prot · G50915 · 1981-12-31 00:00:00 — Men jag anser att det inte räcker med de fåtaliga möten somde nordiska utrikesministrarna har. Min fråga är därför: På vilket konkret sättkommer ni att fortsätta arbetet med alt föra denna fråga framåt? Berorutrikesministerns otillräckliga svar på att det inte finns några planer,eller vad är orsaken? Jag efterlyser fortfarande konkreta besked om hur niunder överskådlig tid tänker arbeta med dessa frågor. 11STURE (); betecknar nu de tolkningar som dehögsta handläggande tjänstemännen har gjort av utrikespolitik sompersonliga uttalanden, som vi inte skall fästa något avseende vid. Det betyderatt han tar avstånd från dem. Det kunde naturligtvis ha gjorts tidigare ochklarare, men vi får väl nöja oss med detta. Jag förstår inte riktigt det sista som utrikesministernsade. Jag har inte riklat någon anmaning till de nordiska regeringarna.Utrikesutskottets uttalande om ett utredningsarbete är klart riktat till densvenska regeringen. Och det är på den punkten som jag tycker att del är dagsatt denna uppmaning tas på allvar. kommer tillbaka till frasen "berördastater" i utrikesutskottets belänkande. Han säger att det är en förutsättningalt kärnvapenstaterna är med. Visst är det en förutsättning, men varken USAeller kan, i det läge zonfrågan nu befinner sig, genom att varaavvisande stoppa debatten, lägga locket på. Det är alldeles uppenbart att bådasupermakterna, om vi skall komma framåt i denna fråga, måste ändra på deninställning de har. Det är ju en del av den politik som skall föra framåti den här frågan. Tyvärr får jag en känsla av atl manpå moderat håll har tappat intresset för delta. Och jag tycker det ärbeklagligt atl ledande moderater gör ulfall mot dem som ute på gator och torgställer detta krav att vi skall verka för en kärnvapenfri zon. Det är intesärskilt bra att vi får denna splittring i debatten häri . Vi vareniga i våras-det vore bra om vi kunde vara det också i fortsättningen. 12 (): Jag vill säga till , att när hannu modifierar sitt yttrande till att bara innebära att ochSovjetunionen inte kan lägga locket på en debatt i , så har hannaturligtvis alldeles rätt. Att så skulle ske har väl ingen tänkt sig. Men detär inte det frågan gäller. Frågan gäller snarare om inte kärnvapenstaternamåste vara med om en kärnvapenfri zon för att det skall bli något av den. Detråd som nu gav stormakterna anser jag i likhet medutrikesministern bör vidarebefordras lill stormakterna i lämplig form frånÖrebrobänken. Sedan till : Av rent fysiska skäl kan jag inteta så stora kliv som han tar. Men jag vill motivera varför jag tycker att hanssituation är beklagansvärd. Det är därför att han, till skillnad från sinakusiner i på Norrskensflamman, icke vill ta steget fullt ut och hjälpaoch försvara genom att motivera ubåtsaffären ur sovjetisk synpunkt. Detvill han inte, och det tycker han säkert inte heller vore riktigt. Han måstealltså välja en annan väg. Då väljer han att beklaga affären och att seallvarligt på det hela - och det är också bra. Om en nordisk kärnvapenfri zon Först vill jag ta upp situation,som han själv och har diskuterat. Jag har tagit del av det LarsWerner har sagt om den sovjetiska kränkningen av den del av som ärsvensk. Han säger; tar på sig ett tungt ansvar för de ökadesvårigheter del inträffade medför när det gäller att förverkliga de krav som enstark, folklig opinion burit fram. Det spelar de reaktionära krafter i händernasom är motståndare till dessa målsättningar. Vpk protesterar mot kränkningen. Det vore bra om kunde ge någon annan än dennapartipolitiska motivering för att han ogillar att sovjetiska ubåtar snokaromkring i svenska farvatten. Sedan menar att de fåtaligautrikesministermötena inte räcker till för diskussionen om en kärnvapenfri zon.Får jag då först säga att de nordiska utrikesministrarna träffas mycket ofta,antingen alla tillsammans eller bilateralt. Jag hade senast i denna veckasamtal med den isländske utrikesministern som i hög grad handlade om Islandssituation