prot · G509120 · 1981-12-31 00:00:00 — När man studerar utskottsskrivningen på de här punkternaär det svårt att släppa tanken att den borgerliga utskottsmajoriteten ihuvudsak skrivit av tidigare uttalanden i frågorna utan att kolla upp denutveckling som skett sedan tog ställning 1981. När det gäller rälstillverkningen skriver utskottet attSSAB har för avsikt att flytta tillverkningen till under förutsättningatt tillverkningen blir lönsam och att någon tidpunkt inte har fastställts.Utskottet anser att det inte behövs något uttalande i frågan och avstyrkeralltså det socialdemokratiska kravet. För att utröna de bästa förutsättningarna förrälsproduktionen har undersökt fyra olika alternativ. Enligtundersökningen är det bästa alternativet för rälsproduktionen en utbyggnad iLuleå. Den informationen saknar tydligen utskottet. När frågan om en ombyggnad av finvalsverket behandlas iutskottsskrivningen är den borgerliga utskottsmajoriteten verkligen ute ochcyklar bland krystade argument och underliga motiveringar. Utskottet hänvisar till ;s Handlingsprogram 82, därdet sägs att finvalsverket är gammalt och har en begrändad livslängd samt attnya investeringar i detta verk anses inte kunna motiveras. Marknad förexpansion saknas, acceptabel avkastning på investerat kapital kan inteerhållas, etc. Utskottet erfar, heter det vidare, att produktionen skallhållas i gång t. v. med ett minimun av investeringar, och mot den bakgrundenanser de borgerliga att inte har anledning att uttala sig om behovetav modernisering av finvalsverket. Det handlingsprogram som utskottet hänvisat tillpresenterades , och har inte utvecklingen ståttstilla på området. Det är nu fastställt att det finns en marknad för deprodukter som ett ombyggt finvalsverk skulle kunna framställa. Denna marknadvarierar mellan 175 000 och , enligt uppgift från företaget. På eninvestering av ca 300 milj. kr. kan man få ut en lönsamhet som betraktas somnormal för branschen som helhet. Dessa uppgifter är inte på något sett nya utan ganskavälkända bland fackfolk och människor som sysslar med stålfrågor. Jag harväldigt svårt att förstå hur näringsutskottets borgerliga ledamöter kunnatundvika den informationen. Att investeringar i rälstillverkning och modernisering avfinvalsverket inte kommit till stånd inom beror helt på att företagetsaknar egna medel för detta. Den pågående förslitningen avproduktionsutrustningen vid finsvalsverket i har gått så långt att maninom kort kan tvingas begränsa produktvalet till enklare produkter, med alltvad det kan föra med sig. T. ex. kan ju ett förändrat produktval på siktresultera i en konkurrens med andra verk i vårt land som vi inte är betjäntaav. Det finns stort utrymme för finverksprodukter i vårt land.Vi skulle kunna slippa en stor del av vår nuvarande import, men det krävs attregering och riksdag tar sitt ansvar för att modernisera produktionsapparaten.Det går inte att som regeringsadvokaten stå i talarstolenoch skryta över vad regeringen gjort och gör och sedan avslå viktiga krav påinvesteringar i i . Jag kan inte undvika att i detta sammanhang kommenteraockså inlägg och det särskilda yrkandet som i kammaren. Det är förvånande ur flera synpunkter, framför allt därföratt yrkandet innebär en ny bromskloss för utvecklingen av valsverket i Luleå.Yrkandet innebär i princip att flyttningen av rälstillverkningen till Luleåskall vänta tills samordningen med kollektivtrafiken är klar och man hittat nyamarknader. Jag uppfattar det definitivt som att vpk;s vackra tal omarbetarklassens kamp tydligen är begränsat när det gäller stålindustrin. I dessa tider då den tekniska utvecklingen går framåt irasande fart borde det stå klart för alla sansade bedömare, att vi i vårt landinte kan klara konkurrensen med en finvalsverksutrustning som är gammaleller med en rälstillverkning som i vissa delar bygger på teknik från1930-talet. Skall vi klara stålindustrins utveckling och få fart pådet svenska stålet, och skall vi klara den internationella konkurrensen, krävshandling genom investeringsinsatser. Passiviteten på detta område måste brytassnarast. Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna. 44 TREDJE VICE TALMANNEN; Jag vill göra kammarens ledamöteruppmärksamma på att anslag om kvällsplenum nu har uppsatts. 45LARS-OVE (vpk) replik: Det är inte jag, , somsviker arbetarklassens kamp. Det är snarare så att den reservation somSten-Ove , och pläderar för är litetmalplacerad i detta läge. Strukturplanen är överspelad . Den strukturplan,som en gång lovade stora härliga skogar åt varje håll bara man lade ned, harför Domnarvets räkning inte alls hållit. Enligt desenaste uppgifterna behöver man inte det markområde där det nuvaranderälsverket ligger i Domnarvet. Detta verk går också med vinst och fungerarmycket bra. I detta läge vill man alltså flytta arbetslösheten från ett hålltill ett annat. Jag vill påpeka för att vårt särskildayrkande inte säger att verket inte skall till , men vi menar att om manskall flytta, måste det ske i kombination med en näringspolitik som gör att mansatsar på en utvidgning av kollektivtrafiken och kanske också på andra framtidaåtgärder inom transportnäringen. Man måste väl ändå se till att det sker enexpansion i detta läge, . Man kan inte bara flytta pjäserna!Det är ju detta som är så osmakligt. När man på alla stålorter drabbas av nedskärningar, kan viinte bara flytta pjäserna fram och tillbaka hur som helst. Det måste ingå inågot slags plan. Det vill inte se, men i detta särskildayrkande, liksom i vpk;s alla motioner, pekar vi på utbyggnad avvalsverkskapaciteten i som det nödvändiga. Jag vill påpeka för atträlstillverkning är en mycket liten del och inte har någon störremanufaktureringsframtid. Däremot är finverket, ett mediumverk och den andravalsningskapaciteten i oerhört väsentliga. Det särskilda yrkande som jagframlagt rör tidpunkten och vilka kombinationseffekter man bör ha för attflytta. I annat fall - vilket tydligen är ute efter -flyttar man ju bara arbetslösheten från ett ställe till ett annat. För det ärväl inte så, att och socialdemokraterna tar ansvaret för defortsatta planerna efter strukturplanen i ? I så fall kan jag förstå honom- om man då tar ansvaret för företagsledningens fortsatta agerande, så måsteman väl följa upp det här. 46PER () repUk; Vad vi just kan bevittna i replikskiftetmellan och är väl bevis på vad jag nyssnämnde, nämligen inbördeskriget inom mellan olika produktionsorter. Attflytta rälstillverkningen från den ena eller andra orter tycker jag knappast ären fråga för denna kammare att avgöra. Har vi förtroende för företagsledningeninom , är det rimligt att den efter affärsmässiga avgöranden bestämmer omrälstillverkningen skall ligga i eller i , och likaså omfinvalsverket skall upprustas eller ej. Behöver man kapitaltillskott till ,borde man i så fall ha krävt ett sådant i de socialdemokratiska reservationerna,men det finns inga sådana krav i reservationerna nr 5 och 6. Vi måste ha i åtanke att om statskassan skallsätta in mer pengar, så skall dessa pengar förräntas till den låneräntastatskassan själv har att betala. Det rör sig om en ränta på , somvi betalar på de pengar som statskassan lånar upp. Det förräntningskravet ärett minimikrav även för investeringar inom när statskassan behöver trädatill. 47STEN-OVE () replik; säger att desocialdemokratiska reservationerna är malplacerade. Han säger också attstrukturplanen är överspelad. Detta harjagväldigt svårt att förstå. Skall manklara det härpålitet sikt gäller det att man fullföljer planerna och inteavbryter dem när de har hunnit verka i endast några av orterna. Jag tycker t. ex. att det är väldigt viktigt att man harfått en så fin investering som man har fått i Domnarvet när det gällerbredbandet. Jag tror verkligen att detta är någonting som vi kan förvänta ossmycket av . Det är alltså på det sättet -vilket väl känner till, fastän han blundar för det - attdet har skett en flyttning av utrustningen mellan resp. orter. Ett annatexempel i det här sammanhanget är