prot · G509165 · 1981-12-31 00:00:00 — En viktig rationahseringsåtgärd utgör förslaget om en nyoch förenklad form för lån och garanfier fill företag som fillhandahållerförsörjningsbered-skapstjänster. Avsikten är att samhället skall kunnaupphandla försörjningsviktiga tjänster som t. ex. hållande avproduktionskapacitet, framtagande av substitut eller hållande av lager ochdärvid "betala" med för varje situafion skräddarsydda lån ellergaranfier. Dessa skall normalt skrivas av somförsörjningsåtagandet gäller. Jag är särskilt tillfredsställd över aft vi omförslaget antas kommer bort från begreppet "stöd" inom försörjningsberedskapenoch i stället betalar för köpta tjänster. Ytterhgare en ny åtgärd som jag vill nämna är förslaget omökad flexibilitet i användningen av de rörliga krediter om som regeringen har i för beredskapsåtgärder. Härigenom blir det möjligt atf bl: a. använda dessa krediter för tidigareläggning av upphandling av varor för beredskapslagren, om stora prisökningar förut ses. Jag övergår nu till atf kommentera de förslag som lämnas iförslagspropositionen inom några av de viktigaste försörjningsområdena. Beträffande gödselmedelsförsörjningen föreslås aft denskall baseras på fortsatt ammoniaktillverkning inom landet, påberedskapslagring av tjockolja för denna fillverkning, på förberedd krisimportfrån samt på beredskapslagring av färdiga kvävegödselmedel. Som ytterstaberedskapsresurs för långvariga kriser skall förberedelser göras för byggandeay en ammoniakfabrik, sombaserar sin tillverkning på inhemska råvaror: Med denna kombination av åtgärderfår vi en väsentlig förbättring av beredskapen på detta område. Inombeklädnadsområdef inriktas verksamheten på att i första hand fillgodoseförsörjningsberedskapen i fråga om grundfextilier och skor samt sjukvårdens ochförsvarsmaktens särskilda behov. gällande planeringsnormer förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet skall ses över. Jag kommer aftnärmare redogöra för de förslag som lämnaspå detta område i samband medriksdagens behandling av tekoproposifionen . Påenergiområdet föreslås att den statliga oljelagringen av besparingsskälutsträcks i fiden fr. o. m. 1984 t. o. m. Därmed blir belastningen påfolkhushållet för oljeköpen mindre under de båda komrriande biidgetåren. Föratt denna beräknade minskning av utgifterna skall komma statsbudgeten till godoföreslår regeringen att oljelagringsfonderi - från vilken oljeköpenhittills finansierats - avskaffas och att den särskilda beredskaps-avgift påbensin och vissa oljeprodukter som fyllt på fonden upphör och ersätts av en hkahög bensinskaft och allmän energiskaft. Idetta sammanhang vill jag framhålla att kostnaderna för genomförandet avoljelagringsprogrammef naturligtvis är svåra att förutse på gmnd av varierandevärldsmarknadspriser på olja och förändringar i dollarkursen. Avsikten är dockatt den kvantitafiva uppbyggnaden enligt gällande program skall kunna fullföljasäven i ett läge med stigande priser. Somexempel på vilket utslag pris- och valutaförändringar får för oljelagringen kanjag nämna att den inlagring av 950 000 m råolja sorn planeras för det kommandebudgetåret i försvarspropositionen beräknades kosta 1 178 milj. kr. Detta var iprisläge . I dagens prisläge, , uppgår kostnaden till milj. kr., således en ökning med ca 50 milj. kr. Förslaget om ett särskiltförslagsanslag för att finansiera prishöjningar på olja skall ses som ettrimligt sätt att lösa detta problem. Eftersom inlagringen i de väldigabergrummen av tekniska skäl: helst skall ske , går det infetidsmässigt att begära medel på tilläggsbudget och invänta dennas behandling iriksdagen. Defär min bedömning atf de framlagda förslagen beträffande oljelagringen,tillsammans med gällande regler för tvångslagring av olja, möjliggör entillfredsställande beredskapsnivå på defta område. Inommetallområdet aviseras i propositionen en ökad fredskrislagring avlegeringsmetaller redan under innevarande budgetår. Jag kan med anledning häravinformera om att regeringen med beslut ställde 35 milj. kr. avreserverade medel till överstyrelsens för ekonomiskt försvar förfogande för ensådan lagring. Förslaget till inriktning av det ekonomiska försvaret kännetecknas aven strävan aft åstadkomma ett effektivt ekonomiskt försvar inom ramen för deresurser som kan avdelas. Det är min övertygelse att vi därvid kommer att blibättre rustade att klara våra försörjningsproblem i krissituationer av olikaslag. Säkerhets-och försvarspolitikéii, m. m. Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. 72ROLAND (); Knappast fidigare har ett såomfattande utrednings- och beredningsunderlag föregått ett försvarsbeslut. Menaldrig har heller ett försvarsbeslut, i vissa delar, varit såomfattande och långsiktigt bindande. Fyra betänkanden årsförsvarskommitté med långtgående bedömningar om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret utgör en del av underlaget. Därutöver har specialstudier gjortsom fredsorganisafionen under 1980-talef, flygplansfrågan och civilförsvarefsstarkare bindning till kommunerna. Nya synsätt och, , vikfigaförändringar av vårt ekonomiska försvar är också värda att uppmärksammas. Det är inte min avsikt att nu göra några ingåendegranskningar av allt detta material och väga de förslag som framlagts i , dessadokument mot propositionens. Men några områden vill jag ändock närmare gå in påoch kommentera. När det gäller de säkerhetspolitiska bedömningarna ochmålen för dessa och roll i är det värdefullt att konstatera attden nuvarande regeringen återvänt till uttryckssätt och formuleringar som visom parfi och en enig försvarskommitté står bakom. Mindre utflykter från enenig grundsyn i dessa frågor av tidigare statsråd och obetänksamma uttalandenav nuvarande kan falla i glömska och har förhoppningsvis ej vållatnågon bestående skada. I vår partimotion 2276 har vi socialdemokrater framhållitvikten av att inför det nu aktuella försvarsbeslutet få en större förståelseför behovet av att förstärka de civila delarna av totalförsvaret. Framgång harså fill vida vunnits att försvarskommittén föreslagit betydande resursökningarför dessa ändamål. Regeringen har dess värre inte i alla avseenden följt uppdessa förslag, vilket är aft beklaga. Vår bedömning är ändock att samtligapartier understryker vikfen av aft civilförsvaret får resurser som motsvarar dekrav på kompefens och kapacitet som vi alla ställer på civilförsvaret. Utskottets förslag om medelsanvisning enligt vår mofion,utan den av regeringen föreslagna begränsande formuleringen, anser jagbekräftar denna uppfattning. Utskottet är i allt väsentligt enigt i sin syn påcivilförsvaret, något som är värdefullt och bör utgöra en god grund för denfortsatta verksamheten. En liten markering finns ändock i en delfråga om hurkontrollen av skyddsrum skall bedrivas. Utskottsmajoriteten - undantagna ärmoderaterna - anser att behövlig kompefens numera finns i våra kommuner och attnågon särskild besiktningsorganisation knuten till länsstyrelserna ej ärbehövlig. Reservafion nr 16 bör alltså avslås på dessa grunder. Ekonomiskt försvar eller kanske med eff bättre uttryckförsörjningsberedskap i kriser och krig står inför en betydandeomvandlingsprocess. Den nya formuleringen av den övergripande målsättningen harangivits av försvarskommitté. Kortfattat kan detta beskrivas så atföverlevnadsbehoven skjutits i förgrunden. En koncentration skall alltså skeför atf främst fillgodose våra behov av livsmedel, beklädnad, energi ochsjukvård samt därtill hörande stödfunktioner. I åtskilliga avseenden avvikeremellertid regeringensförslag från de uttalanden och de rekommendafioner som finns i förarbetena. Jagkommer därför aft främst uppehålla mig vid dessa frågor där vi har en frånregeringen avvikande mening - vilket framgår av vår reservation nr 17. På livsmedelssidan har våra försörjningsmöjligheter vid enavspärrning eller under krig studerats. Studierna visar på vårt sfora beroendeav import av råvaror som inte finns i landet. Vidare framgår vilka risker somföljer med den alltmer koncentrerade