när det gäller frågan om en kärnvapenfri zon. Det förekommer ocksååtskilliga andra möten mellan de nordiska utrikesdepartementens stats- ellerkabinettssekreterare. Det görs studier och analyser av den här frågan i ganskastor omfattning. Jag är fullständigt övertygad om att det som saknas för att viskall nå resultat, det är inte flera sammanträden eller flera och nyakommissioner. Om en nordisk kärnvapenfri zon utan det är mer av politisk vilja från dem som till sistbestämmer om det skall bli möjligt att etablera en kärnvapenfri zon. Därmed kommer vi tillbaka till diskussionen omsupermakternas inställning. Jag vill inte betrakta hållning som ettkategoriskt nej till en kärnvapenfri zon. F. n. gäller att man har sagtnej-eller man har sagt nej t. v. - till diskussioner om ett sådant arrangemang.Sovjet har egentligen inte sagt någonting alls, utom att man - vilket jagciterade tidigare - är beredd att överväga att diskutera frågan. Det är möjligtalt det finns en faktisk skillnad i inställning mellan och , men denskillnaden har i så fall inte kommit till något som helst konkretuttryck. menar att vi inte får skjuta ifrån oss den härfrågan till supermakterna och betrakta deras ord som det sista. Jo, LarsWerner, dess värre måste vi nog göra del. Det är nämligen de som har kärnvapen,de kärnvapen som skulle kunna hota del nordiska territoriet. Vi har inga. Detår de som måste göra åtaganden för att skall kunna etableras som enkärnvapenfri zon, kunna en gång för alla befrias från kärnvapenhotet. Därförkommer man tillbaka till den övergripande frågan om nedrustning, en balanseradnedrustning mellan blocken. är det så detta det handlar om. Jaghoppas att supermakterna skall ta sitt förnuft lill fånga, skall visaförhandlingsvilja, skall sätta sig ned och diskutera inte bara en frysning avdet nuvarande läget utan också en faktisk, balanserad nedrustning. harde inte visat någon entusiasm för sådana initiativ, vilket jag djupt beklagar. 14LARS (vpk): Det är något märkligt all utrikesministern istället för att la avstånd från olika uttalanden från moderat håll sedan i junii år när det gäller att sabotera arbetet för att förverkliga det gemensammabeslut som vi då var överens om, försöker att misstänkliggöra vårt parti ochfaller in i den unkna antikommunism som av och till brukar geuttryck för. Det visar på en viss svaghet i de egna sakargumenlen. Utgångspunkten är att vi är starkt oroade överkärnvapenupprustningen och de nya hoten mot säkerheten i . Vi har ocksåkonsekvent bekämpat kärnvapnen, något som man inte kan säga om alla partier häri . Vi deltog i kampen mot svenskt atomvapen. Vihar länge drivit kravet om som en kärnvapenfri zon. Vi har protesteratmot NATO:s beslut om kärnvapenupprustning. Vi har riktat uppmaningar tillSovjetunionen att stoppa utplaceringen av ytterligare . Vi haruppmanat att dra tillbaka sina sex kärnvapenbärande ubåtar frånÖstersjön. Vi har riktal uppmaningar till stormakterna att fortsättanedrustningsförhandlingarna och förhandla om minskningar i kärnvapenarsenalen iEuropa. Detta, herr talman, är åtskilligt mer än vad en del andrapartier har åstadkommit under dessa . Vi godtarinte alla argument, lika litet som vi godtar Vi betämmer nämligen självständigt vår Nr 15 politik, ochvår utgångspunkt är atl världen skall bli fri från kärnvapen, både Fredagenden sovjetiska och amerikanska. Däremot finns det anledning att se medmycket storskepsis på en del borgerliga partiers och olika borgerliga politikers - framförallt moderaters - politiska ställningstaganden i de här frågorna. Utrikesministern försäkrar gång på gång atl regeringenhelt instämmer i, kärnvapenfri zon står bakom och vill arbeta efterriksdagsbeslutet. Jag utgår ifrån att del är så. Men om det är så,utrikesminister . borde väl regeringen ha några konkreta besked att geom hur det fortsatta arbetet skall bedrivas. Många människor, säkert en majoritet av människorna iSverige och , stöder förslagen om en kärnvapenfri zon i . Allaregeringar har uttalat sitt stöd, och