prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — Redan nu torde man kunna förutspå alt någraväsentliga personalökningar inte kan ske med tanke på det ekonomiska lägel.Inte minst härför finns det enligt utskoltsmajoritetens uppfattning starka skälatt ta fasta på de förslag om en översyn av arbelsskadeförsäkringen somframkommit i motionerna. Skälet härför understryks av den aktuella samordningenav socialförsäkringssystemets olika delar som är aktuell enligt regeringsförklaringenav . Det bör noteras atl socialpolitiska samordningsutredningenifrågasatte om arbetsskadeförsäkringen i dess nuvarande utformning borde ingå iden föreslagna inkomstförsäkringen. Man ansåg all försäkringen våren avvikelsefrån principen att stöd skall utges efter enhetliga grunder utan hänsyn tillarten av behovet. Utredningen ville dock inte föreslå någon ändring medhänvisning lill atl lagen om arbelsskadeförsäkring relativt hadegenomförts. Riksrevisionsverkel har i sitt yttrande översocialpolitiska samordningsutredningens belänkande föreslagit allarbetsskadeförsäkringen helt bör samordnas i en allmän socialförsäkring. Utskottet vill med bifall tillmotion 1980/81; 1624 ge regeringen till känna att en utredning bör komma tillstånd, som skall söka klargöra om arbelsskadeförsäkringen kan ytterligaresamordnas eller sammansmältas med sjukförsäkringen. Bland de frågor som kan förväntas bli belysta i denförordade översynen ingår de som tas upp i motionerna 1980/81:350, 1980/81:1224och 1981/ 82:14. Eftersom utskottet förordar en utredning kan utskottetinte tillstyrka en ändring av bestämmelserna om samordningsliden redan från den1 . Med hänvisning till vad jag nu sagt yrkar jagbifall till utskottets hemställan under punkterna 1 och 2. Avslutningsvis några kommentarer lill . säger med djup inlevelse att arbetsskadeförsäkringenvar vår första sociala försäkring. Detta må vara sant och riktigt, men jagtycker inte att historieskrivning hjälper oss särskilt mycket . När vi haren mycket bekymmersam ekonomi i landet f. n. är det ytterligare en princip somär oerhört viktig, nämligen alt vi satsar våra resurser där de bäst behövs. Jagtänker här på andra utsatta grupper, som får slå tillbaka, vänta längremed sina ärenden i försäkringsrätter och försäkringsöverdomstolen på grund avatt arbelsskadeärendena är prioriterade. Det är också en viktig princip -atthjälpen i första hand ges där den verkligen bäst behövs. Arbetsskadeförsäkringenersätter dock mer än sjukpenningen ger dem som är berättigadedärtill. ansåg atl det var överraskande att intesocialpolitiska samordningsulredningen föreslog denna ändring, men detta ärfaktiskt, som jag redan anfört, ett avsteg från den princip som socialpolitiskasamordningsutredningen förespråkar, nämligen ett likartal system förersättning när det gäller alla slag av inkomstbortfall. Vi har dock arbetat meddenna försäkring . Vi har lång erfarenhet av hur den fungerar, ochjag kan säga beträffande denna försäkring: Därom kan jag ge besked, ty jag varmed. Jag har själv arbetat med den hår försäkringen och jag kan försäkra BörjeNilsson atl någonting jobbigare och krångligare får man leta efter. Jag ärdärför förvånad över alt socialdemokraterna inte vill gå med på en utredning. Jag vill också rätta något, eftersomhanisade alt utskottsmajoriteten har tillstyrkt bifall till samtliga motioner.Så är del inte. Vi har tillstyrkt bifall till motionen av , menvi förväntar oss atl övriga motioner blir behandlade i anledning av denmotionen. Detta har ingenting med högervindar alt göra, BörjeNilsson. Jag skulle vilja fråga om inte och andrasocialdemokrater har så mycket kontakt med folk att de harfått klart för sig hur arbelskrävande den här försäkringen egentligen är ochhur snett den slår. Det är synd att man inte har kunnat gå med påen utredning, och jag tycker atl vi skall spara de stora orden om socialnedrustning och annat till dess vi åtminstone har sett ett utredningsförslag. 