara20 % av vad man hade begärt. Hade man då satt i gång med att angripa problemen,hade i varje fall en del av dem vi nu har varit ur världen. har SJ begärt485 milj. kr. men skall få något hundratal miljoner, säger . Vadskall dessa pengar räcka till - reparationerna av vagnar, bangården iStockholm, verkstaden i , värmetälten? står ju här ochutlovar allt detta. Praktiskt taget allt på SJ:s lista är utlovat. För 5 öreskall pappa tydligen göra det mesta. Naturligtvis går det inte att klara allt det här med densumma ni nu bara viftar med. Ni har ju inte ens bestämt er . Ge SJ depengar som behövs! Upprepa inte misstag, utan se till att det nublir en ordentlig förändring av förhållandena! Men kvar står frågan om fjärrtågen. Dessa finns ju intealls med här. Arbetena när det gäller de nya vagnar och de nya lok som behövssamt när det gäller den spårutbyggnad som något har diskuterats behöver komma igång. Om pendeltågstrafiken i , m. m. Om péndeltågstra-fiken i , m. m. Det tar juflera år innan sådant avsätter resultat. Det är riktigt, som , att det är efter oljekrisen som trafikströmmen har ökat så oerhört ochsom delvis har försatt oss i det nya läget. Vi har också i beslutatorn en ny järnvägspolitik. Men lev då upp till de investeringskrav som detinnebär! De investeringsramar ni har är bättre och mera omfattande än de var ibörjan av - det vill jag gäriia framhålla - men de är ändåotillräckliga. De är inte bara otillräckliga i den här - låt mig säga så -litet oppositionella meningen. De stämmer inte heller överens med den politiksom ni säger ätt ni vill föra och som har beslutat om. De räcker heltenkelt inte till. Därför är min begäran, utöver det kortsiktiga kravet, attSJ får de pengar som äskats - antagligen räcker inte ens de: Gör inte om1979 års misstag! Ange en ordentlig plan för hur vi skall lösa denna fråga medinvesteringsmedel, och hänvisa inte bara allmänt till en strukturplan - ävenom det är ganska populärt att hänvisa till hur man gör i . Vad dethandlar om är pengar och en rejäl förnyelse. Utnyttja svensk industrikapacitetså långt det är möjligt! Jag upprepar min fråga: Får ASEA före den 15 februaribesked om att man kan börja bygga de nya vagnarna? Om inte, kan dessa'intelevereras till 1983. 44SVEN (vpk) replik: Investeringarna har, med rätta, dominerat denhär debatten. Det bekräftar väl investeringarnas nyckelroll när det gällermöjligheterna att komma till rätta med både kostnadsproblem och andra problemvid . De lokala problemen har också diskuterats - jag tänkerdå på regionaltrafiken i . Man kan tycka att de inte hör ihop medlandet i övrigt. Men en tjänsteman i sade: När vi fick problemen medvintertrafiken, så var det till stor del en fråga om att de så att sägavidarebefordrades från och upp mot . Det blevförseningar här och trassel där, och det slog också mot . Men där harman ju större vana och kanske större resurser när det gäller att klaraproblemen. Jäg måste ta upp en sak till - jag avser då personalen.Den har blivit lidande på det här. Det har vi glömt att säga. Det är personalensom har fått slita ont. Man har fått jobba nätter och dagar för att på någotvis transportera människorna till och från sina resmål samt för att klaragodset. Dessa stora insatser måste vi nämna här i debatten. Det har förekommitoegennytfiga insatser, och det finns många exempel på personer som har offratsig i sitt arbete - i verkstäder, på bangårdar, i magasin och på expeditioner -så att de faktiskt har blivit sjuka. Jag menar att vi behöver nämna detta, i synnerhet i en tiddå man ofta vill göra gällande aft vi har en sjunkande arbetsmoral här ilandet. Järnvägsmän-nens - och då inkluderar jag naturligtvis kvinnorna -insatser har minsann varit exempel på att vi har en hög arbetsmoral här ilandet! Först vill jag säga att det besked om vagnarnasom nämnde att ASEA måste få före liggerutanför de 485 miljonerna. Det måste man ha klart för sig, så att man vet vadman talar om. nämner nya vagnar för fjärrtrafiken. Jag