flyttningen av elstålverket från , därfem ugnar lades ner och produktionen flyttades till Domnarvet. Det är manalltså överens om. Men för att en sådan plan inte skall medföra problem ochleda till besvärligheter mellan orterna skall den alltså fullföljas. Man skallalltså inte göra så som i sitt särskilda yrkande här föreslår,bromsa upp planen när den har verkat på vissa orter. Därigenom kan man knappastföra någon kamp för arbetarklassen, som gör anspråk på attgöra. Sedan säger att det särskilda yrkandetbara gäller tidsplanen. Ja, men så har det ju låtit från borgeriig sida årefter år. Man skjuter där ständigt saker . Jag kan i det sammanhangetbara beklaga att vpk:s representant nu hakar på den borgerliga argumenteringeni samma ärende, att allt som gäller investeringarna i skall skjutas påframtiden, med samma motivering som här, att det saknasmarknad, och det måste synkroniseras med andra områden i samhället för attkunna fungera. Motiveringen är minst sagt krystad. Det visar att vpk:srepresentant inte är beredd att fullfölja den strukturplan som man har ställtupp bakom på fackligt håll i alla de tre orterna. 48LARS-OVE (vpk) replik; Vad det gäller är vilken utveckling svenskstålindustri skall ha. kan fatta beslut om de nödvändiga ramarna fördetta, och för det ändamålet har vi också en strukturplan. Jag vill dockupplysa att jag inte för min del har godkänt denna. Däremothar viss facklig ledning tvingats acceptera den i en kompromiss. Det visade sigdock att den var felaktig från början. Varför skall man hävda en felaktigstrukturplan när man vet att förutsättningarna för den inte längre finns? Detär där som skon klämmer. En ny plan måste utarbetas, som vi har föreslagit i vårmotion. Vore det inte bättre att de fackliga organisationerna ocharbetarrörelsen kämpade för en sådan ny plan? ochsocialdemokraterna tar dock ut en del av strukturplanen utan att fundera övervad som har hänt sedan den antogs. Det är det som är så grovt felaktigt. Dethar ju nu beslutats genom Handlingsprogram 1982 att inga tler investeringarskall ske - och det avser också deandra orterna. Vad som är beklagligt i detta läge är att man flyttararbetslöshet från ett håll till ett annat. Varför har inte och socialdemokratinkunnat ha samma inställning som vi, att man som man bygger det nyarälsverket också måste satsa på en omfattande kollektivtrafik? Nya behov kanmycket snart komma fram inom den spårbundna trafiken. Varför har man inte byggtupp rälsverkets framtid med tanke på detta? Nej, nu är kravet bara att flyttarälsverket från Domnarvet. Det blir en helt absurd arbetslöshetssituation påett håll. Det är alltså inte fråga om en borgerlig argumentation. Pådet hållet vill man inte utveckla någon näringspolitik i vårt land, Sten-OveSundström. Det tricket lyckas inte. Däremot är jag ganska förvånad över attsocialdemokratin är så passiv när det gäller omfattningen av kollektivtrafikenoch uppbyggnaden av ett rälsverk i framöver. Det är nämligen inget tvivelom att rälsverket, som f. n, går mycket bra, inte kommer att göra det så mångaår till i Domnarvet. Men då behövs det en utveckling av hela och avstålindustrin i dess helhet. Dagens ledning för har nämligen saboteratvarje möjlighet till utveckling och bara haft nedläggnings- ochneddragningsplaner framför sig. Därför blir förslag attflytta arbetslöshet så absurt. 49STEN-OVE () replik; Låt mig säga till att vi bl.a. måste satsa på en kollektivtrafik för att klara produktionen i framtiden.Det är vi överens om. Men det är inte det som det handlar om,.utan det är omman skall fullfölja de planer som dragits upp inom företaget och som samtligafackorganisationer står bakom - sedan kan här bluddra om atthan aldrig har godkänt strukturplanen. Han får finna sig i att denna till vissadelar har genomförts. Om man, som säger sig göra, villföreträda arbetarklassens intressen, vore det också hedersamt om i dennaarbetarklass också innefattade dem som lever i det län som drabbats hårdast avarbetslösheten. Jag är mycket förvånad över inlägg här. Man kan inte bortse från att det utbyte som skett mellanorterna har klarats i huvudsak mellan och Domnarvet och att harfått avstå från en del produktionsutrustning som enligt planen skulle förläggastill . och vpk tillhör nu tyvärr den grupp somtillsammans med borgarna gör allt för att skjuta upp de planerade angelägnainvesteringarna och vill inte ställa upp bakom en utveckling för Luleås del.Jag konstaterar detta med stor besvikelse. 