prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Dåtalar han om atl del inle går att driva bankrörelse på det här sättet, men harhan inte tänkt på att della är en social fråga? Det är den sociala skillnadensom gör att vi måste ha bosättningslånen kvar. Det finns inle någon rimliganledning alt la bort dem. Att vi inte har föreslagit några sociala besparingarkanske beror på att den socialdemokratiska delen av har de socialafrågorna som en hjärlesak, och därför har vi inte kommit med någraförslag om besparingar på den sidan. Jag tror att man bör skriva sig tillminnes atl vi har hållit den sociala fanan synnerligen högt. 68 (): Jag beklagar om tycker att jaghar skött försvaret av regeringens förslag dåligt. Jag kan bara svara att hanhar skött försvaret av den socialdemokratiska reservationen ungefär så bra somdel är möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (slopande av bosättningslån) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 161 förreservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (yrkesinspektionens verksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 68 förreservation 2 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 1981/82:20 om beivrandet av arbetsmiljöbroll 8 § Hantverkets och konsthantverkets villkor Föredrogs kulturutskotletsbelänkande /82:12 om hantverkets och konsthantverkets villkor. 69 (): Den moderata mofionen 1980/81:1466 harvederfarits äran att sändas ul på remiss till flera sakkunniga instanser, ochdel är inte för myckel sagt att den fått ett synnerligen välvilligt mottagande. Mofionen behandlar dels behovet av en tvåårig hantverks-och konsthantverkskurs, uppbyggd efter samma modell som de tvåårigayrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan - detta som motivering till yrkande iföljdmotionen 1467 - dels behovet av förbättrade villkor för hantverkare ochkonsthantverkare beträffande import och inköp av material samt distribution,marknadsföring och försäljning av konslhantverksprodukter. Vad gäller gymnasiekurserna sä har den delen av motionenredan behandlats av ulbildningsutskottet och avslagits med hänvisning fillmöjligheterna till individuell inbyggd utbildning. Remissyttranden som kommitin till kulturutskottet efter riksdagsbehandlingen av utbildningsdelen stöderemellertid vår uppfattning såsom den kommit till uttryck i motionen; den kurssom vi önskar täcks inle av inbyggd utbildning. En sådan kan enligt nuvaranderegler inte anordnas för udda hantverks- och konsthantverksyrken. Frågan ärsom sagt slutbehandlad - när del gäller den delen av motionen - och vifår återkomma . Föreliggande belänkande behandlar konsthanlverkarnas ochhantverkarnas arbetsvillkor. Med stöd av remissyttrandena uttalar sigutskottet mycket positivt men anser dock inte erforderligt alt göra någonframställning till regeringen i saken. Den tyngsta remissinstansen är naturligtvis kulturrådet.Rådet redovisar alt man dels kommer all kartlägga konsthantverk och formgivningi en särskild utredning, dels kommer att yttra sig över den omfattandeutredningen , som statens industriverk gjort, och i samband därmed taställning till våra förslag i mofionen. räknar med att avge sillyttrande omkring , och vi moderater ansåg atl del hadevarit rimligt alt uppskjuta behandlingen av motionen till dess detta tungtvägande yttrande influfit. Det är troligt att utskottet därmed hade haft bättreförutsättningar att uttala sig mer konkret om våra förslag. Många hantverksyrken löper risk att dö ut, ochdärmed försvinner också den handens skicklighet som präglar utövarna av dessayrken. Ett ordstäv säger att medan gräset växer dör kon. Med eller utan bifalltill vår motion får vi lita på att man slutligen sammanställer alla utredningaroch molionsförslag och vidtar erforderliga åtgärder. Det förtjänar påpekas altdessa möjliga förbättringar inte är speciellt kostnadskrävande. I många styckenär det fråga om en samordning av resurser som redan finns. För många konsthantverkare är de ekonomiska förhållandenaså svåra att del är nödvändigt med åtgärder av del slag vi förordar. 