livsmedelsproduktionen och de lager- ochdistributionssystem som alltmer dominerar vår försörjning. Utvecklingen är påmånga sätt oroande, och det är en fråga som civilbefälhavarna noga bör studera.Vi menar också atf en viss omstrukturering av våra beredskapslager kan ske förfrigörande av medel för andra åtgärder inom det ekonomiska försvaret. Försörjningen på beklädnadsområdef, som behandlas mycketkortfattat i regeringsförslagef, innebär enligt vår uppfattning en väsentligminskning av ambitionerna, infe bara i förhållande till förslaget frånöverstyrelsen för ekonomiskt försvar utan även i förhållande till nu gällanderesurstilldelning. Vi anser aft defta medför en.allvarlig risk förförsörjningsfryggheten på beklädnadsområdet och därmed för målsättningenbeträffande det ekonomiska försvaret. Under anslaget Beredskapslagring ochindustriella åtgärder bör alltså, som framgår av vår reservation, ytterligare30 milj. kr. Inom energiprogrammet föreslår regeringen ett flertaländringar och avsteg från nu gällande principer och lagstiftning. En del avdessa förändringar kan vi godta, medan däremot några måsfe avvisas som varandemindre goda lösningar. Låt mig peka på ett par av de . Gällande oljelagringsprogram innebär att en totalinlagring av råolja skulle vara slutförd senast under.1984. vill handelsministern av statsfinansiella skäl förlänga inlagringsperiodenmed upp till . Förslaget synes tveksamt, och den avsedda effekten kanhelt utebli eller t. o. m. innebära ökade kostnader i stället för besparingar.Av defta skäl har jag i motion 2212 framhållit aft en ytterligare förseningefter 1986 inte får riskeras samt att regeringen bör utnyttja gynnsammamarknadspriser för en snabbare inlagring. Utskottet har välvilligt behandlat min motion och i sakställt sig bakom mina bedömningar, som jag hoppas att handelsministern ärberedd atf ta hänsyn till i den fortsatta planeringen. Ett avsteg från nu gällande principer utgör även förslagetom ett anslag Särskilda kostnader för oljelagring. Vi socialdemokrater menaratf detta är en onödig begäran, som, dessutom minskar möjligheteratt överblicka kostnaderna för def ekonomiska försvaret. En bättre lösning äratt över filläggsbudget begära medel om så behövs för att uppnå fastställdamål. har handelsministern som motiv för detta anfört vissa säsongmässigabefingelser som skulle göra det svårt att över tilläggsbudget täcka deftabehov. Men jag ser det här ändå infe som så uppenbart problematiskt att andralösningar nödvändigtvis måste sökas. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolihken, m. m. Slutligen vill jag kort beröra def förhållandet attalltför många av våra vapenfria tjänsteplikfiga tvingas vänta på sin tjänstgöring.Detta är olyckligt och skapar många problem för de berörda. På samma sätt ochmed minst lika goda mofiv som de som ligger till grund för den ökadeintagningen av värnplikfiga till första tjänstgöring borde också dé vapienfriatjänstepliktiga ha beretts samma möjlighet. Tyvärr ville inte den borgerligamajoriteten i utskottet tillmötesgå förslaget i vår parfimotion, vilket är aftbeklaga. Kvar står ändock möjligheten att genom att bifalla yrkandeti vår reservafion gör en likvärdig bedömning av värnplikfiga öch vapenfriatjänstepliktiga. Jag yrkar bifall till den socialdemokrafiskareservafionen nr 17. Jag har också anledning aft mycket kort kommentera ett parfidigare inlägg i den debatt som har pågått i snart . Jag skallsom sagt försöka att fatta mig mycket kort. Låt mig börja med att kontatera en sak, nämligen attförsvarsministern i siff inledningsanförande mycket nyanserat beskrev densituation som förehggeroch det underlag som vi har att utgå från när vi skallfatta beslut. På samma sätt vill jag hävda att i i förstadelen av siff huvudanförande nyanserat och väl beskrev de diskussioner somförts i dessa mycket viktiga frågor som utgör underlaget för vårt beslut. Dessvärre tappade han koncentrationen. Han hade svårigheter atf skiljapå miljarder och miljoner. Def ledde också till, som jag