50 (): För nästan exakt stod jag i denhär talarstolen och talade om de problem som fanns inom stålindustrin iSörmland och de satsningar som behövde göras. Vad har gjorts från regeringenssida för att utveckla den svenska stålindustrin? 1 finns ett specialstålverk, iTorshälla, som utgör ett talande exempel på de svårigheter som skapas då manbehåller en splittrad struktur inom det produktområde som rostfritt stål utgör.I motionerna 1489 och 1953 har vi socialdemokrater krävt en uppdatering av 1977års specialstålsutredning för att det med detta underlag, i samverkan medföretagen och de anställda, skall kunna utarbetas en investerings-, struktur-och sysselsättningsplan för specialstålsindustrin. Det är vikfigt att man fåren samordning av de beslut som berör flera företag när det gäller sådana frågorsom val av produktionsinriktning, större investeringar och samverkan iforskning och produktutveckling. Det gäller att få en planering avsysselsättningen för att ge de anställda trygghet och kommuner och regioner ettnödvändigt planeringsunderlag. Jag yrkar bifal) till reservation nr 3. När det gäller det andra stålverket i , , är det glädjande att kunna se att omstruktureringen av grovplåtsproduktionenhar varit lyckad. fick ju för någon tid sedan en stor order från , somtryggar sysselsättningen vid grovplåtstillverkningen framåt. Och frånföretagets sida är man beredd att anställa mer personal och även att utbildaungdomar. Detta är glädjande, om man jämför med vad som har hänt desenaste åren, då det bara varit fråga om avskedanden. Detta har fått till följdatt kommun fått stora problem med sin ekonomi. Förbostadssfif-telsens del har det inneburit att av lägenhetsbeståndet ärouthyrt. Även berörs av järnverkets produktion, då Nyköpingoch utgör ett gemensamt arbetsmarknadsområde. En väl fungerande metallurgi i är också en avförutsättningarna för att investeringen i tunnplåtsverket i skall blilönsamt. För de mellansvenska järnmalmsgruvornas fortlevnad är det ocksåviktigt att det finns möjlighet till avsättning i . metallurgi har en ovanligt väl avpassadproduktionsapparat för ett optimalt utnyttjande av alla led iproduktionsprocessen. Varje steg i processkedjankoksverk-sinterverk-masugnar-stålverk kan producera lika mycket somefterföljande steg behöver för sin produktion. i äremellertid gammalt. De äldsta delarna är . Därför har utredningargjorts om hur den framtida koksförsörjningen skall ske. Utredningenrekommenderade att reparationer av koksverket i bör ske stegvis. Ensådan reparation kan utföras som en varmreparation med en ommurning av ett batteriper år. skulle hela koksverket vara åtgärdat. Ett koksverk är det integrerade järnverkets energiverk, Ca80 % av den totala energin köps via kol. Av detta görs koks. som är bränsle ochreduktionsmedel i hyttan och där masugnsgas blir en biprodukt. Vid koksningenproduceras också biprodukter, där gas är den viktigaste. Denna gas användssedan över hela verket och ersätter olja inom järnverket.Andra biprodukter är tjära och bensol, som exporteras till ett uppskattat värdeav 25 miljoner. fortbestånd innebär alltså att man fårbilligare koks, ett positivt ekonomiskt bidrag till verksamheten och enkraftigt minskad oljeförbrukning. Därför är det viktigt att investeringar görs.Vid förra årets behandling av stålfrågorna underströk också utskottet enhälligtbetydelsen av att investeringar görs i koksverk, så att dessnuvarande tekniska standard kan upprätthållas. I det betänkande som vi nu behandlar hänvisar majoriteteni sin skrivning om investeringar i koksverket till de förutsättningar som angesi Handlingsprogram 82. säger att lovat att svaraför underhållet av koksverket och att därför inte bör göra någotuttalande. Detta kan ge ett positivt intryck, men utesluter inte behovet av attriksdagen, som utvecklade i ett särskilt uttalande,understryker vikten av investeringar i koksverket i . Det ärinnebörden i reservation nr 7. Jag yrkar bifall till denna reservation och tillövriga socialdemokratiska reservationer. 