prot · G50935 · 1981-12-31 00:00:00 — Del skorrar julitet illa som man klagar över orättvisorna mot dem som inte fårplats i barnomsorgen. Det finns säkert de som tycker att predikan över barnomsorgen bör förbigås med tystnad. Jag trorinte del. Effekten av de synpunkter han framförde kan nämligen bli att en delav de människor som har sina barn i barnomsorgen får skuldkänslor och dåligtsamvete. De tror kanske att sannolikheten för att deras barn skall hamna ifängelse ökar därför att de tas om hand i barnomsorgen. Del måste sägas ifrånatt det inte är på det viset. Det är inte heller så att jämställdhetskommitténbetraktar det som en positiv effekt att barn inte identifierar de vuxna, utantalar om dessa i största allmänhet. Lyckligtvis har den moderata ledamoten ijämställdhetskommittén inte samma uppfattning som därvidlag. 44 () replik; citerade ett stycke ibetänkandet som handlar om att bidragsnivån kan behöva omprövas, bl. a. medhänsyn till den statsfinansiella situationen. Det tycker jag är en farliganmärkning, eftersom just den statsfinansiella situationen inte kommer att varasärskilt angenäm framöver. Men eftersom också har hänvisat till detsom sade om att barnomsorgen inte skall vara ett besparingsobjektoch att ordet "överväga" i det här fallet betyder att man kan komma attkompensera kommuner som har en väl utbyggd heldagsomsorg, kan jag väl nöja migmed detta. Men vad jag skulle önska är att mankunde ge besked om hur pass aktivt man kommer att arbeta för detta och huraktiv man kommer att vara i sina överväganden. Kommer man att hakontrollgrupper? Och när skall man då återkomma? 45TORE () replik; använde i ett uttryck ordet"svavelosan-de". Om jag tar det i min mun använder jag detom någon som svärjer. Jag tycker att borde välja sina ordbättre. Men det i var en klyscha som han nu använde, och jag vill förlåtahonom. Jag efterlyser sammanhanget mellan orsak och verkan. Jaghar inte sagt att man går till fängelserna - även om somliga går dit. Men vadvi måste fråga är om inte det välfärdssamhälle som vi ville skapa har blivitnågonting helt annat. Jag delar oron hos de föräldrar som tror att dettadjupast bottnar i att vi inte tar hand om våra barn så som vi borde, utan menaratt det har blivit så att vi för det som vi kallar välfärd har låtit just desvaga och de utsatta grupperna lida, och den svagaste gruppen är just barnen.Sedan kommer det när de förstår vad som har hänt, och då kommer de attanklaga oss. KanGabriel svära sig fri den dagen - om jag får använda ordet Nr 35 svära här-så får han väl vara glad. Men jag för min del känner alt man den kommer altsäga; Du satt med i den församling som lagstiftade. verkligenatt det var barnomsorg? Trodde verkligen människorna det? Runt omkring i landet, vart jag än reser, möter jagmänniskor som säger att Barnomsorsen så många barn som möjligt bör få vara hemmaoch att det är den bästa barnomsorgen. Att vi skall ha barndaghem ochbarnstugor är ofrånkomligt, men vi skall sträva efter att så många barn sommöjligt får vara hos dem som bäst kan ta hand om dem. Jag tror alltfort - iljuset av mänsklighetens långa historia - att det är just hos föräldrarna, justhos mor och far. Sedan till vad som sades om jämställdhetskommiltén. Ombarnen, som sade "mamma och pappa", nu säger"dom vuxna", dvs. använder samma ord för båda föräldrarna, har vi välkommit långt! 46 () replik: uppmanar mig att välja mina ordbättre. Ja, jag skall försöka, herr talman, och jag ber om ursäkt, om jag haranvänt något olämpligt ord! Men just det gör ju själv efter att ha hålliten utläggning här som går ut på att för de barn som är på daghem är riskenstörre att de hamnar i fängelse, att de föräldrar som sätter sina barn pådaghem visar brist på kärlek och att det skulle ligga i jämställdhetensintresse att barn inte kan identifiera sin mamma och pappa. - Jag tror attkommentarer här är överflödiga, herr talman! Jag skulle vilja påpeka för BonnieBernström att det som jag citerat gällde att man skall bedöma effekterna ocherfarenheterna av det nya bidragssystemet och se efter om man kan behövaompröva bidragsnivån med hänsyn till utvecklingen av kostnaderna förverksamheten, den statsfinansiella situationen och allmänna kommunalekonomiskaöverväganden, och att delta skall göras mot bakgrund av propositionens utgångspunktatt det skall vara ett oförändrat kostnadsförhållande mellan stat och kommuner. 