prot · G509161 · 1981-12-31 00:00:00 — vet vi atf det här är frågor ochproblem av den art att betydande forskningsinsatser behöver göras. Inte hellerpå den punkten har man avdelat några resurser. konstateraratt det i årets budget infe finns medel upptagna för denna verksamhet. Deresurser som f. n. finns hos berörda myndigheter och länsstyrelser räcker intefill. Det är alltså precis samma förhållande som det BengtSilfverstrand tar upp. Det är svårigheter, och man får ingen rikfig uppfattningom vad som kommer atf kunna ske. Vad kan man vidta för åtgärder? Det ärangeläget att man gör någonfing - inte bara i forskningshänseende. Också undertiden som forskning pågår måste man vidta åtgärder. Vi känner fill att deffinns ett fartyg som ägs av och som f. n. inte används. Detbehövs bara att man från sida ger klarsignal ochställer resurser till förfogande, så kan man påbörja det forskningsarbete somdet är så angeläget att få utfört. Om åtgärder mot övergödning av vattenmiljön Jag har, , allfid tillmättjordbruket stor betydelse. I fråga om de nu aktuella föroreningarna har jagsagt atf jag vägrar att ensidigt utpeka jordbruket som den enda boven i dettadrama. Jag hoppas att den utvärdering som nuskall göra och som kommer atf redovisas till departementet före midsommarenskall ge mig det beslutsunderlag som behövs. Det är fel - det vill jag sägafill både och - aft påstå att det infe skullepågå någon forsknings- och undersökningsverksamhet. Det gör det i allra högstagrad. Vid flera av landefs högskolor och universitet bedriver man grundläggandeforskning för atf söka bringa klarhet i det komplicerade samspel som leder framtill algblomning och syrebrist. Programmet för miljökvaliteten bedriver kontinuerligundersökning av vattenkvahteten i såväl havet som dess tillflöden. I detinternationella miljövårdssamarbetet bedrivs inom ramen för bl. a.Helsingfors-, Oslo- och Pariskonventionerna samordnad forsknings- ochundersökningsverksamhet. Inom förekommer vidare ettstort antal forsknings- och undersökningsprojekt. När jag får utvärderingen ifrånnaturvårdsverket får jag också veta vilka ekonomiska resurser som behövs fill.Def kan man inte svara på . 19BENGT SILFVERSTRAND (s): Jag har aldrig påstått att det inte pågårforskning och undersökning om de här problemen. är det på det sättet att våra forskare utifrån de rönde har gjort kommit med konkreta förslag. a. har en forskare - enframstående sådan -påpekat att akufområdet med omgivande vattenborde utses till testområde för fördjupade studier och direkta insatser. Detförslaget finns med i den av mig åberopade motionen, som bl. a. jag själv ochLars står bakom. Det vore intressant att höra vad jordbruksministernsäger om def konkreta förslaget. Vi har också begärt ett åtgärdsprogram förlångsiktig hushållning med flera förslag. Sedan noterar jag att jag infe fick svar på frågan omRingsjökommittén kan få statliga medel så att man kan fortsätta sinundersökningsverksamhet. Om åtgärder mot övergödning av vattenmiljön förhållersig nämligen på det sättet att kommittén - om den inte får de medlen - infe harnågon möjlighet att fortsätta sitt arbete. Då kommer verkligen attväxa igen, och då får de 250 000 människor som har somdricksvaftensreservoar sannerhgen leta efter något annat. Det kanske vorevärdefullt om man talade om var de då skall hämta sitt dricksvatten. Slutligen vill jag notera aft undersökningar när detgäller tillsyn av jordbruksfasfigheter har pågått . Man konstaterar ide undersökningarna, som gjorts av , att den totalttillförda kvävemängden i ett stort antal fall mångdubbelt överstiger vad sombehövs med hänsyn till grödorna. Det har också visat sig under tillsynsarbetetatt i stort sett vartannat djurhållande jordbruksföretag har otillfredsställandegödsel- och ensilagehantering. Hur länge skall man vänta, herr jordbruksminister, innanåtgärder vidtas när det gäller de här akuta problemen? 