prot · G50994 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:94 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 §Upplästes följande inkomna skrivelse: Jaganhåller härmed om att bh entledigad från mitt uppdrag som medlem i svenska delegation. 2 §Tredje vice talmannen meddelade att ansökan om ledighet från uppdraget som riksdagsledamot på grund av enskilda angelägenheter inkommit från dels för tiden - , dels för tiden - . Kammarenbiföll dessa ansökningar. Tredje vice talmannen anmälde att ()och () skulle tjänstgöra som ersättare för resp.Eva . 3§ Svar på fråga 1981/82:257 om sysselsättning åt arbetslösa med statliglönegaranti Anf.1 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! har frågat industriministern om regeringen förbereder någrainitiativ, så att meningsfull sysselsättning kan skapas åt de anställda iföretag där statlig lönegaranti utgår. Frågan har överlämnats till mig. Omsysselsättning åt arbetslösa med statlig lönegaranti Omsysselsättning åt arbetslösa med statlig lönegaranti Jagvill då först redogöra för rättsläget. Gällande regler innebär att de anställdai ett konkursföretag skall vara beredda att ta arbete för att kunna få ut sinuppsägningslön och därmed också ersättning från konkurslönegarantin. fall som föranleder fråga är det på det motsattasättet. De anställda vill inget hellre än att arbeta. De får emellertid bara utsin lön genom garantin, men har inget meningsfullt arbete. Jagvill dä först erinra om att grundtanken bakom lönegarantin är attarbetstagarnas lönefordringar alltid skall infrias, även om arbetsgivarenförsätts i konkurs. skall man vara medveten om att de senaste årenserfarenheter tyder på att den statliga konkurslönegarantin i många fall harbidragit till att konkursboets rörelse efter en rekonstruktion kan drivasvidare. Självfallet påverkar detta de anställdas möjligheter till nyanställning i företaget, om detta övertas av en ny ägare. Avvecklas däremotrörelsen, beror det pä förhållandena pä den lokala arbetsmarknaden i vad månnya arbeten kan erbjudas dem. Nägon absolut garanti för att sysselsättningskall skapas på det ena eller andra sättet ger varken konkurslönegarantin ellerarbetsmarknadspolitiken i övrigt. Jagkan inte anse det befogat att samhället sätter in särskildaarbetsmark-nadspoUtiska insatser, så att de soni arbetar i ett konkursföretagkommer i ett bättre läge än de som är arbetslösa. Anf.2 (): Jag ber attfå tacka arbetsmarknadsministern för svaret. valbroschyr 1932 ställde den klassiska frågan: Har vi råd attarbeta? Han gjorde det mot bakgrund av att den dåvarande borgeriiga regeringen,med hänvisning till kristiden och behovet av sparsamhet, inte bara avvisade kravenpå en ökning av de allmänna arbetena utan också uppmanade kommuner och statligaverk att uppskjuta planerade arbeten, vilket alltså ledde till en minskning avde allmänna arbetena. Wigforss såg denna politik som ett utslag av kortsynt ochmissriktad sparsamhet, som medförde uppenbart orimliga konsekvenser. Det är enuppfattning som vi socialdemokrater delar också . Idetfall som jag har tagit upp är problemet ett annat än när Wigforss ställde sinfråga och förde sitt resonemang. gäller det alltså yrkesskickhga arbetare pådet konkursdrabbade företaget i . De får sin lönvia den statliga lönegarantin, men de har alltså inga konkreta arbetsuppgifter.Ja, om jag skall vara riktigt ärlig, skall jag väl säga att en del har det,eftersom konkursförvaltaren har lyckats skaffa fram en del jobb. Men många avdem saknar alltså jobb. Huvudparten av de anställda får fördriva tiden bäst devill, och de anser själva att det är förödande. Tankenmed min fråga var alltså denna: Finns det ingen möjlighet att hålla en bank medarbetsuppgifter för sådana här situationer? Det borde rimligen finnas fantasioch påhittighet för att klara det. Jaghar litet svårt att förstå arbetsmarknadsministerns svar. Jag delar självfalletden uppfattning som kommer fram där om lönegarantins betydelse för att