47TORE () replik; Jag tycker alt exegetik ärlitet egendomlig. Jag har inte sagt att enskilda föräldrar visar brist påkärlek men att samhällets system är sådant att föräldrarna drivs ut iförvärvsarbete. Det brukar också betonas - och det har betonats i oändlighet i30-40 år- att det är del rikliga. Jag angriper inte någon enskild, men jag harträffat väldigt många föräldrar som just av kärlek till barnen sagt att deskulle önska att det vore annorlunda i samhället. Gör någonting för att skapaett samhälle där vi kan ta hand om våra barn! Sedan säger att jag har påstått att debarn som går på barndaghem senare oftare hamnar i fängelse än andra. Det harjag inte sagt. Men systemet i vårt samhälle är sådant att barn rivs sönder, ochdärför får vi en större andel människor som inte klarar sina vardagsuppgifter.Det är helt enkeltstörre chanser att det går bra för barnen, om man ger dem kärlek i hemmen. Vikommer då också om 15, 20 eller alt få andra föräldrar, som har blivitmindre trasiga när de var barn. Vi måste börja om från början, om vi skall få bort detnegativa från vårt samhälle och på lång sikt också få ner kostnaderna förkommunerna. är ju så rädd för att kommunerna skall få storautgifter. Jag tror att vi helt måste börja tänka om, om vi skall få ett bättreSverige. 48KERSTIN (); Förskola-skola-kommiltén har berörts av någratalare. Jag vill bara lämna några sakuppgifter. Det har här betonats, och det med all rätt, hur viktigtdel är att vi gör barnens övergång från förskola till lågstadium så mjuk ochproblemfri som möjligt. Det har också betonats av ,barnslugeutredningen och i den nya läroplan som vi antog . har fått i uppgift att se övervad man ute i kommunerna har gjort för denna samverkan. a. , såvitt jag kunde förstå, litet oroad av att direktiven var något snäva ochatt det kanske skulle innebära att kommittén bara tittade på försöken och sedanhade bilden klar för sig. Jag kan lugna henne med att kommittén arbetarseriösare än så. Vi har t. ex. gått ut till alla kommuner i landet med enenkät till skolstyrelse och socialförvaltning. Vi har frågat: Hur ser ersamverkan mellan förskola och skola ut? Hur görs övergången så fin som möjligt?Vi vet att det finns en rad olika sätt att jobba på - från en mycket långtgående integrering till praktiskt taget ingen kontakt alls. Jag tror att GörelBohlin på denna punkt kan vara lugn. Detta arbete bedrivs seriöst, även om detsom sagt skall bedrivas skyndsamt. Jag kan inte, när jag ändå står här i talarstolen, undgåalt säga ett par ord om inlägg. Jag skall vakta mina ord, för detskulle vi ju göra, men jag beklagar , som tydligen har så litenerfarenhet av daghem och förskola. Det är helt klart att förskola och daghem ärett komplement till hemmet. Men den pedagogiska verksamhet som finns i en braförskola och ett fint daghem är en tillgång för barnen. sade att det inte är barnomsorg utanvuxenomsorg. Jag påstår att det verkligen är fråga om omsorg på ett riktigtsätt. Jag önskar att hade möjlighet att, som jag personligen har,få uppleva den fina miljön i ett bra daghem. Jag önskar att han kunde få sealla de små barnen sitta runt matbordet, vänta på varandra, räcka varandrasaker, vänta tills alla har ätit färdigt, tacka för maten, hjälpa till att dukaut och göra de små sysslor som man har återkommande . Jag tror attdetta är en fin stimulans för dessa ungar. Och jag vet att barns vistelse pådaghem har ingenting med föräldrars kärlek till sina barn att göra. Jo, det kanha del. Föräldrar som har känsla för barns utveckling inser att daghem kan varaett fint komplement. 49TORE () replik; Nr 35 Jag lackar för den fina tonen. Jag tror Onsdaeen den säkert riktigt beskriver vissa daghem. Det finns sådana daghem som honberättade om, och jag tror att det är så som daghemmen skall vara. bevisligenfinns del också andra. Och jag måste fråga; Varför har det, Barnomsorsenjämfört med förut, blivit så stor skillnad i negativ riktning, om det är santalt det är lika bra eller nästan lika bra att ha barnen i daghem som all vårdadem hemma? Jag vill bara hänvisa till vad en känd svensk läkare uttalade på en nordisk kongress för barnläkare i Reykjavik.