20 (): Det förekommer begränsade undersökningar iLaholmsbukten. Det har skett vissa mätningar under 'ochdet har lämnats vissa rapporter, men det har under hela inte gjortsnågon ordentlig utvärdering av dessa rapporter. Jordbruksministern sade själv idecember att han räknade med att snabbt få fram förslag fill åtgärder, men jagvet inte vilken tidrymd man då skall räkna med. Eftersotn länsstyrelserna, som skall handlägga dessafrågor, har små resurser och har begränsade resurser, finnsingen möjlighet att lämna slutgiltiga förslag till åtgärder. Under fiden sitterjordbruksministern och väntar på att förslag skall komma fram - somdet sker ytterligare försämringar i . Det är detta vi har reagerat emot.Vi bedömer det som mycket angeläget att undersöka och forska kring vad som ärden största anledningen till försämringarna. Men somdefta pågår måste jordbruksministern och se till att redan nusätta in åtgärder för att få stopp på den pågående försämringen av vattnet. Detär därför mycket angeläget att åtgärder vidtas omgående. Man måste avdelaresurser speciellt för detta område och också se till att redan nu något görsför att begränsa skadeverkningarna. 21Jordbruksministern : Herr talman! säger atten forskare har uttalat sig om defta. Det är många forskare som har uttalatsig, och det har de gjort på olika sätt. Vi försöker nu göra en sammanvägningav deras uttalanden för att komma fill klarhet. Det här är inget enkelt problem. De berörda fenomenenfinns på andra ställen: i , runt om i de stora världshaven ochexempelvis i landsdelar där man knappast kan påstå atf det är kvävet somsannolikt Det är ingen lätt uppgift atf lösa de här problemen! Vidare kan jag säga att kommer atf bedömas som endel av det samlade problemet, och vi kommer att fa ställning till om de nämnda600 skall anvisas och om det beloppet i så fall är fillräckligteller om man behöver mer. När den utvärdering som jag talat om är gjord skallvi ta ställning till detta. Jag betraktar inte som ett isoleratfenomen, utan den skall bedömas i samband med de andra frågorna. säger att en ordentlig utvärdering inte hargjorts. Nej, just det! Det är den som pågår nu och som kommer att redovisasföre midsommar. Därmed har vi förhoppningsvis ett bättre material som beslutsunderlag.Lars kan givetvis klaga över att det tagit lång fid. Men var glad ochpositiv till att utvärderingen nu kommer att redovisas och atf vi får ettbeslutsunderlag! Var glad att länsstyrelserna har varit med och är med iarbetet vad gäller utvärderingen. Om åtgärder mot övergödning av vattenmiljön 22 (): Jag vet inte hur jag skall tolkajordbruksministern när det gäller . För aft kunna genomföra de olikaprojekt som är nödvändiga för atf man över huvud taget skall kunna saneraRingsjön behövs bl. - utöver de regionala och kommunala medel som man kan fafram - just . Det går alltså inte atfgenomföra dessa projekt utan statliga medel. Därför kan man rimligen inteavvakta någon ytterligare utvärdering. Jag vill verkligen veta omjordbruksministern kommer att ställa sig bakom de här kraven - uppenbarligenerkänner han problemens räckvidd - eller om man inte skall kunna fortsätta. Detär ändå nödvändigt att vi får den preciseringen. När det gäller havsområdena hardock undersökningar pågått ända . Det går inte att barahänvisa till sammanställningar m. m. På olika konkreta punkter finns detförslag som skulle kunna genomföras , bl. a. en ökad kontroll av Västerhavetoch parallellt därmed fortsatt utredningsverksamhet. 23LARS (): Jag känner inte någon särskild glädje överatt i är med. När läget blev akut , tog julänsstyrelsen i initiativet till bildandet av en grupp, och dåmedverkade även de centrala myndigheterna. Gmppen fick emellertid ingaresurser. Trofs att jordbruksministern förutsatte aft de somingick i gruppen skulle ha resurser till sitt förfogande, har det saknatsresurser. Detta måste vara skälet fill att det har tagit så . Def ärklart att man kan säga att inte spelar någon roll. Men detgör det, ty innan åtgärderna får effekt, kan det bli en ytterligare försämring.Jag tycker alltså att jordbruksministern