organiserade socialdemokrater,kommunister och centerpartister samt folkrörelser och fackliga organisationerslår bakom dessa förslag. fredsorganisationer och kvinnoorganisationerbedriver en namninsamling för förslagen. Hur många namn har samlat in? Det har sagts att det finns risker för att den i dagstarka opinionen skall bli nedslagen av uteblivna framsteg. Jag tror att detstörsta hotel är en fortsatt passivitet från regeringarna. Omregeringarna tappar sugen, om man blir passiv och underlåter alt ta konkretainitiativ och avvisar alla konkreta förslag, då är jag rädd för att opinionennedslås. Detta vore förödande för fredsarbetet, och det vore förödande förnedrustningssträvandena. Jag hoppas innerligt att del var ett utslag av felsägningnär utrikesministern sade att vi nog tyvärr måste la vissa besked från stormakternaför gott. Jag hoppas innerligt att han är beredd att korrigera detta eller atlsäga att jag helt har missuppfattat honom. Med denna defailisliska inställning,utrikesminister , kommer man också att försämra alla möjligheter att gåvidare i den här frågan. Det har gått sedan beslut ijuni . Jag menar att det pä måste ha utarbetats några planer förhur det fortsatta arbetet skall bedrivas. Svik inte den starka folkliga opinionsom vuxit fram i de nordiska länderna i den här frågan! Det var säkerligen en medvetenmissuppfattning när trodde att jag hade sagt att vi skulle lasupermakternas ord för gott. Särskilt som jag utnyttjat både en och fleratimmar här i kammaren för att mana supermakterna till nedrustning är del klartatt jag inte tar deras nuvarande strategi för gott. Vad jag sade var däremot att vi måste acceptera del faktumatt det är supermakterna som har de kärnvapen som vi vill bli befriade ifrån.Sverige har inga kärnvapen, har inga kärnvapen, har ingakärnvapen, har inga kärnvapen, har inga kärnvapen och Färöarnahar inga kärnvapen. Men och har kärnvapen. Det måste vita för gott och ha som utgångspunkt för debatten om att etablera en Om utbildning för skogsröjning kärnvapenfri zon i , dvs. ett område som skall varabefriat från kärnvapenhot från dem som har kärnvapen. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Svar på interpellation 1981/82:9 om utbildning förskogsröjning har frågat mig om jag har föravsikt atl vidta åtgärder för att snabbt få till stånd utbildning för manuellröjning i skogen. Som säger är behovet av röjning stort.Skogsstyrelsen har bedömt att röjningsverksamheten borde fördubblas under ca 5år framöver för atl eftersläpningen skall kunna inhämtas. En stor del av skogsvården utförs somberedskapsarbete i eller domänverkets regi. Då stårskogsvårdsstyrelsen eller domänverket för en kortare utbildning innanröjningsarbetet påbörjas. Inom arbetsmarknadsutbildningens ram finns ett tiotalolika kurser inom det skogliga yrkesområdet pä flera platser i landet, bl. a. iVärmland. Flertalet av dessa kurser är bristyrkesutbildningar och står såledesöppna även för personer som inte är arbetslösa. I regel krävs dock erfarenhetav arbete i skogen. Jag vill här särskilt framhålla att även självverksammaskogsägare har möjlighet att genomgå sådana bristyrkesutbildningar. Kurserfinns i bl. a. röjningsteknik, aptering, körning, maskinlära och markberedning. har ca 1 900 personergenomgått AMU-kurser för yrken inom skogsbruket och skogsvården. AMU-kurser inom det skogliga yrkesområdet planeras, liksomövriga AMU-kurser, av länsarbetsnämnderna efter samråd med lokala arbetsgivar-ocharbetstagarorganisationer. Även centralt sker samråd mellan AMS ochskogsbrukets yrkesnämnd innan beslut fattas om kursernas inriktning ochomfattning. framhåller i sin interpellation attbekämpningen av lövsly är en central uppgift för skogsvården och att utbildningför dessa uppgifter skulle ge ett stort tillskott av arbetstillfällen, särskilti glesbygder där det råder stor arbetslöshet. Efter vad jag har inhämtat pågår det inom AMU-verksamhetenarbete med framtagning och revidering av läroplaner i bl. a. röjningsteknik förarbetskraft