6 protokoll 1981/82:46-47 Hantverkets och konsthantverkets villkor nödvändigt - vilket vi påpekar i vår mofion - att dekomplicerade inkomstskalte- och socialförsäkringsregler som gäller för dessayrkesutövare förenklas. Den s. k. kulturskaltekommittén, som utreder dessafrågor, räknar med atl avsluta sitt arbete innevarande år, vilket ytterligaretalar för alt vår motion borde ha behandlats något . Men, som vi påpekari vårt särskilda yttrande, främst borde utlåtande ha avvaktats.Herr talman! Jag har inget annal yrkande än utskottet. Överläggningenvar härmed avslutad. 1981/82:14 om tilläggsbudget I fillstatsbudgeten för /82 (prop. 1981/82:25 delvis) Vad utskottet hemställt bifölls. Föredrogs utbildningsulskottetsbelänkande /82:4 om sjöbefälsulbildning m. m. 70 (vpk): Det krav på att sjöbefälsskolorna i ochStockholm skall bibehållas som vårt parti ställer i motion 1461 bör ses motbakgrund av en långsiktig planering och utveckling av den svenska sjöfarten.Sjöbefälsutbildningens totala kapacitet bör inte anpassas till de kraftigakonjunktu-rella svängningar som kännetecknar sjöfartsnäringen. Vi anserexempelvis inte att den nuvarande utförsäljningen och utflaggningen av densvenska handelsflottan, som tenderar alt utplåna som sjöfartsnation,bör vara den grund som sjöbefälsutbildningen skall anpassas till. Vi är av den bestämda uppfattningen altsjöbefälsutbildningen, både när det gäller den totala volymen och i fråga omkvaliteten, är en nödvändig beståndsdel i ett långsiktigt sjöfarlspolitisktutvecklingsprogram. Ett sådant program har vi föreslagit i andra sammanhang,och jag finner inte anledning att upprepa det . Vi kan bara konstalera altingenting har inträffat på sjöfartspolitikens område som kan legitimera enomprövning av våra tidigare ställningstaganden - snarare tvärtom. Mot dennabakgrund, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-motionen. 71 (): Jag kan också bli mycket kortfattad. Enligtreglerna skall besluta om dimensionering och lokalisering avallmänna utbildningslinjer inom högskolan. Det som tyvärr håller på atthända när det gäller sjöbefälsutbildningen är att antalet studerande mycketkraftigt minskar. Inte ens den gamla i har fullt medelever på linjerna. Jag har framför mig en lista från intagningen , somvisar att inte mer än hälften av utbildningsplatserna på maskinleknikerlinjenär besatta. Del är inle fullt så dramatiska siffror för andra linjer, menexempelvis styrmanslinjen vid en av högskolorna, som kan ta emot 48 elever,har bara 10 platser besatta. Del har alltså blivit en dramatisk nedgång i antaletstuderande vid sjöbefälsskolorna, vilket i och för sig är beklagligt. Men motdenna bakgrund har utbildningsutskottet inte velat föreslå någonutökning av den tidigare beslutade utbildningsdimensioneringen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 290 rösler mot 16 förmofion 1980/ 81:1461 av m. fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. 11 § Åtgärder mot havsföroreningar Föredrogs jordbruksutskoliels betänkande 1981/82:13 omålgärder mot havsföroreningar. 72ULLA-BRITT ÅBARK (s): Så länge som det funnits människor på vårjord har människor använt havet som en resurs. Vi har använt havet och använderhavet som inkomstkälla. Vi använder havet som iransporfled, som fritidsnöje -att bada i och segla på. Men tyvärr använder vi också denna, som vi trott, oändliganaturresurs som en ändlös soptunna. Havet har, lika väl som all annan natur, enbegränsad förmåga alt tåla mänsklig påverkan. Förhoppningsvis är de flestapåfrestningar vi människor utsätter havet för läkbara. Men vi måste varamedvetna om alt ju större mängder av olika föroreningar som vi släpper ut,desto mer ökar risken för atl skadorna aldrig kan läkas. De senaste årens debatt om havsföroreningar pekar på attvi är pä väg mot all få skador i våra hav som kanske är oläkbara. Då kan visluta atl prata om havet som framfidens kornbod. fördes endebatt