inte har levt upp till det löfte somhan gav . Han har inte heller gjort några försök aft förbättraförhållandena för de regionala Om det radioaktiva avfallet från vissa brandvarnare myndigheterna.De har själva fått ta ansvaret för aft någonting blir gjort, men de har intefått gehör för de framlagda förslagen. Def sista som sade är inte med sanningen överensstämmande.Det är ju de centrala myndigheterna som har tagit 25 (): Jag ville bara hänvisa fill vad som skedde1980, när i kallade till den första överläggningen,varvid ställde upp. Def var då initiativet till de förstaåtgärderna togs. 26 Jordbruksministern : Herr talman!Det var ju en helt annan sak. Detta var den första överläggningen i def län somdå var aktuellt. Självfallet var def som skulle fa definitiativet. Men det var ju inte vad påstod i ett senareanförande. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar pä fråga 1981/82:392 om det radioaktiva avfallet från vissa brandvarnare har frågat mig om jag är bereddatt ta initiativ till ett mer effektivt omhändertagande av uttjäntabrandvarnare med radioaktiva komponenter. Def stora flertalet av de brandvarnare eller rökdetektorersom försålts i innehåller radioaktiva ämnen. Innehållet har dock så lågaktivitet att ingen strålning av betydelse från hälsosynpunkt tränger ut fillomgivningen vid normal användning. Strålskyddslagen är tillämplig på import av och handel medbrandvarnare med radioaktivt innehåll. Statens strålskyddsinsfitut har utfärdatföreskrifter bl. a. för brandvarnarnas utförande och märkning. I fråga omhanteringen av kasserade brandvarnare har institutet i utfärdade allmänna rådrekommenderat aft de återsänds till leverantören. Def är inte osannolikt aft kasserade brandvarnare trotssfrålskyddsinsti-tufefs rekommendafion i vissa fall hamnar bland annat avfall ien sopförbränningsanläggning. Institutet utreder f. n. om def blir någramätbara stråldoser vid förbränning och hur stora dessa doser i så fall blir. Frågan om hanteringen av uttjänta brandvarnare bör ägnassärskild uppmärksamhet. Resultatet av den pågående utredningen bör, enligt min mening, avvaktas, innan enskärpning av gällande regler för hanteringen av kasserade brandvarnareövervägs. Anf.28 (): Jag ber atf få tacka för svaret på den fråga som harframställt till jordbruksministern. är själv infe i fillfälle aftfa del av svaret . Det visar att jordbruksministern är väl medveten om att dessabrandvarnare med radioaktiva komponenter kan innebära en viss fara. Så t. ex.kan def radioakfiva ämnet spridas då de skrotas eller bränns upp med hushållsavfall.I svaret hänvisas till den utredning som pågår och som lär kunna redovisas, omjag har fattat det rätt, om ungefär . Då skall dét bliintressant aft fa del av de resultat som utredningen har kommit fram fill idetta forskningsprojekt. Sedan1974 har det importerats inte mindre än ungefär 700 000 av dessa brandvarnare.Enligt uppgift har endast ca 1 800 kommit fillbaka till strålskyddsinstitufet.Man kan fundera över om alla dessa brandvarnare fortfarande fungerar eller omfolk helt enkelt struntar i atf sända tillbaka dem. I det sammanhanget vill jagställa ett par följdfrågor. Räckerdet med en rekommendation? Borde def inte vara en tvingande bestämmelse aft manskall sända tillbaka brandvarnare med radioakfiva komponenter? Kan kostnadenvara en bidragande orsak till atf de inte sänds tillbaka? Omdet radioaktiva avfallet från vissa brandvarnare Låt mig erinra om att omkommer 100-150 människor ibostadsbränder i . Den vanligaste dödsorsaken är inte att man brännsihjäl utan att man giftiga rökgaser. Brandvarnare kan kontinuerligtregistrera dessa rökgaser och avge varningssignaler. Nyttan med joniseradebrandvarnare har därför bedömts vara större än strålrisken. Det är anledningentill att strålskyddsinstitufet har godkänt att de som konsumentartikel skall fåspridas fritt. Menvisst skall vi i defta fall som i andra fall se till aft ingenting hamnar påvåra avfallsfippar som kan ge upphov fill skador. Därför finns def anledningaft avvakta utredningen innan vi går vidare. Anf.30 (): Jag ber att få tacka för detkompletterande svaret. Men eftersom dessa brandvarnare innehåller radioakfivaämnen, kan man inte låta bli att fundera över vart alla de brandvarnare hartagit vägen som inte har refurnerats och om det är lämpligt med bara enrekommendafion att lämna tillbaka dem. Jag förstår emellerfid aft det ärlämpligt att avvakta utredningens resultat. Överläggningen var härmedavslutad. 