har sagt vid flera fillfällen att det på SJ:s ordinarieinvesteringsanslag levereras fyra vagnar . Det är ganska mycket- det är mera än vad det har varit. ger mig rådet att inte göra samma misstagsom gjordes 1979. Ja, det är möjligt att det gjordes misstag 1979 i fråga omatt tillhandahålla pengar. Men det är så pass många misstag gjorda ijärnvägspolitiken att det är svårt att veta vilka man skall titta Men det är väl alldeles uppenbart att om SJ för någradagar sedan begärde att få 485 milj. kr. enligt en förteckning som man hargjort, och man med en dryg veckas varsel får 100 milj. kr., så är det snabbthandlagt. Detta behöver inte innebära att det därmed har satts punkt. Om pendeltågstrafiken i , m. m. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 46ROLF (); Mycket har redan sagts i denna debatt om allade besvärligheter allmänheten och trafikföretagen återigen drabbats avhitintills under denna vinter. Men jag vill ändå föra fram en del synpunkter,kanske framför allt för att söka balansera något yrvaknasynpunkter på problemen. Jag vill i första hand slå fast att kollektivtrafiken ärett av de viktigaste och mestutvecklingsbara områdena i dagens och morgondagens samhälle. I början av1970-talet talades det mycket om kollektivtrafikens betydelse isamhällsplaneringen och transportförsörjningen, både den lokala och denlångväga. Men det var oljekrisen som blev den avgörande väckarklockan. Sedanhar det gått lättare att med utgångspunkt i energi- och miljöhänsyn lyfta framkollektivtrafiken som en av de viktigaste trafikpolitiska frågorna. Genom trafikpolitiska beslut blev det bl ..a.möjligt för SJ att med sitt nya lågpriskort sänka priserna radikalt, och manfick därmed en ökad beläggning. En samordning av de länsvisa busstransporternapåbörjades. Genom den s. k. linjetariffen har möjligheter skapats att i störreutsträckning föra över godstransporter från landsväg till järnväg på de långaavstånden. I anslutning till har beslutat om en med5 % i reala termer ökad investeringsram . Detär en kraftig markering från regeringens sida av järnvägens betydelse i en tiddå det statsfinansiella läget inte medger ökade budgetramar. Jag tyckeratt det är angeläget att ha denna bakgrund när man diskuterar Om pendeltågstrafiken i , m. m. desvårigheter som SJ har haft den här vintern för att klara persontrafiken iStockholmsområdet och fjärrtrafiken. Inte minst måste, om hanvill föra en ärlig och saklig debatt, göra klart för sig att allt detta harskett och den utvecklingen står i bjärt kontrast fill vadsom uträttades - eller egentligen försummades - medan hans parti och han självsatt i regeringsställning. Sanningen är den att det var trycket frånoppositionspartierna som drev fram den trafikpolitiska utredningen. Det varinget socialdemokrafiskt initiativ, som ville göra gällande iett anförande tidigare i debatten. Därmed har Berfil också fel tidsperspektivpå problemen. , och har fakfisktgjort en mer korrekt historieskrivning. Innan vi synar svagheterna ochbristerna i trafiken den här vintern bör vi också vara ense om att det är såvältågresenärer och pendlare som SJ- och SL-personal som har drabbats avsvårigheterna. Jag vill nu på en gång säga att den härvinterns svårigheter i tågtrafiken har varit helt oacceptabla. De är ettbakslag för kollektivtrafiken. Vi måste därför snabbt komma till rätta medbristerna för att förhindra att de upprepas, om svåra vinterförhållanden sätterin igen, vilket vi alltid måste räkna med. 1 ett land som skall intesituationer som de här behöva uppkomma. Det vimlar i luften av recept på lösningar: "Sätt inen professionell företagsledning inom SJ! ","Ge SJ ytterligare 500 milj. kr. för snabbare förnyelse avtågmateriel!" Jag tror inte att det är panikbeslut ä la somutgör lösningen. Vi har haft nog av otillräckligt genomtänkta inköp avvagnmateriel. Att X 1-orna ipendeltrafiken inom köptes i den försiktiga ekonomins tecken ären av orsakerna till att de nu inte klarar vissa vinterförhållanden.