77BÖRJE () replik: och utskottsmajoriteten anförbl. a. administrativa skäl för en förändring av försäkringens regler. Man skallalltså i fortsättningen bestämma socialförsäkringarnas villkor och innehållefter hur administrationen fungerar! Del är ett märkligt förfaringssätt som iså fall skall gälla! I stället måste vi naturligtvis skapa reformer för deenskilda människorna, sätta människan i centrum. I första hand måste mangarantera en viss trygghet för de enskilda människorna i olika situationer.Därefter, när vi har bestämt vilken försäkring vi skall ha, får vi bygga upp enadministration som fungerar, ge försäkringsrätter och försäkringskassortillräckliga resurser och anvisning om hur man skall handlägga ärenden som rörförsäkringen. Man kan inte komma ifrån att förslaget innebär ett hårtslag mot alla som är verksamma i arbetslivet. Ytterst syftar det till att heltslopa arbetsskadeförsäkringen. I översynen skall man överväga en förlängningav samordningstiden , en sammansmältning avsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen och slutligen atl göraarbelsskadeförsäkringen till en angelägenhet för enskilda avtal påarbetsmarknaden. Det innebär ingenting annat än ett totalt slopande avarbetsskadeförsäkringen. Vad jag kan finna drabbar detta alla dem som skadas iarbetslivet och får ersättning via försäkringen. Tydligen menar man att de somhar verkligt tunga och för hälsan riskabla jobb - t. ex. inom gruvindustrin,inom metallindustrin eller inom den kemiska industrin - inte längre skallersättas som tidigare när skada inträffar. Det är en ny syn som anläggs på denna försäkringsform. Jagär övertygad om att man även inom arbetslivet kommer att bli överraskad överhur borgerligheten ser på arbetsskadorna. Ett annat skäl är den ekonomiska situationen i landet. Denframtvingar detta, säger . De som drabbas av sjukdom och skadori arbetslivet skall tydligen betala regeringens felgrepp på det ekonomiskaområdet - det är vad det är fråga om. 78GULLAN () replik: Ingen lag-den måvara hur bra som helst, BörjeNilsson-är väl oanpassbar när det visar sig att den blir alltför besvärlig ochsvåradminislrerad! Jag skulle om arbetsskadeförsäkringen ville använda delgamla ordspråket; Mycket väsen för litet ull, sa bonden när han klippte grisen.Detta säger jag efter alt ha jobbat med försäkringen i ungefär . Man måste använda erfarenheterna av hur en lag fungerar -det är så vi har sett det i utskottet - och dra slutsatser av dem. Därför ärdet väl skäl att vi efter så läng tid skaffar oss den allsidiga belysning somvi väntar oss att utredningen skall ge. Det är fråga om att slopa hela arbetsskadeförsäkringen,säger . Vi har ännu inte gjort utredningen. Vi får se vad denkommer fram till. Det finns många alternativa förslag. Man kan naturligtvis somen lösning tänka sig en förlängd samordningstid och atl man i stället inriktarsig på atl ge livränta, där hjälpen kanske behövs bättre än just undersjukskrivningstiden. 5 protokoll 1981/82:25-28 Vi kommer väl här i kammaren aldrig ifrån de ekonomiskarealiteterna, oavsett vilken regering som sitter vid makten. Jag är litetförvånad över all socialdemokraterna, som ändå vill vara ekonomisktansvarsfulla, inte har beaktat hur oerhört krävande den här försäkringen är.Ell snabbt överslag ger vid handen att 300-400 tjänstemän vid våra länskassorhandlägger ärenden som rör försäkringen. Vi har vid alla kassor ett flertalpensionsdele-galioner. Läkare och vårdinrättningar är hårt ansträngda på grundav anhopningen av folk som vill ha läkarintyg för arbetsskadefall, osv. Skulle vi följa socialdemokraternas linje, att väsentligtöka antalet anställda vid försäkringsrätterna, skulle det enligtförsäkringsrätternas anslagsäskanden krävas åtminstone fem nya avdelningar ochminst 40 nya tjänster. Jag tror inte alt vare sig eller hanssocialdemokratiska kamrater är beredda att anslå medel till det. 79 () replik; åberopar svårigheter vidbedömningen av arbetsskadeförsäkringen. Jag är medveten om alt det är svårt atthantera en ny försäkring. Men det skall inte leda till att man helt sloparförsäkringen -det är ju det