Överallt i tidningarna stod alt han då hade sagt: Det är bäst för de små barnenatt vara hemma hos mor och far. Jag tror inte alt motsäger mighär. Om vi innerst inne är överens - oerhört många svenskar är det - bör viockså sträva efter alt så långt som möjligt se till att detta blir möjligt. Vi har också den ekonomiska sidan, där vi alltså härvidlagpå ett helt annat sätt kan hjälpa dem som behöver vara hemma och la hand ombarnen. Det är ingenting som är så dyrt som dessa platser på barndaghem m. m.Inte minst den ekonomiska sidan av saken borde göra att vi tänker över om viinte har börjat i galen ända. 50 () replik: Det är helt klart att vi har bra daghem ochmindre bra daghem, lika väl som vi har skolor som fungerar mycket bra ochskolor som fungerar sämre. Vi har arbetsmiljöer som är dåliga, och vi hararbetsmiljöer som är bra. Det är då vår sak att se till att kvaliteten på alladessa olika områden blir så bra som möjligt. säger att det är allra bäst för småbarn attvara hemma hos mamma - det är ju alltid fråga om mamma. Ja, jag kan hålla medom det så långt som när det gäller barn i trygga hem i fin miljö. Men vi vetatt det finns väldigt många barn, vilkas hemförhållanden och miljö ärsådana all vistelsen på daghemmet eller förskolan är den trygga punkten itillvaron, stimulansen och utvecklingen för dem. 51 () replik: Ochmotion 1639 av m. fl. måste väl uppfattas som ett försök attgöra någonting. Där har vi som tror på just den etiska målsättningen, somvästerlandet är byggt på, och kristendomens betydelse efterlyst klara reglernär det gäller denna verksamhet, dvs. förskolans etiska målsättning. Jag tyckeratt vi har gjort någonting där. "Gör någonting!" är en maning till oss alla altse till att hemmen i större utsträckning är harmoniska. Jag vetbara ett botemedel, och del är att gå tillbaka till källorna, till den gamlagrunden som är byggt på och måste byggas på. 52LILLY (): Jag hade inte tänkt gå upp i den härdebatten, men jag tycker att inlägg inte kan få stå heltoemotsagda. Och jag vill inledningsvis instämma i vad tidigarehar sagt i den här frågan. säger att den värsta klassen för lärarna nuegentligen är första klass i småskolan, därför att det finns så mycket oroligabarn där. Det skulle i stor utsträckning bero på alt barnen vistas på daghem,alt de kommer från splittrade hem, att de inte haft förmånen att få vårdas ihemmen hos föräldrarna, hos mamma. Jag undrar om har sett ettTV-inslag som jag såg och där denna frågaom de oroliga barnen i första klassvar uppe. På en fråga från reportern om lärarna trodde eller hade sett att detvar barn som hade vistats på daghem som var de mest oroliga, så blev svaret ettklart nej - del hade ingenting med den saken att göra. Del var barn som komfrån alla sorters hem, hem där föräldrarna var hemma och splittrade hem, ochdet var barn som hade varit på daghem. Del fanns inte alls någon sådan skillnad.Låt oss alltså ta bort den myten. Det finns splittrade hem, sade . Ja, det finnstyvärr alltför många splittrade hem. Men eftersom det är så tycker jag att vivuxna och samhället har ett mycket stort ansvar för att stötta upp de barn somkommer från sådana familjer. Vi får inte säga att det är dina och mina barn,fördel är våra barn, och vi har alla en skyldighet att se till att de härbarnen får en trygg uppväxt. Då är daghem och barnomsorg över huvud taget ettviktigt komplement till hemmet. Barnomsorgen övertar inte hemmets roll, men denär ett komplement till den vård barnen får i sitt hem. Särskilt viktig är denför barn som kommer från splittrade hem, som bara har en förälder. Menkvaliteten i barnomsorgen är otroligt viktig. Man måste ha en godpersonaltäthet och en bra utbildning för dem som skall ha hand om barnen.Därför är det ännu mer nödvändigt att vi ser till att samhället tar ansvaretför alt vår barnomsorg byggs ut och förbättras. Vi kräver goda kvalifikationer och betyg på alla områden idet här samhället. Men när det gäller all bli förälder, dä krävs det ingenting.Man tar för givet att i och med att man blir förälder, dä är man kvalificeradatt ta hand om sitt barn. Men alla är inte det. Jag tror ändå all de allraflesta föräldrar gör del bästa de kan. Att hemmen på något sätt skulle vara merkärlekslösa tror jag inte. Låt oss därför slippa diskussionen omdaghem kontra vård i hemmet. Det är tvä vårdformer som kompletterar varandra.Men vi skall komma ihåg att del är vi vuxna som har ansvaret för alt det helablir så bra som möjligt. 