tyckte, onödigaangrepp på de ställningstaganden som vi från andra partier har gjort i dessafrågor. Ytterligare en sak har jag anledning att kommentera. Ikammaren har mycket krifiskt granskat de aktiviteter som bedriver utanför defta hus. Han började med attbeskylla den för att felaktigt uppge kostnaden för flygplanssystemet till 50 miljarderkronor. Det är ett rikfigt belopp, om rnan ser över hela användningstiden. Jagtycker def är ganska ovärdigt en ledamot av utskott och kammare att angripa enpart som icke har möjlighet aft i kammaren försvara sina synpunkter. Jag tror inte atf och jagskiljer oss så mycket när def gäller det ekonomiska försvarets inriktning ochpraktiska utformning. Jag har därför ingen anledning atf gå i polemik medRoland . Jag skulle bara vilja göra ett par korta förtydliganden. Först och främst tror jag att man när det gällerbeklädnadsprogrammet måsfe sätta försörjningsfryggheten på detta område irelation fill tekopolitiken i allmänhet. Möjligheterna atf klaraförsörjningstryggheten på detta område är naturligtvis i hög grad beroende avmöjligheterna aft hålla en viss inhemsk produkfionsvolym uppe. Den frågan fårvi alltså tillfälle att återkomma fill när vi diskuterartekopolitikens utformning i dess helhet. Def har naturligtvis infe varit möjligt för regeringen atfbiträda socialdemokraternas förslag i försvarskommittén om ytterligare medeltill beklädnadsområdet med hänsyn till det allmänna statsfinansiella läget.Defta är naturligtvis också förklaringen till atf vi har föreslagit en delförändringar när det gäller oljelagringsprogrammef. Genom att sträcka utoljelagringsprogrammef i fiden t. o. m. 1986 uppnår man en icke oväsentiigbesparing i statsbudgeten. Men som jag säger defta vill jag ansluta migtill vad sade, att det är viktigt atf man har en sådan flexibiliteti planeringen på detta område aft man kan beakta sfora prisfluktuationer. Detbör också vara möjligt med hänsyn till att en rörlig kredit av ganska betydandeomfattning ju står till regeringens förfogande. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. 74 () replik: Jag noterar med tillfredsställelse atfhandelsministern när det gäller synen på oljelagringsprinciperna är beredd aftpositionsförflytta sig till i närheten av min motions och utskottefs synsätt.Det är välkommet med en sådan deklaration. Jag förutsätter atf man mycketnoggrant följer vad som händer på oljefronten. Detta är en av de sektorer somdet är utomordentligt svårt att greppa om. Vi vet atf de grupper som försöker behålla sitt fastagrepp över denna marknad av och till ändå utsätts för påfrestningar, och detkan vara rimligt att dra nytta av de möjligheter som då och då dyker upp afttill något gynnsammare priser än eljest göra uppfyllnader,.som skulle kunnaanpassas till gynnsamma förhållanden. När det gäller tekopolitiken är det riktigt att den storaomgången infe kommer i anslutning till defta ärende. Men det är också viktigtatt konstatera att'grundförutsättningen för tekopolitiken är att vi kanbehålla en levande produktion och en produktionsapparat med såväl teknisktkunnande som personal. Det är från de grundstenarna tekopolifiken måste bedrivas. Men det är också vikfigt att man ianslutning till tekopolifiken för en handelspolitik som i fråga om de områdenoch de sortiment som är möjliga att skydda gör defta med utgångspunkt i demålsättningar som har lagt fast. Man kan dock starktifrågasätta om den ambitionen verkligen har funnits och fortfarande finns. Anf.75 (): Flera fidigare talare har åberopat def hårt spända internationellaklimatet och den oro som därmed uppstår hos många människor, även här i vårtland. Våra massmedia är ganska generösa med aft leverera skildringar och bilderay stridshandlingar från alla aktuella konflikfområden. Def är naturligtvisresultatet av en effektiv journalistik som vi i viss mån har anledning att varatacksamma för. Men det skapar en filltagande oro hos många människor. I deflesta fall kan vi i vårt land känna ett mer eller mindre