utan tidigare erfarenhet från röjnings- eller huggningsarbete. När det gäller situationen i lån harlänsarbetsnämnden i sin senaste rapport till AMS i början av denna månadmeddelat att skogsbruket kommer att kunna hållas på en stabil nivå trots alt sågverken och massaindustrin har betydande svårigheter. I början avnovember kommer en 20 veckors grundläggande kurs i skogsarbete att starta förpersoner utan tidigare erfarenhet av arbete i skogen. Behovet av skogsvårdande åtgärder bedöms dock vara stort ilänet. En arbetsgrupp med företrädare för länsarbetsnämnden,och har bildats för atl undersökamöjligheterna till en utökad skogsröjning i länet. Gruppen skall före den 1december ha utarbetat underlag för beslut i frågan. Tanken är atl startaen försöksverksamhet med ungdomar i skogsvårdande arbeten. Utöver de utbildningsinsatser som sker via AMU och somintroduktion till beredskapsarbeten finns också kortare kurser i skogsyrken,bl. a. i röjningsteknik, vid landstingens skogsbruksskolor. Om utbildning för skogsröjning 17BERTIL (); Jag ber förstått få tacka statsrådet på min interpellation. Jag är också tacksam för den positiva syn somsvaret andas. Skogen som råvarukälla år en av våra viktigasteproduktionsgrenar. Direkt och indirekt ger den en mängd människor arbete ochutkomst, och för vår export är den helt ofrånkomlig. Vår framtida skogsproduktion är i hög grad beroende av vadskogsvården kan åstadkomma. Vi har dock en stor eftersläpning på detta område.Skogsvården måste intensifieras. Vår nya skogsvårdslagstiftning innebär bl. a. skyldighetför markägarna att röja plant- och ungskog. Det eftersatta röjningsbehovetskall enligt lagen vara inhämtat . Därför krävs snabbaåtgärder. Genom den proposition, 1981/82:44, som jordbruksministerAnders lagt fram, förbjuds i princip spridning över skogsmarkav bekämpningsmedel avsedda för bekämpning av lövsly. Vissa dispenser kanenligt propositionen ändå länkas. Vi får dock räkna med att den mekaniska bekämpningen måstebli den ur storlekssynpunkt mest väsentliga. Även besprutad skog måste röjasoch gallras mekaniskt för alt man skall få bort de barrträdsplanlor och de trädsom inte skall vara kvar. Med andra ord: mycket röjnings- och gallringsarbetemåste utföras för hand. Genom klenvirkesstödet m. m. underlättas arbetet i höggrad, vilket är högst nödvändigt för alt fä bättre lönsamhet och åstadkommastimulans till åtgärder. För detta skall regeringen ha ett berättigaterkännande. Vad som är viktigt är atl man måste få tillräckligt medkunnig arbetskraft för arbetet. Det är viktigt för att klara den tekniska delen- jag tänker då på skötsel av röjningssåg m. m. - men det är ytterst väsentligtockså ur biologisk synpunkt, för atl kunna välja ut och lämna kvar de mestlivskraftiga plantorna och träden. Många människor kan klara den tekniska delen men har intetillräckliga biologiska kunskaper. Därför måste utbildningen vara upplagd såatt den Nr 15 passar det konkreta behov somföreligger för dem som skall arbeta med 30 oktober1981 Skogsarbetare och egenföretagarekan i sin hemort genom kortkurser, kanske på någon dag, behöva lära sig det mest nödvändiga utan alltför stor Om utbildning förlust och kostnader. förskoesröinins svaret på min interpellationräknar statsrådet upp en hel del möjligheter tillutbildning, och dessa möjligheter är givetvis bra. Men vad jag är ute efter ärspeciellt de mindre vanliga kurskombinationer som kan bli aktuella och all detmåste finnas tillräckliga medel som kan avsällas lill sådana ändamål. Alla möjligheter bör och mäste tillvaratas, om vi överhuvud taget skall klara de omfattande skogsvårdsåtgärder som behövs och somsituationen kräver. Därför blir min frågeställning närmast: Kan de myndigheteroch institutioner som handlägger dessa frågor - exempelvis skogsvårdsslyrelsen-påräkna de medel som kan komma alt behövas för att klara utbildningen för ensom vi nu räknar med fördubblad skogsvårdsinsats? En annan fråga är: Hur skall man angripa det problem sområder i , där vi har en