företaget skallkunna leva till dess man får fram en ny ägare. Men jag förstår interesonemanget att det skall behövas så stora särskilda arbetsmarknadspolitiskainsatser för att hålla en sådan här bank. Det finns ju förteckningar överinvesteringsobjekt och andra objekt, och det är bara att trycka pä knappen föratt få i gång jobb. Länsarbetsnämnderna håller sig med sådana förteckningar. Påsamma sätt borde det kunna finnas en bank med arbetsuppgifter förverkstadsföretag och andra. Jag har svårt att förstå resonemanget att dettaskulle ge dessa människor ett bättre läge än det de arbetslösa har. Omsysselsättning åt arbetslösa med statlig lönegaranti Jag delar mening att det skall myckel påhittighettill för att klara situationen i ell konkursläge, både för att rekonstrueraföretaget och för att ge de anställda meningsfulla arbelsuppgifter under detatt detta sökande efter lösningar och denna rekonstruktion pågår. Inomföretaget kan man säkert hitta ohka tillfälliga arbetsuppgifter. När företagetskall avvecklas finns ju en del arbetsuppgifter som har med själva avvecklingenatt göra, och i övrigt kan man ta fram extraordinära arbelsuppgifter. Dettamåste naturligtvis vara en uppgift för konkursförvaltaren. Denbank med arbetsuppgifter som i övrigt bör finnas är den som arbetsförmedlingenhar. Det är därför som jag i mitt svar har strukit under att de som fårkonkurslönegaranti är skyldiga att stå till förmedlingens förfogande ochskyldiga att ta de arbeten som kan anvisas. Detfinns verkligen en hel del saker att diskutera när det gällerkonkurslönegarantins sätt att fungera. Vi har nyHgen tillsatt en översynsutredning,och i direktiven till den är inskrivet att man skall pröva möjligheterna att fåen bättre relation mellan konkurslönegaranti, i den situation som företaget dåbefinner sig i, och arbetsförmedlingen. Man skall alltså på ett tidigt stadiumunder den period som garantin gäller ta kontakt med förmedlingen, så att manhittar både tillfälhga arbetsuppgifter och mera permanenta arbetsuppgifter, iden mån sådana finns. Anf.4 (); Jag måste säga att det inte var mycket till besked somarbetsmarknadsministern gav här. De anställda vid och inom andrakonkursdrabbade företag är naturligtvis beredda att stå till arbetsmarknadensoch förmedlingens förfogande. Men situationen är ju den att det intefinns några jobb att förmedla. Det finns inga jobb som de kan stå tillförfogande för. Jagmenar alltså att det borde gå att åstadkomma sysselsättning i de här företagen.Regeringen hänvisar till behovet av sparsamhet m. m. när det gäller att tryckapå knapparna för de objekt som länsarbetsnämnderna har , därför att manmåste betala lön osv. Men i det här fallet betalar man redan lön till deanställda. Det enda de begär är att de skall få göra rätt för lönen, alltså haett arbete. Det borde rimligen finnas en bank också med Omåtgärder för att minska arbetslösheten Jag menar inte uppgifter i stora investeringsarbeten, utanandra arbetsuppgifter - det finns ju ändå behov av produkter i det här landet.Det är det resonemanget som förs av de anställda i det här företaget och säkertockså i många andra företag. Ärligt talat är det litet svårt att förstå vart komma. Om han menar att det är arbetsuppgifter inom det drabbade företagetsom man skall plocka fram, så vill jag säga att det knappast kan vara enuppgift för regeringen att peka ut sådana arbetsuppgifter. Del måste varakonkursförvaltarens sak att ta fram temporära uppgifter inom företaget, som ärlämpade för de anställda som ännu inte har kunnat anvisas annat arbete. Omdet däremot gäller arbetsuppgifter utanför företaget, är det förmedlingen somskall anlitas för sådana ändamål. Om förmedlingen kan placera någon som harkonkurslönegaranti i ett permanent jobb, i ett tillfälligt beredskapsarbeteeller i arbetsmarknadsutbildning, så skall den göra det, även omlönegarantiperioden inte har löpt ut. Då blir det en förflyttning av kostnadeni form av en minskning av konkurslönegarantin och en ökning av ett annat anslagoch i den meningen en bättre användning av resurserna. Den möjligheten finnsredan. Det vi har strukit under är, som jag sade förut, att denna kontakt måstetas på ett tidigt stadium . Därmed bör de möjligheter somKarl-Erik Svartberg efterlyser föreligga. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påfrågorna 1981/82:265 och 278 om åtgärder för att minska arbetslösheten har frågat statsministern på vad sätt regeringenämnar ändra sin politik för att minska arbetslösheten. Det ankommer på mig attbesvara frågan. Nils-OlofGrönhagen har frågat mig om det pågår något brådskande arbete inom arbetsmarknadsdepartementetmed att snabbt vidta extraordinära åtgärder för att öka sysselsättningen ochdärmed avsevärt minska antalet arbetslösa. Jag besvarar bäggefrågorna i ett sammanhang. Somjag anförde i årets budgetproposition måste vi räkna med en svag efterfrågan påarbetskraft också . Därefter beräknas en gradvisförbättring ske efter hand som den ökande efterfrågan på våra exportvaror gördet möjligt att öka industriproduktionen. Denna ökade exportefterfrågan, som ärett resultat av devalveringen och en återhållsam finanspolitik, harredan börjat, men liksom vid tidigare sådana uppgångar dröjer det innanförbättringen ger resultat på arbetsmark- Därför har detvarit nödvändigt alt vidta kraftiga tillfälliga åtgärder för att motverkaarbetslöshet under innevarande vinterhalvår. Anslagettill sysselsältningsskapande åtgärder har under innevarande budgetår förstärktsmed ca utöver vad som beräknades i förra åretsbudgetproposition, vilket har gjort det möjligt att sysselsätta mer än 20 000fler i beredskapsarbete nu än . Arbetsmarknadsutbildningen harlikaså fått ökad omfattning. Regeringen har tillsammans med arbelsmarknadsparternaskapat möjlighel att inrälla s. k. ungdomsplatser på särskilda villkor.Ungdomsplatserna har börjat fungera, varför det ännu är svårt attveta hur stor omfattning de kan få. Jag fäster emellertid stor vikt vidungdomsplatserna, och jag överlägger f. n. med arbetsmarknadsparterna om hurdenna och liknande verksamheter skall organiseras . Regeringenhar också vidtagit betydande åtgärder för att motverka sysselsättningsnedgängeni byggsektorn under innevarande vinterhalvår. Statliga investeringar för 860milj. har tidigarelagts, vartill kommer flera större investeringar iaffärsverkens regi samt landslingskommunala sjukhusbyggen. Bostadspolitiskaåtgärder har vidtagits för att främja ombyggnads-och reparationsverksamheten. Regeringenkommer i samband med årets kompletteringsproposition att göra en förnyadbedömning av utsikterna och av behovet av åtgärder under /83. Omåtgärder för att minska arbetslösheten 7 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det är nu drygt etlhalvår sedan regeringen presenterade sitt s. k. stabiHseringspolitis-kaprogram. I samband med detta gavs det ut pressmeddelanden frånarbetsmarknadsminister , där han berättade om alla de stora effekterdetta skulle få på sysselsättningen och läget på arbetsmarknaden. Menom vi ser på den verklighet som omger oss finner vi att läget inte är såljust. Vi har ju tvärtom en rekordhög arbetslöshet, och vi har en sjunkandesysselsättning. var de arbetslösa 153 000. Det är den högsta siffranunder efterkrigstiden - arbetslösa. Bland ungdomarna var arbetslöshetenöver och bland kvinnorna . Detär inle att undra på att människor i detta land anser att sysselsättningsfrågornahör de till de allra viktigaste. Jag tycker inte heller att det är att undra påatt tilltron till regeringens poHtik bland folk i allmänhet är väldigt liten.Man tror helt enkelt inte att regeringen kan lösa sysselsättningsfrågorna. Avarbetsmarknadsministerns svar blir man tyvärr stärkt i den tron. hänvisar till just detta stabiliseringspaket som kom för drygt ett halvårsedan. Man lovade då 40 000 nya jobb i industrin, men det som hänt iverkligheten sedan detta stabiliseringspaket framlades är ju attindustrisysselsältningen har