51PER () replik: För att först beröra och detrostfria stålet, tycker jag att man skall vara rätt försiktig med att säga attspecialstålsindustrin inte har intresserat sig för samordningsvinster ochmöjligheter att förbättra konkurrenskraften. Just i fallet vetjag personligen att betydande ansträngningar har gjorts i den vägen. Dessaansträngningar har dock visat sig ge så små samordningsvinster att de intetäcker de kostnader som skulle uppstå vid en eventuell samordning med annatspecialstålverk som tillverkar rostfritt. I övrigt har jag själv tidigare iinterpellationsdebatter berört frågan om järnpulvertillverkningen vid NybyUddeholm som det kan finnas anledning att göra en del åt framöver. Jag hoppasatt en lösning är på väg. Vad gäller inom , så beklagarockså jag den neddragning av personal som har blivit nödvändig för att angeförutsättningarna för att klara av att återfå lönsamhet inom verket. När det gäller koksverket finns det mycket godaförutsättningar för att göra erforderliga livstidsförlängande investeringar, iavvaktan på att nya metallurgiska metoder blir lönsamma att sätta i drift,nämligen direktreduk-tionsmetoderna. Jag har fullt förtroende för att företagsledninghar kompetens att själv avgöra om detta är en affärsmässig investering, som ärhelt riktig och korrekt. Allt tyder också på att ;s ledning har kommit tillsamma resultat. Det är beklagligt om skall börja att gå in medpekpinnar varje gång och försöka få företagsledningen att fatta ett visstbeslut. Jag har förtroende för företagets ledning - hade jag inte det skullejag begära ett byte av ledningen. 52ANITA () replik: Nr 120 Vid besöket på underströksuppfattningen att en , . ' rr B den ,, ., ,nn-, Koksverkethar vi diskuterat , och är man från sida positivtill att göra reparationen. Men om man inte skulle få fortsatt o,. produktionär man kanske inte beredd att göra en sådan här reparation, och därför ärdet mycket viktigt att uttalar sig för att koksverket i Oxelösundbehövs för järnverkets fortbestånd. Det har nämligen stora ekonomiskafördelar för hela järnverket. 53 PER () replik: Åter till ; Visst finns det vissasamordningsfördelar, som borde kunna genomföras inom den rostfriasektorn. Man har dock funnit att något samgående eller några produktbyten f. n.inte skulle vara lönsamma för att täcka de kostnader som skulle uppstå. Jagmåste göra en reflexion och ställa frågan; Vad skulle statsmakten kunnatillföra sådana undersökningar i fråga om ny kompetens och nya möjligheter attskapa ökad konkurrenskraft inom t. ex. ? Vad gäller koksverket i delar jag heltuppfattningen att koksverket förmodligen är nödvändigt för att skall ha en chans att kunna fortsätta att vara lönsamt. Men jag trorfortfarande att företagsledningen är den som är bäst ägnad att kunna fattadessa beslut. Jag anser inte att den är så inkompetent att den inte inser atten affärsmässigt nödvändig investering för långsiktig överlevnad måste göras. 54 () replik; På specialstålssidan är det framför alltförsäljning och marknadsföring som är betydelsefulla, om man kan få till stånden samordning. Det är mycket glädjande att höra Per säga att det ärbetydelsefullt att koksverket repareras. Därför borde han stödja vårreservation, enligt vilken skulle understryka att en reparationverkligen behövs. Tredje vice talmannen anmälde attPer anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. 