man syftar lill i motionerna. I stället måste mange anvisningar om hur försäkringen skall tillämpas, ge tillräckliga resurserlill försäkringskassorna och försäkringsrätterna. Det är den vägen man måstegå. Här vill man alltså rätta försäkringens innehåll efter hur administrationenfungerar. Det är ett helt nytt synsätt som är skrämmande. Det viktiga är utformar en försäkring som skall gälla för de enskilda människorna, ochsedan får man ge tillräckliga resurser. kan inte förnekaatt ytterst syftar ni lill alt helt slopa försäkringen. Det kommer alt mötasmed stor överraskning i arbetslivet, det är jag övertygad om. 80GULLAN () replik: framhärdar i påståendet atlvårt yttersta syfte är att slopa försäkringen. Jag säger återigen; Låt ossvänta och se vad utredningen ger för resultat! Kanske finns del ett flertalframkomliga vägar för atl underlätta bedömningen och den administration somBörje litet föraktfullt talar om. Del är svårt att hantera alla nya lagar, säger . Jag har faktiskt hanterat ett flertal, och jag försäkrar att ingenannan socialförsäkringslag har varit så svårhanterad och givit så godtyckligaresultat som arbelsskadeförsäkringen. Jag vågar påstå det efter långerfarenhet. Därför tycker jag del år synd att vi inte kan komma överens om attdet är värdefullt atl vi praktik gör en allsidig ochförutsättningslös utredning av de framkomliga vägarna för att klaraförsäkringen. Efter vad harsagt här vill jag fråga honom:Är och socialdemokraterna beredda att öka försäkringsrätternasavdelningar och inrätta exempelvis ett 40-lal nya tjänster? Del är vad sombehövs för atl över huvud taget göra det möjligt att klara de ärendebalansersom jag har Det skulle vara intressant för kammaren attfå del klargjort. Har vi råd till detta, ? Talmannen anmälde atl att lill protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt lillytterligare replik. 81 (); Lagen om arbetsskadeförsäkring (LAS)tillsammans med trygghelsförsäkring vid arbetsskada (TFA) ger hundraprocentigersättning för den nedsättning i förmågan att tjäna pengar som blivit följdenav olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Till detta kommereventuell ersättning för sveda och värk. Med tanke på att det inte är man medsvårighet kunde få stendammlunga godkänd som yrkessjukdom, kan den härutvecklingen ge anledning till stor tillfredsställelse. Det finns dock anledning att fundera över om reformen fåttavsedd effekt, skapat tillfredsställande social rättvisa och lett till attsamhällets vårdresurser utnyttjas på bästa sätt. Med nu gällandeersättningssystem får t. ex. två personer som halkar och ådrar sig armbrott avsamma typ faktiskt olika ersättning- om den ene som arbetslös är på väg tillposten och den andre till sin första dag på en arbetsplats. Skillnaden iersättning förstärks av att person med ett anställningsförhållande automatisktfår ersättning också från den avlalsenliga försäkringen. Denna skillnad ärsålunda inte betingad av skadans art. I en dom i försäkringsöverdomstolen harfastslagits att en liten avvikelse från vägen till och från jobbet medförförlusl av rätten till ersättning enligt lagen om arbetsskada. Det finnsanledning att reagera - och många gör del - mot den orättvisa som lagstiftningoch avtal på detta sätt medför. Olikheten i ekonomisk kompensation vid beståendehandikapp kan bli betydande, beroende på om skadan uppkommit före inträdet iarbetslivet, i hemarbete eller under arbetstid. Arbetsskadeförsäkringslagen har medfört att antaletsjukdomstillstånd som kan bedömas som arbetsbetingade blivit betydligt störreän tidigare. Ersättning kan också erhållas med hänvisning tillförsämring av degenera-tiva eller reumatiska sjukdomar. Detta har skapat storasvårigheter vid de bedömningar som läkare och försäkringskassor måste göra. Detkan också leda till orättvisor. Det har t. ex. framhållits från läkarhåll attdet är omöjligt att, trots specialistundersökningar, avgöra om t. ex. rygg-eller nackbesvär skall betraktas som arbetsskador. Eftersom bedömningsgrunderna ofta är