8 §Föredrogs och hänvisades Proposifion 1981/82:220till jordbruksutskottet 9 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1981/82:34 betänkanden /82:37-39 Skafteutskotfefs betänkande 1981/82:66 betänkande 1981/82:60 betänkande 1981/82:19 betänkande 1981/82:16 betänkande 1981/82:30 betänkanden /82:34 och 35 betänkande 1981/82:35 betänkande 1981/82:38 betänkanden /82:25 och 27 betänkande 1981/82:41 10 § Ny namnlag Föredrogs lagutskottets betänkande 1981/82:41 om nynamnlag (prop. 1981/82:156). 31 JusfifieministernCARL AXEL : Vår nuvarande namnlag häri många avseendenfungerat väl. Det finns dock inslag som inte stämmer med nutida värderingar.Dessutom innehåller lagen en hel del onödiga spärrar mot namnbyten ochbestämmelser som kan verka onödigt byråkratiska. En modernisering har därförframstått som angelägen. Det är önskvärt att namnlagstiftningen bättre än f. n.speglar en modern syn på jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidare bör allabarn behandlas lika, oberoende av om föräldrarna är gifta med varandra ellerej. Det var överväganden av det slaget som låg bakomriksdagens begäran om en allmän översyn av namnlagen. Det tillsattesockså en särskild utredning med denna uppgift. Som bekant har riksdagendärefter visat fortsatt intresse för namnfrågorna. Sedan namnlagsutredningenhade avgett sitt betänkande underströk så sent som viktenav aft regeringen lade fram ett förslag till ny lagstiftning pågrundval av utredningsbetänkandet och de synpunkter som hade kommit fram vidremissbehandlingen. Flertalet av de remissinstanser som yttrade sig överutredningsbetänkandet var posifiva till förslagefs grundtankar. Proposifionenhar också i stora drag utformats på grundval av betänkandet. Men vad somframkom vid remissbehandlingen har gjort att utredningsförslaget harmodifierats på vissa punkter. Det är med fillfredsställelse som jag noterar aftlagutskottets majoritet i allt väsentligt har ställt sig bakom regeringensförslag till en ny namnlagoch de principer som bär upp denna. De ändringar som utskottet föreslår gerinte anledning fill några invändningar från min sida, även om ändringarnatyvärr medför atf lagtexten blir mer krånglig och systemet kanske litet mindreöverblickbart än enligt proposifionen. Def viktiga - som jag ser det - är attvi nu får en tidsenlig namnlagsfiftning som ger uttryck för de värderingar somjag har berört. Propositionen har som bekant gett upphov fill en livligdebatt, där åtskilliga kritiska röster har höjts. Många har betonat värdet avsammanhållningen i en familj eller en släkt och menat atf denna sammanhållningskulle kunna äventyras genom de föreslagna reglerna. Enligt min mening finnsdet ingen grund för sådana farhågor. Jag ansluter mig helhjärtat filluppfattningen att familjesammanhållning och släkfgemenskap är av den allrastörsta betydelse i vårt samhälle. Det är också naturligt att de som tillhör enfamilj eller en släkt vill betona sin samhörighet genom atf bära sammaefternamn. Detta rubbas inte av de regler som föreslås. Den nya lagen byggerliksom den nuvarande på att äktenskapet är den normala samlevnadsformen mellanmän och kvinnor. Lagen underlättar också för de berörda atf välja det namn sombäst markerar samhörigheten. Jag vill också säga atf jag anser att lagstiftaren inte ionödan bör lägga sig i frågor som rör den enskilda människans personligaförhållanden. Den nya namnlagen bygger också på den uppfattningen aft samhälletmed fullt förtroende kan lämna åt den enskilde aft - inom vissa gränser - självavgöra vilket namn som han eller hon vill ha. Utrymme ges således både för afti alla delar behålla ett tradifionellt namnskick och för att i rimlig gradbeakta nyare värderingar. Lagen bygger alltså inte på att personnummer skall varatill fyllest. Då skulle man inte ha någon namnlag. Def har man t. ex. inte iEngland, där var och en kan ta det namn han själv önskar. Men syftet med de nyareglerna är just att människorna skall få ett namn med vilket de kännersamhörighet. En viktig effekt av den nya lagen är att förfarandet inamnärenden avbyråkrafiseras. I betydligt större utsträckning än f. n. kommerförvärv och byte av namn att kunna ske genom en enkel anmälan fill pastorsämbetet.Även namnbyte genom ansökan hos patentverket blir enklare. Betydelsefullt är också att vi nu tar ett steg mot störrenordisk gemenskap på namnrättens område. Förslaget till ny namnlagöverensstämmer i allt väsentligt med de nya regler som fidigare har antagits iDanmark och samt med det förslag som har lagts fram i Finland.Namnförslaget står också i överensstämmelse med strömningarna i på dettaområde, vilket jag senast haft anledning att konstatera vid den europeiskajusfitieministerkon-ferens som hölls i och där det svenskaförslaget var föremål för stort intresse. Jag vill, herr talman, avsluta mitt anförande med att pånytt uttrycka min tillfredsställelse med att vi nu står inför antagandet av enny modern namnlag. 32INGER (): För att lagstiftning skall tjäna sitt syftemåste den vara förankrad hos människorna. Den skall ge uttryck för vad detycker och känner vara riktigt. Det krävs därför en lyhördhet hos lagstiftaren. Man frågar sig var denna lyhördhet fanns, närjustitieministern signerade resultatet av sitt arbete med namnlagen. Bara ettexempel: Enligt en undersökning som utfördes pä namnlagsutredningens begärantyckte av de tillfrågade att det var mycket önskvärt eller lämphgf attmannen och husfrun i ett äktenskap har samma efternamn. ansåg detbetydelselöst och ansåg att det var bättre med olika efternamn. Med detresultatet som utgångspunkt - alltså atf ansåg def bättre medolika efternamn - bestämde jusfitieministern sig för aft som huvudregel föreslåjust defta, nämligen att vardera maken skall behålla det efternamn som haneller hon har. Tala om lyhördhet! Aft regeringen i sin proposifion verkligen infe lyckatsuttrycka någon folkvilja har osedvanligt klart och tydligt framgått underärendets behandling. Debatten i pressen har, som justitieministern sade, varitlivlig och krifiken hård. Man har med rätta talat om namnlagsförvirring ochprinciplöshetens princip osv. Inte ens regeringspartierna har varit nöjda. Iflera mofioner från och folkpartihåll har missnöjet med propositionenvädrats och genomgripande ändringar och t. o. m. avslag begärts. Alldelesosedvanligt många enskilda och organisationer, framför -allt kyrkliga, haruttryckt sin oro över förslaget. Man kan då fråga sig: Hur har regeringen kunnat hamna såsnett? Namnfrågorna har ju i alla fall först utretts och sedanbehandlats i . Hur kan då resultatet bli såerbarmligt? Varför vill regeringen ändra på så gott som alla namnregler, öppnaalla slussar samt låta människor ta, byta och fa tillbaka namn i näsfanobegränsad omfattning? Såvitt jag förstår skyddar sådana regler mest intressensom inte är särskilt skyddsvärda. Mången bedragare måste hälsa de nyamöjligheterna att byta identitet med entusiasm. Var är kampen mot denekonomiska brottsligheten i detta sammanhang? Att sedan justitieministerntröstat de oroliga med att säga att def infe kommer att bli så många namnbyten,eftersom de är besvärliga och medför kostnader för de flesta människor, verkarbara förbryllande. Varför så nya omvälvande regler om jusfifieministern inteens själv tror på att de skall komma till någon särskild användning? Nej, jag fror att anledningen till atf förslaget blivit sådåligt är aft jusfifieministern stirrat sig blind på i huvudsak två principersom han sedan rätt urskillningslöst följt. Hans största ambition