här i kammaren mellan jordbruksminister och två av minaparfikamrater, , om de svåra miljöskadorsom drabbat bl. Mina partivänner var och är djupt oroade överde rapporter som forskare och berörda yrkesfiskare lämnat om Laholmsbukten.Rapporterna talar om mycket svåra miljöskador i bukten. De svar som jordbruksministernlämnade till mina partivänner har jag tolkat så, att jordbruksministern varväl insatt i problemen och hade studerat de fakta som fanns all tillgå.Jordbruksministern skulle även fortsättningsvis noggrant följa utvecklingen iområdet. Men utöver detta skulle jordbruksministern inle föreslå några somhelst konkreta ålgärder. Vad har då hänt i ?Ingenting. Någon förändring har alltså inle skett. Del som är gjort är attlandshövdingen i tillsatt en utredningsgrupp som arbetar medproblemen i . Men denna utredningsgrupp har för små resurser. Dessutomarbetar den också med andra frågor. Resultatet från denna grupp kan förväntasförst . Det vi vet är alt den syrebrist som råder påhavets bollen och som orsakar fiskdöden beror på den alltför stora tillförselnav kväve. Och detta kväve kommer från land, bl. a. från jordbruket. Dellakonstaterade forskare vid en debatt om som arbetarekommunerna iLaholm, och anordnade . Vid sammakonferens fanns företrädare för jordbruket med, som i och för sig inteförnekade alt jordbruket bidrar med det kväve som genom urlakning av jorden viavattendragen förs ut i havet. I motion 1980/81:588 av m. fl. pekarmotionärerna på detta problem. Motionen tar även upp andra faktorer sompåverkar havsmiljön. kommer senare atl här i kammaren gånärmare in på motionen. har behandlat motionen. I stora delarär ulskottet överens, utom på en väsentlig punkt, nämligen den, att regeringensnarast bör låta utarbeta ett åtgärdsprogram för långsiktig hushållning medhavels resurser. Vi har långsiktiga åtgärdsprogram inom andra miljöområden, bl.a. beträffande arbetsmiljön och boendemiljön. Ingen kan väl tro atl de skadorsom fått kan återställas med enbart kortsiktiga åtgärder. Vimåste ha ett åtgärdsprogram för all kunna förebygga skador även på andra hållutefter vår kust. Som jag sade har jordbruket fått bli någon formav syndabock i denna fråga. Om inle annat, så för dess del vore del värdefulltom vi hade ett sådant långsiktigt ålgärdsprogram. Varför utskottets borgerliga majoritet inle vill ha ettålgärdsprogram kan jag inte förstå. Den kanske kommer att kunna ge svar pådenna fråga här i kammaren - del sitter ju ändå en del företrädare förjordbruket i utskottet. ,herr talman! är en ytterst allvarlig och angelägen fråga. vi inte gör någonting inom en snar framlid, har vi kanskede miljöskador i som jag talade om inledningsvis, nämligen de somär oläkbara. Jag vill med delta yrka bifall till den socialdemokrafiskareservation som är fogad fill jordbruksutskottets betänkande nr 13. 73 (): Miljödebatten i vårt land har i alltväsentligt kommit att handla om del ekologiska samspelet på landssidan. Inteförrän i de allra yttersta av har vi blivit rikfigt medvetna om attdel finns en gräns också för vad havet kan bära i form av föroreningarförorsakade av människans aktiviteter. När sophögarna på landbacken blivit för skrymmande ochiögonenfallande har reaktionerna inte uteblivit. Men energidebattens och andramer eller mindre spektakulära miljöfrågors främsta banerförare har nästantotalt lyst med sin frånvaro i diskussionen om den tilltagande utarmningen avhavsmiljön. Förklaringen kan förstås till en del vara att vattenmassornahittills ganska väl lyckats dölja de inte sällan hämningslösa utsläppen ihavet. En annan inle osannolik anledning till den stora tystnaden kan förståsockså vara att den politiska kraft, som länge gjort anspråk på att vara pionjärpå miljöpolitikens område, av rent materialistiska skäl inle funnit detförenligt med sina intressen atl närmare diskutera orsakerna till en alltsjukare havsmiljö. För ganska exakt begärde jag här i kammarenav jordbruksministern besked om vilka ålgärder regeringen tänkte vidtaga