oklara, kan del ledatill olika bedömning av likartade fall hos olika lokala försäkringskassor.Svårigheterna, framför allt när det gäller degenerativa sjukdomstillstånd, ärbetydande. Skillnaden mellan ekonomisk ersättning enligt allmännasjukförsäkringen gentemot arbelsskadeförsäkringens är som regel relativtobetydlig, men de ekonomiska konsekvenserna av om ett olycksfall eller ensjukdom bedöms som arbetsskada enligt arbetsskadeförsäkringen kan ipraktiken bli stora, då arbetsskador också ersätts genom trygghetsförsäkringen.Ersättningen för sveda, värk etc. därifrån är skattefri. Qm alltså armbrottet sker på väg till arbetet och inte påväg till postkontoret, kan det betyda extra ersättning med flera lusen kronor.Det är förståeligt, om personer med ett anställningsförhållande försöker fåsina olycksfall och sjukdomar bedömda som arbetsskador. Inte minst när det gäller rygg- och nackbesvär innebärdetta ofta omfattande utredningar av både medicinsk och försäkringsieknisk art.Förutom sjukdomar och skador som kan härledas till arbetssituationen finns enrad skador som i ökad omfattning bedöms som arbetsskador, nämligen demiljöbetingade och psykosociala skadorna. Handläggningen av arbetsskadeärenden kräver betydanderesurser. Enligt torde av assistenternas ochbiträdande assistenternas lid gå ål till arbetsskadehandläggning, vilket motsvarar157 heltidstjänster av sammanlagt 450. Till delta kommer ett betydande antaltjänstemän på olika nivåer. Därtill kommer också kostnader för sjukvården, dåläkarna skall avge speciella arbetsskadeutlåtanden, och att handläggningentill viss del sker parallellt, såväl i som itrygghelsför-säkringar. Kritiska synpunkter på arbetsskadeförsäkringslagenframfördes redan då propositionen remissbehandlades. Riksrevisionsverkelframhöll t. ex. att det borde vara lämpligt att bedömningen avsjukdomar och skador gjordes enhetlig och oberoende av orsak. Statenshandikappråd ansåg att frågan om en total integrering av försäkringarna bordeprövas på nytt, främst därför att skadeorsaken inte bör vara utslagsgivande försocialförsäkringsförmånerna. Många som arbetar med rehabiliteringsfrågor har observeratalt en hundraprocentig kompensation ibland tycks minska den försäkrades motivationatt återgå till arbetet efter genomgången skada eller sjukdom. I motion 1980/81:350 har hemställts att hosregeringen begär en utredning av huruvida arbetsskadeförsäkringen kan utgå urden allmänna försäkringen för alt helt bli en angelägenhet för avtal mellanarbetsmarknadens parter och för enskilda avtal. All lagstiftning bör vara förankrad i delallmänna rättsmedvetandet. En lag som är så ohanterlig och får så orättvisasociala konsekvenser som arbetsskadelagen tycks medföra utsätts förallmänhetens kritik. Jag är därför mycket tillfredsställd med utskottetspositiva syn på att en översyn av arbelsskadeförsäkringens materiella innehållbör ske och att en utredning om möjligheterna att sammansmältaarbelsskadeförsäkringen med sjukförsäkringen bör göras. Jag yrkarbifall till utskottels förslag. 82ARNE i (); Vad som fick mig alt begära ordet var BörjeNilssons inlägg. Han sade bl. a. atl utskottsmajoriteten vill nedrusta. Vi har hört här i kammaren, ochhan är som Nr 25 en grammofonskiva som har hakat upp sig. Han talar om social nedrustning den och social nedrustning. Del är inte på det sättet, , attoriktiga J2 uppgifter blir rikligare därför att de upprepas. säger att det är av humanitära skäl som manfrån socialdemokratiskt håll inte vill ha en utredning om arbetsskadeförsäkringen.Vidare talade han om atl det är viktigt med grundtrygghet och att det är vissayrkesgrupper som omfattas av arbetsskadeförsäkringen. vet lika väl som jag att grundtrygghetenfinns även i arbelsskadeförsäkringsärendena, eftersom ersätts precis påsamma sätt som enligt sjukförsäkringen. Det är de återstående somär så besvärliga atl klara. Vad som är bekymmersamt och som gör att jag kunnatgå med på att en översyn av arbelsskadeförsäkringen görs är att det är mycketkrångligt att handlägga