minskat med 40 000. Under 1 miljon människor ärsysselsatta i industrin . Arbetsmarknadsministern hänvisar till alla desatsningar som enligt hans mening har gjorts i fråga om arbetsmarknadspo- Omåtgärder för att minska arbetslösheten litiskaåtgärder, och han säger att det är mer än vad vi lade fram förslag om ibudgetpropositionen. Ja, det är det visserligen. Men det är betydligt mycketmindre pengar än vad har begärt och vad vi harföreslagit här i . Faktumär ju att insatserna när det gäller beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning nu är betydligt mindre än de insatser som gjordes islutet av . Det hävdades i gär i denna talarstol att den förstaförsvarslinjen mot arbetslöshet går inne i företagen. 1977 hade vi mångamänniskor som fick utbildning i företagen i stället för att kastas ut iarbetslöshet, närmare 100 000 människor - är det 3 000. Åren 1979 och1980 var 60 000 människor i arbetsmarknadsutbildning, nu är det ungefär 40 000. Jagskulle gärna vilja upprepa den fråga som jag ställde till statsministern: regeringen ändra sin politik för att kunna minska arbetslösheten? Jag hartyvärr inte fått svar på den . 8 NILS-OLOFGRÖNHAGEN (s); Jag ber att fätacka statsrådet för svaret. Denna fråga är föranledd av det besök somarbetsmarknadsutskottets ledamöter gjorde på den 17februari, då statsrådet tyvärr var sjuk och inte kunde delta iöverläggningarna. Vifick en värdefull information dels om de propositioner som aviserades, dels ominvandrarfrågor och jämställdhetsfrågor. Men man nämnde inte med ett ordsysselsättningsfrågorna. Detföranledde mig att ställa frågan av vilken anledning man hade utelämnatinformationen om sysselsättningen, och om det pågick något arbete idepartementet för att åstadkomma förbättringar när det gällde de högaarbetslöshetssiffrorna. Statssekreterarengav mig svar och sade att man inte lämnade någon information omsysselsättningen beroende på att departementschefen inte var närvarande. Men,sade hon, på grund av det statsfinansiella läget och de höga räntekostnaderstaten har pä sin upplåning fanns det inte något utrymme för ytterligareåtgärder. Dettamåste tolkas så, att vi icke har råd att ha människorna i jobb i det härlandet. Det förbryllade mig. Jagblev ytterhgare förbryllad när jag för någon vecka sedan tittade på TV ochlyssnade på inledningsanförande vid landsmötet. Han ondgjorde sigöver att det fanns människor och grupper i det här samhället som protesterademot en försämrad standard. Och detta, sade , i , världensrikaste nation! Då ställer jag frågan: Vari består den rikedomen, när vi intehar råd att ge människorna jobb? Är det så att antalet arbetslösa är ett måttpå denna rikedom - ju fler arbetslösa vi har råd att ha, desto större är vårrikedom? Vihar, som här har redovisat, 153 000 arbetslösa. Antalet ökarju, men ändå pågår inte något arbete i departementet för att snabbt försökaförhindra en ytterligare ökning av antalet arbetslösa. åberopar uttalanden somgjordes i samband med det s. k. septemberpaketet. Då gjordes den bedömningenatt dessa åtgärder skulle leda till att efterfrågan på arbetskraft ökade med 30000-40 000 personer, jämfört med vad som annars skulle hända. Jag kunde inte notera att argumenterademot detta. Om vi inte hade vidtagit de åtgärderna, hade vi befunnit oss iett mycket värre läge. Socialdemokraterna har ju som bekant - motvilligt, eftervad jag kan förstå - accepterat devalveringen men gått emot momssänkningen ochupprepat att momsen borde höjas. Det skulle alltså försämra sysselsättningenoch urholka reallönerna. Bedömningen står alltså kvar, precis som det sades då,att efterfrågan under loppet av 1982 kommer att vara i storleksordningen 30000-40 000 personer bättre än vad som annars skulle ha varit fallet. Effekterna börjar nu märkas. Orderingången tillexportindustrin är betydligt högre under hösten-vintern 1981-1982 än den varför . Rekryteringen i några av de större företagen har kommit igång. Det återstår, precis som jag har sagt