prot · G509165 · 1981-12-31 00:00:00 — Men man bör åtminstone påminna kammarensledamöter om vad som kan hända just med tanke på de njugga anslag som ges vadgäller hälso- och sjukvården i krigstid. Def är rimligt att man talar med landsfingen omdefta, och det är rimligt atf landsfingen får ett ökat ansvar. Javisst, men defär bara def atf landstingen berövas miljard efter miljard, precis somkommunerna. Och är def inte lätt för landstingen att uppfylla alla de kravsom regeringen ställer på landstingen utan atf över huvud taget ge någraekonomiska resurser. 96 PER-OLOFSTRINDBERG (m): Det sägs emellanåt att vi saknar en försvarspolitisk debatt i vårtland. Därför är det glädjande, även om nu arbetar under en betydandetidspress, atf konstatera att den långvariga debatt som vi nu för orninriktningen av den framfida säkerhets- och försvarspolifiken vittnar om ettbetydande intresse för försvaret, inte bara i utan också blandmassmedia. Det ger belägg för att vårt på allmän värnplikt uppbyggda försvarverkligen är förankrat och är en hela folkets angelägenhet. Myckethar ju sagts i den här debatten, och jag skall därför, trots atf ämnet är avstor betydelse, bara helt kort kommentera eff par frågor. a. nedläggningar av fredsförband, samordningar av förband och funktioner påsamma garnisonsort och betydande nedskärningar i centrala och regionalamyndigheter har försvaret under en följd av år genomfört besparingar som ärhelt unika inom staflig verksamhet. De förslag till förändringar som riksdagennu har att ta ställning fill innebär på nytt betydande ingrepp i organisationenoch sfora personalminskningar. Det är åtgärder som motiveras av behovet atfspara pengar inom fredsorganisationen. Def är därför anmärkningsvärt aftförslagen då i så stor utsträckning fått Säkerhets- och försvarspohtiken, m. m. styras avregionalpolifiska hänsyn, även om detta medför mindre besparingar än om hänsynendast tagits till operativa skäl och med beaktande avufbildningsbefingelserna. Försvarsministern framhöll tidigare här i sittanförande att dessa regionalpolitiska hänsyn tillmätts stor betydelse, och defframgår också infe minst genom försvarsutskottefs behandling av motionerrörande T 1 i Linköping.-mofioner som understryker de ekonomiska fördelarna avatt ha förbandet kvar liksom de operativa och ufbildningsmässigä skälen för attha ett terrängförband inom landefs folkrikasfe militärområde. Detta avfärdas avutskottet med att man förutsätter atf överbefälhavaren och regeringen nogaövervägt frågan, och utskottet anför vidare: "Utskottet anser attfredsorganisationsförändringarna i , och måste ses iett sammanhang. Med hänsyn till att de senare orterna är mer beroende av sinaförband än vad är anser utskottet att de minsta olägenheterna uppstårvid en nedläggning av T 1." Längre fram gör utskottet liknande avvägningarmellan och . Det är ur många synpunkter olyckligt atf de nu aktuellaförändringarna i fredsorganisationen inte har baserats på rent mihtära ochekonomiska bedömningar - def hade då varit lättare att förankra besparingarnabland berörd personal och på berörda orter. Beträffande frängutbildning i konstaterarutskottet att överbefälhavaren planerar viss sådan inordnad i I4/Fo41. Deftaär också i överensstämmelse med de önskemål som vi moderater på östgötabänkenframfört i en motion, då vi utgått ifrån att förutsättningarna för att bevara T1 infe längre förefanns. En frängenhét i ger möjlighet till fortsattoch infe minst för krijssjukvården värdefull samverkan med regionsjukhuset.Tyvärr framgår inte förslagefs omfattning och innebörd närmare avutskoftsskrivningen. Jag hoppas ändå atf beslutet medger en enhet avtillräcklig storlek för att åstadkomma erforderlig utbildningseffekt. På flygsidan innebär förslagen både för- ochnackdelar. Det viktigaste är givetvis att regeringen och de borgerligaledamöterna i försvarsutskottet kunnat enas om anskaffande av flygplanssystemetJAS. Till de negativa delarna hör atf betydande oklarheter finns när det gällerbl. a. den fortsatta verksamheten på . Helt naturligt är det ur synpunkt, bl. a. medtanke på sysselsättningsläget, värdefullt aft nu äntligen går atffatta beslut i denna mycketsegdragna fråga. är det dock intesysselsättningsfrågan som är den avgörande, utan det måste naturligtvis ävenhär vara de säkerhetspolitiska bedömningarna som fäller utslaget fill förmånför én inhemsk utveckling och produktion av flygplan för def svenska försvaretsbehov. Kompetensen att inom utveckla och producera vapenoch vapensystem är av avgörande betydelse för vår försvarsförmåga. Av tidigareerfarenhet vet vi att def infe är några problem atf i fredsfid köpa exempelvisflygplan utifrån. Men problemen blir helt annorlunda i en krigssituation. Dåuppstår verkligen "säljarens marknad", och köparen får, i den mån hanfår köpa något alls. nöja sig med vad säljaren anser sig kunna avstå från. En talesman för vpk yttrade aft försvarsbeslutetskall ses i sitt historiska sammanhang. Det ligger mycket i def, och justdärför är jag helt oreserverat för ett svenskt JAS. Inköpen av Caproni- ochJunkerplan under manar deflnifivt inte fill efterföljd. Ur industripolitisk synpunkt är def helt naturligt avmycket stor betydelse om nu beslutar om ett svenskbyggt JAS. Ettsådant beslut skulle bevara och ge möjlighet fill vidareutveckling av def ävenur internationell