arbetsskadeärenden. Det vet också . säger vidare att vi skall geförsäkringsrätter och försäkringskassor ökade resurser. Det har vi även gjort.Vi har dock, trots att vi givit försäkringskassorna ökade resurser, obalansersom är besvärande för oss alla. Jag instämmer i att så är förhållandet. Men somhar framhållits tidigare här i kammaren tar arbetsskadeförsäkringen faktiskt såmycket av resurser på utredningssidan hos försäkringskassorna att de har svårtatt klara vissa andra arbetsuppgifter. Möjligen skulle vi kunna bygga utadministrationen ytterligare - om vi inte vore tvingade atl tillämpa ettekonomiskt tänkande -så att den blir lika stor som eller större än vad somkrävs för handläggningen av de av ärendena som vi nu diskuterar. säger vidare attutskottsmajorileten helt vill slopa arbetsskadeförsäkringen. Var slår deteller varifrån kommer den uppgiften? Del skulle vara intressant atl veta.Avslutningsvis säger han att det blir de som genom arbetsskador drabbas avhandikapp som skall betala regeringens felgrepp på del ekonomiska området.Börje ! Om vi skulle summera de reservationer som socialdemokraterna haravgivit i vissa ekonomiska ärenden som behandlats av kammaren, skulle vi kommafram till ett större underskott än det som vi har . 83BÖRJE (): En förändring av arbelsskadeförsäkringensmateriella villkor och ytterst ett slopande av hela arbetsskadeförsäkringen,som man nu syftar till, drabbar enskilda människor mycket hårt. kan inte komma ifrån att vad man yrkar på är attarbetsskadeförsäkringen helt skall avskaffas. I motion 350 av det att arbelsskadeförsäkringen skall utgå ur den allmänna försäkringenoch att arbetsskador helt skall bli en angelägenhet för enskilda avtal påarbetsmarknaden. Det är samma sak med förslaget om sammansmältning avsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen: det innebär ett borttagande avförsäkringen som sådan. Jag förstår att man är irriterad på den borgerligasidan, men detta är de faktiska förhållandena. I KerstinSandborgs av utskottet tillstyrkta motion om en samordning av sjuk- och yrkesskadeförsäkringarna heter det; "Dennaöversyn måste beakta atl en del försäkrade skulle få lägre ersättning ." Innebörden är alltså att de särskilda förmåner och villkor somarbetsskadeförsäkringen innehåller skall avskaffas när denna försäkring skallsammansmältas med sjukförsäkringen. Det är ett faktum. verkar irriterad över alt vi stämplarförslaget som social nedrustning, men del år ändock detta som förekommer iSverige . Del gäller inte bara på det nu aktuella området, ulan vi fårbevittna del på många olika sätt. Del gäller bl. a. beträffande pensioner.Nästa år blir det på sjukpenningsidan. är det som bekant arbetsskadeförsäkringenslur. Del är alltså fråga om en social nedrustning, pch det är häpnadsväckandeall mittenpartierna ställer upp bakom denna. 84ARNE i (): Det är bra att nyanserar siglitet. talar han om förändringarna av arbetsskadeförsäkringen - förut taladehan om dess slopande. talar vidare, som han har gjort så mångagånger förut, om den sociala nedrustningen. Vi har hört detta tal många gångerända . Då sade man all pensionerna skulle avskaffas, om vi fick enborgerlig regering här landet. Utfallet kan alla som är läskunniga kontrollera.Vi vet atl del inte har blivit så. Jag tycker all också borde inse alt man, iell ekonomiskt läge där det är svårt att bygga vidare på förmånssidan, måstestanna upp och fundera något. Uttalandet i sista inlägg handlar om sakersom inte är beslutade än och som vi får återkomma till. Låt mig än en gång säga att vi aldrig ställt oss bakom ettslopande av arbetsskadeförsäkringen. Vi har ställt oss bakom en utredning. Varnivån skall ligga vet vi inte förrän utredningen är klar. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 144 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 18 S Ökat st(»d till hälsohemmen Finedrogs soeiahitskottelsbelänkande /82:7 om iikat stöd till Ikilsohemmen iii. 85 (): 1 motion nr 1980/81:1244 har jag och minamedmotionårer begärt ett ökat samhällsstöd till seriöst arbetande hälsohem.Andra motionärer har begärt liknande stöd i motion nr 1084. Qm nu samhället saknar pengar till delta, så vill jagerinra om att värdefull) stöd t. v. kan ges även utan alt det skall behövabelasta samhällsekonomin i någon högre grad. Sådant stöd kan man bl. a. gegenom alt sprida positivt inriktad information till läkarpersonal och sjukvårdsansvarigai landets olika delar. De sjukvårdande myndigheterna kan också på andrainformativa sätt verka för ökad förståelse och för främjande av hälsohemmensberättigade existens inom svensk sjuk- och friskvård. För den som följer verksamheten inom det som jag brukarbenämna "den fria vårdsektorn" framstår det allt tydligare althälsohemmen och kostterapin verkligen är ett omistligt komplement lill denkonventionella sjuk- och friskvården i vårt land. Del skulle kunna ges otaligaexempel på verkligt goda resultat genom behandling med fasta och utrensningsamt kostomläggning och biologisk-medicinsk behandling i övrigt. Glädjande noghar allt fler av våra sjukvårdshuvudmän och politiker börjat få förståelse fördetta. Flera av landslingen har ju planerat att ställa sig som huvudmän förhälsohemsverk-samhel. Man får därvid hoppas att verksamheten inte blir såstarkt instilutionspräglad att det känslomässiga och personliga inslaget ivårdverksamheten äventyras. En del av den kritik som kan riktas mot en alltförindustrialiserad och rationell sjukhusvård är ju att de sjuka människornasstora känslomässiga behov inte så lätt kan tillgodoses i den modernasjukhusmiljön. Man kan här erinra om synsätt på botandel, redan förnågra : "Först orc/el-sedan växten" -dvs. örtmedicinen-"och allra sist kniven." Den som har fått ett magsår på grund avpsykisk belastning ute i samhället får magsåret behandlat på lasarettet menskickas sedan ut i samhället igen utan den känslomässiga omvårdnad som kanskehade hjälpt honom atl bättre tåla den psykiska miljön på arbetsplatsen, ihemmet och litet varstans. Av utskottets betänkande framgår att f. n.har tre undersökningar och utredningar i gång för att värdera verkan avhälsokost och naturenliga behandlingsmetoder. Att detta pågår är naturligtvispositivt, och vi motionärer får givetvis finna oss i att avvakta resultatet avdessa undersökningar. Jag har kommit till uppfattningen att ett antalbefattningshavare inom tyvärr har en myckel avvisande attitydtill hälsokost, kostterapi och biologisk medicin. Därför anser jag att jag häri kammaren gärna kan uttrycka förhoppningen att de pågående utredningarnaverkligen skall genomföras och bedömas med ett positivt inriktat försök till den 12 novembét 198i Ökat stöd till hälsöherriineh förståelse för denna angelägna fråga. Frågan om koslens inverkan på hälsotillståndet måste judock betraktas som en'av de viktigaste faktorerna för den svenska folkhälsan.Del är dessutom en viktig folkpsykologisk fråga huruvida den helhetssyn på desjuka människorna som tillämpas inom "den fria vårdsektorn" och denbiologiska medicinen är tillförlitlig eller inte. Med det starkt tilllagande intresset för dessa frågor hosallmänheten skulle ett eventuellt fördömande av de nu studerade metoderna tesig som en allvarlig dom och som ett orättfärdigt nederlag för landetshälsorörelser. Det vilar därför ett mycket stort ansvar över socialstyrelsensutredare i de här aktuella frågorna. 1 den situation som råder har jag intenågot annat yrkande än bifall till utskottets förslag i betänkandet. Med detta anförande, i vilket och (båda c) instämde, var överläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 1981/82:8om insatser för äldre genom allmänna arvsfonden 1981/82:4om Tessininstitulets verksamhet 1981/82:5om bevarande av stenvalvsbroar 1981/82:6 om gränsdragningen . mellan amatöridrott och professionell idrott 1981/82:7 om den svenska sång- och leklraditionen Vad utskotten hemställt bifölls. 20 § Ljusterfiske efter ål Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:1 omfiske m. m. 86 (): I föreliggande betänkande redovisarjordbruksutskottet bl.