hög arbetslöshet som vi har ettjätieslorl behov av att få skogsvårdande arbete utfört? Situationen torde intevara annorlunda i andra län. Det kan ur allmän synpunkt ej vara vettigt. Sådanthar vi inte råd med helt enkelt. I svaret på min interpellation pekar statsrådet - förutompå det som görs allmänt - på speciella åtgårder för . I början avnovember kommer en 20 veckors grundläggande kurs i skogsarbete att startas förpersoner utan tidigare erfarenhet av arbete i skogen, meddelar statsrådet. Jagvill säga att det är bra, men att det kanske också behövs fler åtgärder. Statsrådet meddelar vidare att en arbetsgrupp har bildatsför att undersöka möjligheterna till en utökad skogsröjning i länet. Tanken äratl starta en försöksverksamhet med ungdomar i skogsvårdande arbeten. Före den1 december skall beslut kunna fallas. Även detta vill jag säga är ett positivtmeddelande och ett bra initiativ. har också satt i gångkurser för ungdom. Även detta är lovvärt. Men frågan är: Får vi över huvud taget ut människor iskogsarbete? Det ser faktiskt ut som om människor blivit så bortskämda att deinte vill ta eller ägna sig åt vissa arbeten. Är det så måste speciellaåtgärder vidtas, enligt min uppfattning. Allt arbete som ur samhällssynpunktmåste utföras måste också betraktas som likvärdigt. Hur skall vi eljest kommatill rätta med problemen? Nuvarande liksom kommande generationer måste lära sigatt arbeta och alt inse atl delta behövs om vi skall kunna fortsätta atl levapå en hög standard. Det måste vara fel att skyhöga summor skall betalas ut avskattepengar när för vår produktion och export nödvändiga arbeten ej kommertill stånd. Även en långt större problemställning som rör myckelmer än själva skogsröjningen, så är den ändock tillämpbar på skogsröjningen.Jag vill med delta peka på att utbildningen inte får hindra oss från alleffektivt lösa våra problem. I det konkreta fallet bör de här frågorna följas upp förall vi skall kunna se vilka andra möjligheter som kan föreligga för att lösaskogsvårdsproblemen. Vi bordekunna få ut mera av de stora penningsummor som vi satsar på Nr 15 beredskapsarbeten,arbetslöshetsunderstöd m. m. Del år en viktig fråga som den jag hoppasatt arbetsmarknadsministern noga beaktar. Det ligger mycket av Det är viktigt alt frågan beaktas, inte minst under Om utbildning för skogsröjning nuvarande lider när vi på allt sätt måste se till attlandets ekonomi las lill vara på bästa sätt. Som har påpekat är detangeläget att vidta en serie åtgärder för att trygga skogsindustrinsråvaruförsörjning på både kort och lång sikt. En förbättrad skogsvård är enlångsiktigt verkande åtgärd, också sett från sysselsältningspolitiskautgångspunkter. Jag delar mening. Under en följd av år hardärför regering och riksdag fallat beslut om nya åtgärder, t. ex. förbättradskogsvårdslagstiftning och utökat statligt stöd till skogsvården. 1 regeringensekonomisk-politiska paket föreslås också en betydande satsning på skogsvården.I det beslut som regeringen fattade med anledning av denya resurser för arbetsmarknadsutbildningen som tidigare hade ställts tillförfogande har vi prioriterat olika insatser inom skogsvården. AMS skall vidfördelning av medlen för beredskapsarbeten bl. a. särskilt beaktaangelågenheten av all främja sådana skogsvårdsarbeten som kan underlätta cellulosaindustrinsråvaruförsörjning. Möjligheten att låta större enskilda skogsägare utföraröjning, dikning m. fl. arbeten som enskilda beredskapsarbeten kommer också attprövas. Därutöver får skogsvårds- och naturvårdsarbeten utföras som statligaberedskapsarbeten i AMS, eller regi. Det här säger jag som svar på fråga omdel slår medel lill förfogande för de myndigheter som har ansvaret för dessaåtgårder. Mitt svar är alltså att det är prioriterade åtgårder och all vi ihöst har lagt större vikt än tidigare vid de insatserna. Jag delar meningen att det är bra från två utgångspunkter- dels för att långsiktigt trygga sysselsättningen inom skogsindustrin, delsför att kortsiktigt ge meningsfulla