synpunkt unika teknologiska kunnande som finns inom svenskflygindusfri. På såväl den militära som den civila flygsidan har enframskjuten position. Detta framhölls också i debatten avindustriministern. Def är angeläget att understryka detta, då def finns de somser försvarsindustrier uteslutande som en samhällsekonomisk belastning. Så ärjuingalunda fallet. Tvärtom har de försett och förser vårt försvar med inhemskaprodukter, och tillför de den civila industrisektorn värdefullkompetens. Det måste - och def bör också betonas - vara betydligtlättare att styra kostnadsutvecklingen för ett inhemskt projekt,även om däri ingår ett betydande inslag av ufländska komponenter, än vid enutländsk anskaffning. Förändringar i valutakurserna, som ju har spelat så storroll i dagens debatt, måsfe i det senare fallet få större genomslag. Med hänvisning till vad industriministern sade om atfav regionalpolifiska skäl lägga ut flygplansprojektet fill olika delar avlandet, vill jag betona att def naturligtvis infe får innebära en fördyring avprojektet. Talet om civil produkfion inom är också någotmycket märkligt. Företaget har en enhet tillskapad för militär produkfion. Detär på flygplanssidan som företaget har sin speciella kompetens, och def är påflygområdef som företaget har lyckats komma in på den civila sektorn.Alternafiv produkfion låter som om objekten bara var aft fa ned från hyllan. Irealiteten är def väl så att om def fanns störa och lönsamma indusfriprojekt,skulle de redan vara i gång vid def här laget. Lät mig helt kort också fä göra en kommentar till demycket märkliga turerna kring flygtekniska försöksanstaltens - FFA - hemställanom att få anskaffa en transsonisk vindfunnel. Den skulle vara ett viktigtkomplement till FFA:s resurser för utveckling inom såväl den civila som denmilitära flygtekniken, infe minst för . Det finns starka skäl föratt vindtunneln anskaffas och stationeras till , där FFA ligger. Enalternafiv lösning skulle vara en stafionering till , där Saab-Scaniasflygdivision ligger. Anskaffningskostnaden torde vara i stort sett densamma pådessa orter. Regeringen, vars talesmän i olika sammanhang uttalar sittintresse för industriell utveckling och forskning, överväger som alternativstationerings-ort för vindtunneln den ur många synpunkter förträffliga kommunenLuleå. Def är bara def aft investeringskostnaden blir 30 miljoner högre, atfanläggningen kommer aft fordra en större organisafion än vid samlokaliseringfill och atf möjligheterna till inkomster torde minska, då inteligger speciellt bra fill för ufländska ufnytfjare. Jag harfidigare framfört mina betänkligheter mot regionalpolitik inom en Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och förvarspolitiken, m. m. redanalltför begränsad försvarsram. Detta gäller även för vindtunneln. Den börnaturligtvis ligga i anslutning till annan flygteknisk forskningsverksamhet ochinfe som en isolerad enhet. Jag delar på den här punkten alltså inte de avindustriministern framförda synpunkterna. 97 (vpk) replik: säger aft det är ett märkligtfal om alternativ produktion. Men jag har aldrig hävdat att man från en dagfill en annan omställer från militär fill civil produkfion. Det är därför somvi gång efter annan har krävt en planering och ett program för hur en sådanövergång skall gå fill. Def är tydligen en svår pedagogisk uppgift atf övertygaföreträdare för de olika parfierna om aft mer än ett årfiondes försummelserinte kan repareras genom att samma försummelser upprepas. tror ni atfprojektet löser de allvarliga problemen. Det gör det inte alls, utan kravetpå en planering för alternativ civil produkfion är lika angeläget somtidigare. 98 () rephk: Jag måste säga aft mottagligheten förpedagogik tycks vara rätt begränsad på flera håll. Jag har försökt aft i olikasammanhang diskutera med och förklara hur en gång ifiden kom till, dess ursprung i och de överenskommelser somgjordes med stafsmakferna om att företaget i första hand skulle fillskapaflygplan för def militära försvarets behov. Det är den bakgrunden man bör haklar för sig; men jag skall i denna sena fimme infe gå in på en historiskdebatt med . Kammaren beslöt att förhandlingarnaskulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 9 § Anf. 99 TREDJE VICETALMANNEN: Jag får meddela aft på morgondagens föredragningslistaskall utbildningsutskottets betänkande 38, arbetsmarknadsutskottets betänkande29 samt socialutskottets betänkanden 51, 52 och 53 i nu angiven ordning sättasnärmast efter försvarsutskottets betänkande 18. 10 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare 1981/82 (Siffrorna avser sida i protokollen) 164-165 Berndfson,(vpk) 71 ,, i (c) 41, 52, 54, 83, 85 ,() 95, 104, 107 ,, försvarsminister 3, 55, 59, 60 ,() 79, 84, 86 ,() 12, 21, 22, 39, 41, 50, 53, 58, 60 Hägelmark,() 76, 84 ,() 64, 70, 71 ,Hans (fp) 22, 33, 64 ,() 86, 102, 105 ,Per (m) 18, 21, 33, 34, 51 ,() 61 ,(vpk) 34, 40, 41, 49, 52, 57, 60, 69, 70 ,(vpk) 108 Ahriand,, statsråd 171, 174 ,(vpk) 166, 167, 178 ,() 152, 155, 161, 162 ,, statsminister 117, 124, 129 ,() 155 ,() 168, 170, 171 ,(vpk) 158, 162, 163, 173, 175 ,, handelsminister 149, 154 ,() 122, 126, 137, 140 ,Per (m) 170, 174 Rembo,() 142, 148 ,() 175, 178 Svartberg,() 145, 148 ,, utrikesminister 131, 139, 141 ,(vpk) 123, 127 Åsling,, industriminister 163, 166, 167 GOTAB72394 li)S2