betryggande Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. avståndtill de olika krigsskådeplatserna. Vanligen representerar de krigförandenafionerna dessutom politiska åskådningar och moraliska synsätt som skiljer sigfrån vårt s. k. västerländska synsätt. Och så händer def mesta vanligen pålångt avstånd från oss. Men så helt plötsligt uppstod Polenkrisen alldeles i vårnärhet. Och ubåten kom ännu närmare. F. n. är det i övrigt så lugna Englandinbegripet i ett fullt utvecklat krig - visserligen inte inom , men dockett regelrätt krig i luften, på havet och på marken. Specialister inom vårt lands regering, riksdag ochpolitiska parfier samt naturligtvis alla försvarsmyndigheter ochförsvarsorganisationer är helt inriktade på vårt lands försvar. Och dennaberedskap gäller naturligtvis även för hastigt överraskande angrepp på vårtterritorium. Den försvarsberedskap som ombesörjs av våra myndigheter är alltså- inom ramen för landefs ekonomi - mycket tillfredsställande. Men hur är det då ställt med den svenska allmänhetenspersonliga beredskap inför ett överraskande hot eller t. o. m. sfridshandlingarsom direkt eller indirekt berör vårt land? Hur pass goda är den enskildeskunskaper om eff lämpligt handlingssätt i olika farosifuafioner? Myndigheternahar föranstaltat om skyddsanordningar av olika slag och rutiner för användningav dem. Men allmänheten har vanligen inte någon djupare kännedom om vad som kanerbjudas av skyddsanordningar och hur dessa skall användas. Den som är välinformerad i dessa avseenden kan känna sigbetydligt tryggare då omvärldens krigsskildringar rullas upp hemma i vardagsrummet.Men def fordras betydligt mer informafion än till allmänheten när detgäller att bygga upp en ökad trygghet i fredslaget och en effektivarehandlingsberedskap i ett eventuellt hotläge. Jag vill alltså - med deftaanförande- påpeka aft myndigheterna har ordnat def förhållandevis bra med vissaskyddsanordningar för allmänheten, men att allmänheten har en mycketbristfällig kännedom om defta och särskilt om hur denna utrustning skallutnyttjas. Jag vill också påpeka aft def bör ges en mycket bättre informafionfill allmänheten i dessa viktiga frygghetsfrågor än vad som hitfills skett. Men alla energiska och välvilliga utbildare vet hur svårtdet är aft nå allmänheten med information i självskyddsfrågor. Ytterst fåpersoner anmäler sig till kurser i t. ex. personligt skydd mot ABC-stridsmedel,olycksfallsvård eller brandförsvar. Det är egentligen bara i skolornasavgångsklasser som en sådan kursverksamhet har kunnat bedrivas. Vi har från cenferhåll strävat fill atf skapa ökadtrygghet för den enskilde genom att begära utökad information till allmänheteni skyddsfrågor. Många medborgare bekymrar sig i ringa grad för en eventuelltkommande hotsituation. Dessa människor är alltid svåra atf nå med sådaninformation. Andra enskilda personer eller familjer vill däremot mycket gärnavara förberedda för krislägen av olika slag. Det bör därför vara samhälletsplikt atf ge dessa människor önskad informafion. ärfaktiskt en bred informationsverksamhet på väg att påbörjas redan Genom, civilförsvarssfyrelsens informationsenhet i samverkan medSveriges civilförsvarsförbund och Rikskorpen har anordnats s. k.informafionspromenader med god anslutning. Det planeras också temakvällar i civila försvarsfrågor medde politiska kvinnoförbunden som arrangörer. Def planeras vidare informationför handikappade och för dem som vistas på vårdhem m.m. Närmast arbetar man medmetoder för att ge döva personer möjlighet atf uppfatta larmsignaler och andradirektiv vid hotande läge. Man avser atf, genom aft direkt vända sig till resp.föreningar och organisationer, aktivera dessa och därmed kunna utnyttja derasinneboende intresse och styrka att verka för saken och för sina medlemmarsbästa. Inför den planerade kommunanknyfningen av civilförsvaretmåste det också ges informafion till företrädesvis kommunernas tjänstemän ochförtroendevalda i samverkan med . I samband med det föreståendeuppbyggandet av de lokala hemskyddsorganisationerna