i mitt svar, en god väg att gå,innan vi på arbetsmarknaden ser effekterna av devalveringen, men de börjarmärkas. säger att vi beträffandearbetsmarknadspolitiken gjorde mer - dvs. under den härregeringen. Däremot hänvisar hon, klokt nog, inte till vad som gjordes i börjanav , under den socialdemokratiska regeringen. Då gjordes nämligeninte särskilt mycket. Jag är skyldig svar på några frågor. Viarbetar med stimulansåtgärder, som kommer i samband medkompletteringspropositionen. Jag överlägger med parterna om en förlängning avde särskilda åtgärderna för ungdomar, och vi håller på att bereda frågor somgäller byggarbetsmarknaden. Det pågår alltså ett arbete. Sedan ställde sin fråga har vi dessutomanslagit ytterligare 160 milj. kr. Om åtgärder för att minska arbetslösheten 10ANNA-GRETA (): Arbetsmarknadsministern säger nu att man ihöstas menade att åtgärderna - devalveringen och andra åtgärder - skulle ge ettplus på 40 000 jobb i industrin jämfört med vad man annars kunde räkna med. Vardet alltså på det sättet att regeringen redan då klart såg framför sig att vihade att räkna med en mycket kraftig minskning av sysselsättningen inomindustrin, men att man ändå - trots att man insåg det - inte var beredd attmöta den fullt ut? Vad som i verkligheten har skett sedan regeringen kom medsitt stabiliseringsprogram är ju inte en ökning av industrisysselsättningen,av efterfrågan på arbetskraft där, utan en minskning. Vi har inte i modern tidhaft så få människor sysselsatta i industrin som vi har . I flera debatter här i kammaren har jag pekatpå risken att vi i , precis som fallet är i andra länder, skulle börjatolerera arbetslösheten. Jag har mötts av många försäkringar från företrädareför den Om åtgärder för att minska arbetslösheten borgerliga regeringen och frän borgerligariksdagsledamöter om att det aldrig skulle komma i fråga. För drygt ett årsedan stod företrädare för de borgerliga partierna och för regeringen här ikammaren och sade; Om vi skulle få en arbetslöshet på , skulle det vara ettmisslyckande för regeringens politik. har vi med bred marginal passerat dengränsen för misslyckande. Min fråga kvarstår fortfarande: Hur skall regeringenändra sin politik för att vi skall kunna minska arbetslösheten? De åtgärder som har vidtagits har ju varit heltotillräckliga. Vi har den högsta arbetslösheten ,och någonting måste vi göra ät denna. Jag har ännu inte fått något svar frånIngemar på min fräga: Vad kommer regeringen att göra för att vända denhär utvecklingen? 11 (); Det pågår tydligen ett visst arbete inomdepartementet när det gäller de här frågorna. Men det måste, som jag ser det,vara jobb som inte statssekreteraren är informerad om, eftersom hon kunde lämnaoss det svar som hon lämnade till utskottet. Då finns det väl skäl att fråga: Hurär kommunikationerna inom departementet, mellan statsrådet och hans närmastemedarbetare? Ja, , vi såg framför oss ennedgång i sysselsättningen - den som inte gjorde det och måsteha varit åtminstone halvblind - och just därför lade vi fram septemberpaketet.Men vi sade också att det kommer att ta tid, innan effekterna slår igenom.Därför kompletterades paketet med mycket kraftfulla arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Den socialdemokratiska uppläggningen av den ekonomiska politiken hade gett denmotsatta effekten - säkert fler AMS-åtgärder, men mindre efterfrågan på denreguljära arbetsmarknaden. Det går alltså stick i stäv mot den utveckling somAnna-Greta säger sig eftersträva. Vi tolererar inte arbetslöshet, och därför sätter vi inmotåtgärder. Vi arbetar inte med arbetslösheten som ett ekonomiskt-polilisktinstrument. Det skiljer en tiondel mellan arbetslösheten ocharbetslösheten . På denna enda tiondel kokar enväldig soppa. hör till de länder som ligger bäst till i . Då -när socialdemokraterna styrde - hörde till desämsta länderna i när det gällde arbetslösheten. 