medanledning av de allt svårare miljöskador som drabbat stora havsområden frånBohuslän i norr till i söder. Efter en kringgående rörelse svaradejordbruksministern att regeringen noggrant följde utvecklingen i området. De miljöskador som åsyftas kan i korthet beskrivas så här:Anmärkningsvärt kraftiga växtplanktonblomningar har konstaterats inom delar avÖresund, och . Mest uppmärksammade har kanske problemen iLaholmsbukten blivit. Planktonblomningarna har lett till direkta störningar idelar av kusiekosystemet. Det rör sig om en myckel stor biomassa som, om deninle förs vidare i näringskedjan, kraffigt lär på vattnets syreförråd närorganismerna dör. Syrebristen har och kanske särskilt varitakut inom stora bottenområden. Bottenfaunan har slagits ul, och bl. a. harstora musselodlingar skadats. Skador har också drabbat odlingar av regnbågslax.Fiskarter som livnär sig på bottendjur har lämnat de syrefattiga områdena. Isödra har troligen redan vissa av sillens lekplatser drabbats. Detekonomiska bortfallet för yrkesfiskarna har i berörda områden varit betydande. Nästan samstämmiga forskarrapporter, nu sammanställda avmiljövårdsberedningen, anger de närsalter, och då främst kvävet, som i storamängder tillförs havet via vattendragen som den vikfigaste förklaringen fillproblemen. I motion 1980/81:588 har jag,tillsammans med sex andra socialdemokrater, föreslagit en rad konkretaåtgärder för att förbättra havsmiljön både på kort och på lång sikt. har i och för sig idel lovord förmotionen, men när del kommer till slutklämmen, då tryter ordförrådet ochbetänkandet utmynnar närmast i en förhoppning att samordnade och kraftfullainsatser mot havsföroreningar skall komma till stånd. Därmed kringgår man åtminstone några av motionens konkretaförslag. Det viktigaste förslaget i motionen är faktiskt alt de mångautredningsrapporter som föreligger omgående sammanställs och att ettåtgärdsprogram för hushållning med havets resurser upprättas. Vidare måste jord- och skogsbrukets gödsling och desskonsekvenser för havsmiljön närmare granskas. På denna punkt beter sig inleoväntat jordbruksutskottets borgerliga majoritet med i spetsen somkatten kring den hela risgröten. Såväl tillmiljövårdsberedningen som havsforskares slutsatser ger otvetydigt belägg föratt en betydande del av de tillförda gödselmedlen inte kan utnyttjas avgrödorna och att en stor del av förlusterna hamnar i havet. Ettutmärkt åskådningsexempel får vi genom att studera Lagans vattensystem. Så t.ex. transporterar den av jordbruksbygd omgivna Smedjeån vid högvatten mer kväveän hela , trots att dess flodområde bara utgör en tjugofemtedel av Lagans. En utredning som utförts av vidstatens naturvårdsverk och vars resultat visas här på skärmen ger vid handen,att det på sina håll förekommer en kraftig överdosering av gödselgivorna. Deundersökta fastigheterna förbrukar i genomsnitt dubbelt så mycket kväve på sinajordar som rekommenderas utifrån forskning och försök. Detta gäller potatis ochi viss mån också sockerbetor. Särskilt kraftig är överdoseringen av kvävegödselför potatis och sockerbetor. Men även när det gäller stråsäden visar del sigatt del förekommer åtminstone dubbelt så höga medelgivor som rekommenderas.När det gäller potatis och sockerbetor hgger maximivärdena ibland fem till sexgånger över de rekommenderade. Pågående undersökningar i södra pekar isamma riktning och då särskilt på arealer där såväl stallgödsel somhandelsgödsel används, vilket inte sällan förekommer. Mot denna bakgrund framstår omedelbara åtgärder mot överoptimalgödsling som helt nödvändiga. Sker inte sådana insatser snabbt genom t. ex.lantbruksnämndernas ingripanden, så har jag svårt att se hur vi i längden skallkunna undvika de ännu mer drastiska åtgärder som t. ex. forskare vidoceanografiska insfilutionen vid varit inne på, nämligenatt frilägga t. ex. områden runt för odling utan konstgödsling.Under alla omständigheter måste en kraftig begränsning av kvävegödslingensnarast komma till stånd. En annan åtgärd