55 BO FINNKVIST (s): Jag kommer från en liten bruksort iBergslagen, som sedan sekel tillbaka har funnits till endast därför att man därhar förädlat den råvara som finns i form av malm med hjälp av, i all synnerhet,vattenkraften. var också skogen vikfig, eftersom man fick träkol, som dåvar nödvändigt. Stålindustrin och tekniken för framställning av stål harju förändrats . Malmen, den ursprungliga råvaran, har i många fall ersatts av skrot - problemen med det har berörts av flera talare - och träkolet har ersatts av andra energikällor. En del av de naturliga förutsättningarna har 47 Nr 120 alltså försvunnit, vilket jag ärfullt medveten om. Torsdapen den '" konsten eller kunnandet när det gäller att tillverkakvalitetsstål finns 15 Tnril198 kvar,ochdet är någonting som ärmycket värdefullt. och tjänstemannastam på dessa orter gör det möjligt att även Stålindustrin konkurrera framgångsrikt på export.80 % av det specialstål som tillverkas i Sverigegår på export till ett värde som 1980 var . Detta är enprestation med tanke på den politik som har förts på detta område sedan mittenav . Konkurrenterna i andra länder är ofta mer välorganiserade. Imånga fall har en total samordning av stålindustrin skett inom dessa länder, medstaten som initiativtagare och ekonomisk garant. Det finns goda utvecklingsmöjligheter även för svenskspecialstålsindustri, men det fordras kraftfulla insatser från berörda parterför att dessa skall kunna tas till vara. Idén om att företagen själva skulle vara mest lämpade attklara de samordningsproblem som finns har prövats . Resultaten avdenna politik upplever vi på bruksorterna i form av hög arbetslöshet, iall synnerhet för ungdomen, minskande befolkningsunderlag och kommuner påtillbakagång inom snart sagt alla områden. De små orterna i harfått ta smällarna när koncentrationen har ökat. Detta kan inte få fortsätta.Den utlovade ersättningssysselsättningen till bruksorterna har inte kommit tillstånd, trots att av sysselsättningen inom specialstålsindustrin harförsvunnit . För alla inblandade parter är det nödvändigt att samhälletägnar ett mycket större intresse åt dessa problem. För bruksorternasmöjligheter att existera är detta en förutsättning. Värdefullaresurser i form av bra industrianläggningar, en yrkeskunnig arbetarstam och,inte minst, stora samhällsinvesteringar riskerar annars att gå till spillo. Det finns inom specialstålsområdet stora möjligheter tillexportinkomster, som ju i dagens ekonomiska situation bör tas till vara. Dessamöjligheter kommer att gå till spillo med dagens politik - det är jag heltövertygad om. I stället för att samarbeta, något som är nödvändigt i ettlitet land som ändå är på detta område, så försöker företagenkonkurrera varandra till döds. I den socialdemokratiska partimotionen upprepas kravet påen uppdatering av specialstålsutredning. Detta är nödvändigt dels föratt få en kartläggning över vad som har hänt inom branschen och delsför att - det är minst lika viktigt - få en uppfattning om vad som håller påatt hända. Därutöver krävs att beslutar att begära att regeringenframlägger förslag till den framtida utformningen av branschen. Detta är nödvändiga åtgärder för att tryggasysselsättningen på bruksorterna . Vi kan inte låta denokontrollerade avvecklingen av denna industrigren fortsätta. Jag yrkarbifall till de socialdemokratiska reservationerna. 56GUNNAR STRÄNG (s); Det är ett par synpunkter i den härefterföljande debatten som jag inte vill låta stå alldeles oemotsagda. Det varnärmast synpunkter som kom fram i inläggen från sida. Hangjorde den förklaringen att branschens utveckling klarar branschen bästsjälv och att man från samhällets sida - och med den exekutiva makt som liggeri regeringen och - inte skall intressera sig för detta. Detta är en slogan som man kan använda som en klatschigformulering i ett offentligt föredrag från sida. Man kankanske också ha det som en principiell uppfattning, men det håller under ingaförhållanden om man studerar hur den här branschen egentligen fungerar och hurden i själva verket ser ut. Jag har haft uppgiften attspecialintressera mig för den svenska handelsståls- och specialstålsindustrinsproblem.