över hela landet krävsockså en avsevärd mängd information och dessutom försvarsinformation fillinvandrarna. Ja, informationsbehovet inom den civila försvarssektorn ärsannerligen mycket stort, om def skall kunna skapas en fillfredsställandeeffektivitet och trygghet hos allmänheten. Även om def militära försvaret ochmyndigheterna har en väl fungerande beredskapsorganisation, är ändåallmänhetens uppträdande av oerhört stor betydelse för situationens utveckling. En eventuell angripare gör troligen en analys över styrkanav den samlade svenska försvarseffektens olika enskildheter. Detta för atf fåen bild av vilka insatser som erfordras för en framgångsrik erövring av detterritorium som han anser sig vara i behov av. Def är därvid högst sannoliktatf de svenska medborgarnas försvarskunskaper och försvarsvilja - och därmedderas ökade effektivitet och personliga stabilitet och trygghefstillsfånd - kaninge en betydande respekt. God försvars- och skyddsinformation får anses höja densvenska motsfåndseffekfen för en förhållandevis ringa kostnad. Men givietvisskall försvarsinformationen också ha till syfte atf informera i freds- ochnedrustningsfrågor, mellanfolkliga samlevnadsfrågor m. m. Här har folkrörelsernaverkligen en stor uppgift tillsammans med och Försvar ochtotalförsvarets upplysningsnämnd. Uppläggningen av en utökad informafion till allmänhetenbör även inrymma anvisningar för tänkbara fredskriser och den indirekta verkanav hoffyllda händelser i vårt grannskap. Så pass sårbart som vårt samhälle harblivit, bl. a. med eff starkt el- och datorberoende, behövs en välplaneradhandlingsberedskap även för allmänheten. Def pågår bl. a. viss verksamhet för att minskaskadeverkningarna av den elekromagnefiska puls, EMP, som uppstår vidkärnklyvningsreaktioner, t. ex. en kärnexplosion. EMP förstör som bekant bl. a.alla halvledare i datorer och annan elektronisk utrustning. Härvid lamslås judef mesta av våra samhällsfunktioner. Vem vet i vad mån en sådan laddningkan komma att utlösas i vårt lands närhet under sådana former atf det inteskall Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och förvarspolitiken, m. m. bedömassom ett kärnvapenangrepp? Men EMP förstör ändå miljonfals halvledare i våraelektroniska system - såväl civila som mihtära. Inför olika slag av framfida risker för våra känsligadatorsystem torde det vara tillrådligt att träna aktuell personal attarbeta manuellt i tillgängliga kortregister och övriga handlingar i den mån sommanuella reservsysfem finns bevarade. I har vi fortlöpande talat fördecentralisering -inte minst av datorsystemen. Vi har talat för en utökadsamverkan och samförstånd mellan det civila och militära samhällsområdet. Vihar i samband därmed förespråkat det som vi har -kallat meranvändning avförsvarets materiel och kunskaper för atf dessa skall komma civila ändamål tillgodo vid eventuellt behov. Även ett ökat medinflytande av värnpliktiga ochlekmän vid militära förband har främjat genom olika aktiviteter. Vi har också understött tanken att samhälletsfredsfunktioner i möjligaste omfattning skall fortsätta i krig. Men härvidkommer en viss olikhet atf råda. Militär personal har i allmänhet en godutbildning i skyddsfrågor och god tillgång till skyddsutrustning ocherforderlig lägesorienfering i hotande situationer. Men för-allmänheten är detsämre ställt, även om mycket har gjorts - och görs - för att förbättrasituationen. Tag bara en sådan detalj som allmänhetens skyddsmask! Detförsta jag gjorde i är 1971 var att interpellera i frågan omskyddsmasker för allmänheten. Som frivillig civilförsvarsinstruktör kände jagtill alla mödrars reaktion då skyddsmasken demonstrerades vid kurserna: Vadskall jag med skyddsmask till, då inte mitt barn har någon? Det var en ängsligoch ofta återkommande reakfion från mödrar med små barn. Detta med helt saknade barnskydd - och det ringa antaletskyddsmasker för vuxna - frågade jag dåvarande försvarsministern om. a. en försäkran om atf det snart skulle bli bättre ställt i denfrågan.