som vi har tagit upp i motionen ärupprättandet av kontrollsystem med täta provlagningar längs . Sistmen inle minst föreslår vi atl havsforskningen, som har varit mycketstyvmoderligt behandlad, fillförs större resurser. En fråga som i sådana härsammanhang alltid inställer sig är förstås; Har vi råd att förbättrahavsmiljön? Den logiska molfrågan blir: Har vi råd att låta bli? När vi talarom de kostnader som krävs för att häva algblomningen och syrebristen i havet,så skall dessa kostnader ställas i relafion till minskade fiskefångster, ensämre bad- och rekrealionsmiljö samt, om vi inle ingriper , ettVästerhav och en som mera gör sig förtjänta av namnet . Vi har kommit farligt nära den gräns dåskadorna på havsmiljön inle utan massiva insatser kan repareras. Redan i dagkrävs sannolikt stora resurser för att vi skall kunna nå konkreta resultat;Ansvaret för ytterligare förhalningar faller därför stort inte minst på deintressen, vilkas förlängda armar går in i den och där bl.a. besitter så viktiga och ansvarsfyllda funktioner som stals- ochjordbruksministerposterna. Handla nu - kan det var för sent! Medan algernaväxer dör fisken. Jag yrkar bifall till den socialdemokrafiska reservationen. 74EINAR (): Ansvaret, , faller myckettungt på de regeringar som har undervisat människorna i detta land skall ha ett intensivt jordbruk, all man skall utnyttja naturresursen jordså atl man filiför tillräckligt med näringsämnen. Ansvaret faller tungt på demsom har lärt människorna alt allt mänskligt avfallskall släppas Ul i vattnet. De kommunala reningsverken klarar inte av all la bortnämnvärt med kväve. Man lar bort fosforn, men det mesta av kvävet går ut ihavet. koncentrerar sig myckel hårt på den del av kvävetsom inte har kunnat utnyttjas av växterna. Men det kväve som har utnyttjats avväxterna och som går till människoföda och spillet frän del gär nästan orenalut i havet. Jag tycker inte atl man skall göra det så enkelt för sig.Del här är en mycket viktig och myckel allvarlig fråga, och del är anledningentill all jordbruksutskottet med stor respekt för de problem som finns och medstort ansvar i sitt handlande har resonerat om och föreslagit möjliga åtgärder.Det har också gjorts ett tillkännagivande med anledning av detta. Men detta räcker inte, enligt socialdemokraterna. Och detär ett känt mönster. När vi försöker att på bästa sätt hantera en sådan härfråga, kan man alltid som reservant be om ett snabbt ålgärdsprogram.Jordbruksutskottets majoritet har anhållit atl måtte besluta atlbeställa kraftfulla och intensifierade ålgärder för all försöka dels analyseraorsakerna, dels finna vägar till lösningar. Utöver detta vill reservanterna haett särskilt åtgärdsprogram. Det är möjligt alt ytterligare enskrivbordsprodukt skulle ha någon betydelse, men jag är inle säker på alt delhar så stor betydelse för sakfrågan i detta fall. gör det lättför sig, när han med eftertryck lägger hela ansvaret på jordbruket. Det ärmyckel bekvämt - del går an alt hacka på de stackars jordbrukarna i allasammanhang, faslän de försöker alt ställa upp på samhällets villkor. Hade inleBengt Silfverstrand redan bestämt sig för sina förutfattade meningar och föratt ge den sittande regeringen så kraftfulla hugg i ryggen, hade han kanskehaft fid att bevista den enligt min mening mycket viktiga konferens omLaholmsbuktens situafion som gick av stapeln i Laholmstrakten. De här frågorna är så viktiga all jag tycker all man påalla sätt skall försöka komma bort ifrån den något trista diskussionen om vemsom varit bäst när det gällt alt framföra det ena eller det andra eller vem somagerat mer än någon annan på ett område. Det är visserligen svårt att kommaifrån sådant i en politisk debatt, men del har ingenting att göra med frågan omhur vi löser miljöproblemen. Dem löser vi bäst om vi hjälps åt på ett vettigtsätt. Vad som framkom på den konferens jag talade om var, BengtSilfverstrand, att där närvarande limnologer kunde slå fast att man vet myckellitet om orsaken till