haruppenbarligen varit att fillgodose kraven på jämställdhet, och han har då gåtti en fälla som måste ha gillrats av alltför energiska jämställdhetsivrare.Meningar som "strävandena efter jämställdhet mellan könen bör ha ettavgörande inflytande på reglerna om familjerättsliga namnförvärv" och"namnräffen framstår som ett av de områden där behovet av ändringar ijämställdhefsfrämjande riktning är särskilt starkt" förekommer talrikt. Def finnsväl inte många som vill gå emot jämställdhetssträvanden men att upphöjaden principen till så gott som allena saliggörande medför atf Nr 161sakfrågan blir onyanserat och ensidigt bedömd. Det finns många andra Tisdaeen den hänsyn att fa. Somliga kan t. o. m. väga tyngre, t. ex. hänsynenfill barnens \ Detär ett misstag att tro atf kvinnor i allmänhet är så fixerade vid kraven påjämställdhet att de inte har förmåga att väga in olika andra j\jy namnlaeaspekter. Den andra principen, som enligt min uppfattningöverbetonats i proposifionen, är möjligheten att identifiera en person genompersonnummer. Namnet har inte längre samma betydelse som förr, när det gälleratt utmärka en viss person, och slutsatsen i propositionen blir då den aftmänniskor bör få mycket stor valfrihet när det gäller att ta och byta namn. Jag tycker att den slutsatsen bygger på missuppfattningenatf en persons namn huvudsakligen är tillför att identifiera den personen. Menett namn är ju så mycket mer. Det ger uttryck för en människas personlighet. Enmänniska ger liv, egenskaper och färg åt ett namn. Ett namn kan blomstra justför att man tycker om den personen som bär def. Denna växelverkan mellan namnetoch personligheten gör aft det är vikfigt atf en människa får möjlighet atfväxa in i sitt namn, så aft säga ge namnet innehåll. Namnet hjälper på så sättfill att skapa trygghet. Inte minst viktigt är detta när det gäller barnen som ofta lever i otrygghet och känslomässig isolering. Atf behöva byta namn ochväxa in i ett nytt namn och sedan byta igen kan inte befrämja barnefs behov avtillit och säkerhet. Men det är infe bara för barnet som ett fast namnbruk ärav värde. Också vuxna lägger stor vikt vid det för egen del. Patent- ochregistreringsverket säger t. ex. i sitt remissvar på namnlagsutredningensförslag följande: "har under sin befattning med namnfrågorfått en god uppfattning om människors inställning till sitt namn. Namnet spelarför många fler människor än man skulle tro en stor roll, många är direktfixerade vid det. Det kan sägas att alltför stor hänsyn inte skall tagas fillde irrationella ståndpunkter som kommer till uttryck i namnfrågor,men det går inte att blunda för aft sådana förekommer. Man kan därför infeutesluta atf en utvidgad valfrihet på namnområdet kan leda fill konfliktereller störningar i familjerelationerna , kanske intilldess en generationsväxling ägt rum." Jag tycker alltså att justitieministern inte tagitfillräcklig hänsyn till dessa, låt oss kalla dem irrationella faktorer. Tron påteknikens framsteg har fått gå före omsorgen om människans känslomässigavälbefinnande. Dessutom finns det fakfiskt skäl att ifrågasätta självateknikens tillförlitlighet. Det gör nämligen datainspekfionen i sittremissvar. Datainspekfionen säger atf frekvensen fel beträffande personnummer ivissa databehandhngs-sysfem har uppskattats till . Den säkrasteidentifikationen uppnås alltjämt genom användning av personnummer och namn.Datainspektionen säger vidare: "Blir ändringar av släktnamn avsevärtvanligare än och flera namnalfernativ föreligger och således möjlighetfinns aft byta släktnamn ett flertal gånger under ett normalt liv minskasidentifikafionssäker- Nr 161 heten med användande avpersonnummer och namn." Tisdagenden förklarar sig tveksam till aftutredningens förslag fullständigt genomförs och 1 juni1982 fogar följande lilla knorr fillsitt uttalande: "Varvid även beaktas atf def från -------------------- jämsfälldhetsufgångspunkf måhända skulle kunna göras gällande atf frågan Ny namnlag hr begränsad betydelse."