jobb inte minst i glesbygd, där utsikternaannars ofta är små. Delta avspeglar sig också i statistiken över antaletberedskapsarbeten. För har ca 1 000 personer fler haftberedskapsarbete i skogsvårdande åtgärder än , och i planeringeninför vintern pekar allt pa ett utökat antal beredskapsarbeten inomskogsvården. vet väl och framhöll också i sitt inläggatl det krävs en viss utbildning för att man skall kunna klara de häruppgifterna. Innan ungdomarna eller andra skickas ut på beredskapsarbeten iskogen ges de därför en introduktionsutbildning. Den är inte längre än femdagar för de äldre och för ungdomarna. Det gäller främst användningav motorsågar och andra redskap som det är förenat med vissa risker atlhantera. Men del är en kort utbildning som ger omedelbara kunskaper ochomedelbara effekter i den meningen att de arbetssökande kommer ut i jobb och kan förbättra både skogsvården och sitt eget sysselsättningsläge. Om utbildning för skogsröjning Utbildningen vid skogsbruksskolor har också en betydandeomfattning. 1980/81 deltog 180 elever i kurser med röjningsteknik vidskogsbruksskolorna i , och samma omfattning planeras för det härläsåret. Det har emellertid visat sig vara förenat med vissasvårigheter att rekrytera elever till dessa kurser. En viss opinionsbildningbehövs därför för all övertyga ungdomarna om alt det är en meningsfullutbildning. Jag vill också säga att skogsägare av alla kategoriermåste planera jobbet så, atl del flnns efterfrågan på elever med dennautbildning när dessa kommer ut och dessutom försöka planera arbetet så, atl svängningarnamellan vinter- och sommarsäsong minimeras. Då ökar, tror jag, också intressetför att gå in i de jobben. herr talman, till slut säga alt det hår är ju ihög grad frågor som planeras lokalt. Det var därför som jag lyfte fram inteminst denna grupp där både skogsägarintressena och skogsvårdsintressenatillsammans med länsarbetsnämnden i är indragna i planeringen. Jagtror det år viktigt atl man får en lokal anpassning till de möjligheter somfinns. 19BERTIL (): Jag tackar för de ytterligare synpunkter somstatsrådet här har anfört. Han säger att många åtgärder har vidtagits. Det ärriktigt, och det är bra alt de har satts in. Det år bra att man har mjukat uppbestämmelserna och gett större möjligheter på AMS-sidan. Här har vi verkligenett område där man för relativt små kostnader kan få ett gottnationalekonomiskt utbyte. Det är alltså riktigt att del har skett en hel del pådelta område . Men ännu har vi inte bemästrat situationen på detsätt som man skulle önska. Del är givet att ägarna till skogen vill ha ett riktigtarbete utfört. Ur biologisk synpunkt kan ett felaktigt arbete bli förödande.Därför behövs det naturligtvis utbildning på detta område. Brister i dethänseendet kan ju också vara en av orsakerna till att man från arbetsgivarhåll- om jag får uttrycka mig så - eller skogsågarhåll har hållit tillbaka ochkanske inte efterfrågat dessa insatser på det sätt som skulle ha varitönskvärt. Det är svårt att rekrytera ungdom, säger statsrådet, ochdet år nog precis vad del är. Det var delta jag med den sisla delen av mittanförande ville peka på. Man frågar sig vilka orsakerna är till dettaförhållande. Det är viktigt att se sambandet mellan en direkt satsningpå skogsvård och kostnaderna för AMS-arbelen och kontantunderstöd. De åtgärderman sätter in måste alltså ses mot denna bakgrund. Då får del inte bli en bristpå utbildningskapacitet. Jag hoppas verkligen all statsrådet ser till att alltsom kan vara produktivt i delta sammanhang - vad man ån kommer med - också kantillgodoses ur ekonomisk synpunkt, eftersom det år nödvändigt att nå resultat. Än en gång, herr talman, vill jag peka på alt man ocksåmåste följa upp det orsakssammanhang som här eventuellt kan ligga vid sidan omnär det gäller frågan hur vi skall få ut ungdomarna i skogen och hur viskall få dem att ta det arbete som behöver utföras. Här kan del vara nödvändigtatt la i litet hårdare än . Jag tackarännu en gång för svaret. 20 i ():