13ANNA-GRETA (); Vi tolererar inte arbetslöshet, säger . Ändå har vi i en högre arbetslöshet än vi har haftnågon gång lidigare . Dessutom sjunker sysselsättningen,vilket betyder att vi förutom den öppna arbetslösheten också har en doldarbetslöshet. Jag har tidigare hållit med dig om - ochjag vill gärna göra det också i dag- att vi i början på 1972 hade en för högarbetslöshet. hade 136 000 arbetslösa ijanuari 1972. Men vad gjorde vi då? Jo, vi satte in många kraftfulla åtgärder,så att vi pä några månader kunde pressa ned arbetslöshetstalet till 90 000. Minfråga, ursprungUgen till statsministern och till , är;Hur skall den borgerliga regeringen nu ändra sin politik, så att man kanupprepa det som vi gjorde 1972, dvs. pressa tillbaka den höga arbetslösheten?Tyvärr har jag inte fått något svar. Beklagligtvis upplever vi också i denpraktiska politiken att och hans borgerliga kolleger här ikammaren tillbakavisar alla de förslag som vi socialdemokrater lägger fram ochsom skulle kunna ändra utveckhngen på detta område. Omåtgärder för att minska arbetslösheten Anf.14 Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Det är riktigt att viavvisar förslag som vi menar skulle gå i motsatt riktning, dvs. sådana somskulle äventyra den fulla sysselsättningen och försämra läget ytterligare. Detär därför som vi avvisar förslag om momshöjning, som skulle urholka köpkraftenoch minska efterfrågan här hemma. Vi tolererar inte arbetslösheten, och jagutgår från att det inte var ett uttryck för att man medvetet bedrev enarbetslöshetsskapande politik i början pä när arbetslösheten varlika hög som . Det är därför som vi tar sä illa vid oss när socialdemokraternabeskyller oss för att göra detta. har i själva verket lyckats bättre ännågot annat land i en liknande situation. Svaret på fråga är att vi redanhar ändrat politiken. Devalveringen och momssänkningen börjar nu ge effekt. Iavvaktan pä att denna slår igenom sätter vi in olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. har vi fått en bekräftelse på att denna politik har denpenningvärdande myndighetens förtroende, nämligen genom att harbeslutat sänka diskontot . Det skulle inte gå, om vi inte hade en lyckadekonomisk poHtik. 15 (): Ja, ni tillbakavisar i stort sett alla de förslag som vi lägger fram.Men de förslagen sammanfaller i stor utsträckning med vad t. ex.arbetsmarknadsstyrelsen och tjänstemännens centralorganisation säger. Det ärinte bara vi socialdemokrater som är djupt oroade över regeringens poHtik.Insiktsfulla bedömare från många håll i samhällel säger att arbetslöshetenkommer att fortsätta att öka i , om vi fortsätter pä den inslagna vägen. Jagvill vidare ta upp något som hände i kammaren och som upprörde migganska mycket. Arbetslöshetssiffrorna varierar ju mellan olika månader, och ihöstas, när vi fick en säsongmässig sänkning av vissa arbetslöshetssiffror, togIngemar del till intäkt för att påstå att det som en följd avregeringens åtgärder hade skett reella förbättringar av läget påarbetsmarknaden. Det visade sig sedan att det inte var med sanningenöverensstämmande. Jag blev uppriktigt sagt ledsen, eftersom jag har lärt Om åtgärder för att förkorta väntetiderna på arbetsförmedlingarna kännaIngemar som en kunnig yrkesman, med lång erfarenhet päarbetsmarknadsområdet genom verksamhet i sysselsättningsutredningen och somstatssekreterare. Jag hoppas atl han inte kommer att göra nägra nya sådanaförsök att dölja verkligheten bakom statistiska besvärjelser. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:273 om åtgärder för att förkortaväntetiderna på arbetsförmedlingarna har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att förkorta väntetiderna påarbetsförmedlingarna. har en kraftig upprustning skett avarbetsförmedlingen både vad avser personal och i fråga om modern datateknik.Detta har också gällt då andra myndigheter fått vidkännasnedskärningar. Regeringen har också tagit ställning för ett förslag av AMS omplatsförmedlingens framtida organisation, som innebär en effektivisering avplatsförmedlingsarbetet.