algblomningen. Det slogs alltså fast där, men det passadetydligen inte atl vara där och lyssna på det. Däremot kundeman med säkerhet slå fast att de döda algerna rör sig i hela . Definns i ibland, och ibland i . De finns i andra delar avNordsjön. senast har de drabbat . Del är i och för sigallvarligt nog. Men del ger ingen tydlig anvisning om var man kan hitta vägarför att förhindra fenomenet som sådant. Jag vill gärna medge all del kan hända att jordbruketsgödsling är en av de faktorer som är orsaken till algförekomsten. Men denrepresentant från som plockat vissauttalanden från, vilka här slås fast som sanningar, var också närvarande vidkonferensen, och han har på ett mycket intressant sätt modifierat sinapåståenden bl. a. i vad det gäller normgivor, rekommenderade givor, och användagivor. Han hade tidigare påstått - vilket gärna har anammat- all den naturhga gödselgivan var myckel stor och atl man därmedhade handelsgödselgiva. Han har här fått medge alt denna giva i regel gällerför fyra . Det har han inle medgivit tidigare. Men detta vet var och ensom har litet mer insikt i jordbruket än vad har. Naturliggödsel lägger man vart fjärde eller på samma skifte. Men om mantar hela den givan plus handelsgödselgivan, då ser det naturligtvis mycket ut. representant fick också medge att derekommenderade givorna hänförde sig till riksmedeltalet för skördar, medan mani del här aktuella området har mycket större skördar, vilket gör atl man läggeren något högre giva än del som har rekommenderats för normskörden. Men delta är väl frågor som är för svåra atl sätta sig ini för . Alt göra det passar dessutom inte in i hans syften,för då hade han ju inle kunnat krifisera jordbruksutskottets skrivning.Ulskottet tar mycket allvarligt på detta och menar att man verkligen måsteundersöka vad som kan vara anledningen till detta fenomen och samtidigtförsöka hitta vägar för att lösa problemet. Jag är inte övertygad om atl en skrivbordsprodukt i formav ett åtgärdsprogram, innan man har alla fakta på bordet, påskyndar lösningen.Därför tror jag inle atl det för sakfrågan skulle spela stor roll, om riksdagenbiföll reservationen. Därmed skulle inle ske någon större olycka. Men här hargjorts en beställning av jordbruksutskottet. Den är uttryckt på del sätt som ärbrukligt i riksdagssammanhang. I en utskollsskrivning får man göra helt andraansvarstaganden än dem man kan göra som enskild motionär. måste man göra den reflexionen all motionärernablir mest aggressiva när deras motioner tillstyrks, för då har de ju ingenfingmer atl gnälla över. Något av delta fenomen har inträffat också här. Det ärinte ett fenomen som innebär lika stora problem som det som sammanhänger medalgblomningen, men det är något som vi har svårt all komma bort ifrån här ikammaren. Med detta, herr talman, ber jag atl få yrka bifall fillutskottets hemställan. Idetta anförande instämde (). 75BENGT SILFVERSTRAND (s): anförande gav ett myckelstarkt ullryck för atl man här trampat på ömma tår. Den obotfärdiges samtligaförhinder radades upp. drog sig inle för att tala om hugg iryggen. stär jag öga mot öga med i den här debatten och kommerall göra det också i fortsättningen, även om han nu precis har vänt ryggentill. När jag här använder faktauppgifter, så åberopar jag alltidkällor. Del betyg som sätter på mig drabbar alltså de forskare-hmnologer, oceanografer och marinbotaniker - som levererat det här materialettill miljövårdsberedningen. Jag tycker att direkt till dessaskulle ge det här betyget. När det gäller uppgifterna som sådana hänvisar EinarLarsson till en av arrangerad diskussion . Han sade något omatl del var synd alt jag inte dellog i den konferensen. Jag hade emellertidinte tillfälle alt delta, och dessutom behövde jag fakfiskt inle della,eftersom jag här i min hand har delar av det material som redovisades vidkonferensen. Jag kancitera ett par av forskarnas slutsatser: "Analyser har visat atl kvävehalterna i Laholmsbuktenhar varit högre än i havsområdet utanför bukten."