53TORE () replik: talade om att de oroliga barnenfanns i ettan -jag har läst om delta i pressen, men jag har inte sett detTV-prograrn nämnde. Jag sade emellertid att de finns \ förskolan.Redan där är barnen oroliga, och del är svårt att få dem lugna. Jag har intesagt att de som sköter ombarnen i förskolan rår för att det är problem, men samhället har blivit sådantoch vi lever i en värld som har blivit sådan att vi har de problemen. talade också om kraven på föräldrarna och omatt de inte klarade situationen, och det är riktigt. Men jag sade: Låt ossbörja från början och se till att de som växer upp får en annan grund att ståpå, när de kommer till det stadium och den ålder då de skall bilda hem! Vi har också diskuterat om hemmen nu är mera kärlekslösa.Måhända är de inte det, men föräldrarna har mindre tid. Det är mera jäkt ochfler saker som skall skötas utanför hemmet. Det är inte en medvetenkärlekslöshet, utan tillvaron är sä konstruerad att barnen inte får den ömhetoch närhet de behöver. När jag lyssnade till kom jag att länka påvad som stod i en broschyr som jag har sparat och där del också talas om"våra barn". Den är utgiven av LO. När jag läste den satte jag ettfrågetecken i kanten: Har LO barn? Jag kan hålla med om att LO-föräldrar liksomföräldrar från annat håll har ansvar, men vad det först gäller är attföräldrarna så långt som möjligt skall kunna ta hand om sina barn. Vi skallförsöka kämpa för att alla som kan värda sina barn hemma verkligen får göra detoch för att flera av dem som vill göra det också skall få den möjligheten. Omvi uppnår detta tror jag inte att vi behöver fler daghemsplatser, för vi harnog inånga . Men de som absolut måste ha daghemsplatser skall få det. 54 () replik; Men, , de oroliga barnen iförskolan kommer ju också någonstans ifrån. Del var väl bakgrunden till attTore kom in på detta med daghem och splittrade hem. Ömhet och närhet talar om, och det är precisvad barnen behöver, plus en fast hand. Men det har alla vi vuxna skyldighet attge dem. Det är inte enbart föräldrarna som har den skyldigheten. Alla vi vuxnasom finns i det samhälle där barnen finns har den skyldigheten. Barnen behöverkänna ömhet och närhet till fler vuxna, och det är där vårt ansvar ligger. Sedan frågar om LO harbarn. LO som organisation har inte några barn. Men de allra flesta medlemmar iLO-kollektivet har barn, och de barnen behöver en god barnomsorg. 55GÖREL (): Jag vill först tacka förhennes redovisning av den enkätundersökning bland kommunerna som ligger tillgrund för kommitténs arbete. Jag tror emellertid att det vore värdefullt förkommittén att också få veta vilka möjligheter kommunerna har alt erbjudasexåringarna en samlad gruppverksamhet som förberedelse inför skolan. Jag menaratt hur samverkan mellan förskolan och skolan fungerar också beror på hur åretinnan har utnyttjats, dvs. hur det går för barnen i skolstarten beror mycket på vilkenpedagogisk träning barnen har fått före skolstarten, t. ex. inom ramen fördaghemsverksamheten. Överläggningen var härmed avslutad. Om det under den föreståendevoteringen uppkommer lika röstetal och kammaren beslutar att återförvisaärendet till utskottet kommer varje avsnitt i utskottets hemställan somförsetts med särskild rubrik att betraktas som ett ärende.Återförvisningsbeslutet kommer därför att avse endast det avsnitt inom vilketlika röstetal uppkommit. Mom. 1(målsättningen för utbyggnaden av barnomsorgen) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 17 för motionerna 1980/81:1893 och 1980/81:2218 av m.fl. i motsvarande Mom. 2-4 (plan för utbyggnad av barnomsorgen, m. Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 17 för motionerna 1980/81:1893 och 1980/81:2218 av m.fl. i motsvarande Mom. 5 (förhandlingar om en sänkning av föräldraavgifterna)Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 avLars m. fl. i motsvarande del. Kvalitetsfrågor m. m. Mom. 6(familjedaghem, öppna förskolor och deltidsförskolor) Utskottets hemställanbifölls med 293 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 av m. fl. Mom. 7 (inriktningen av barnomsorgsutbyggnaden) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Mom. 8 (frågor om preciserade måloch riktlinjer samt läroplan för barnomsorgsverksamheten) Utskottets hemställan bifölls med290 röster mot 17 för motion 1980/ 81:2218 av m. fl. Mom. 11(kvalitetsfrågor) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förmotion 1980/ 81:2218 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 12,16 och 17 (bindande kvalitetsnormer för barnomsorgen) Utskottets hemställanbifölls med 293 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 av m. fl. Mom. 13 (institutionsstorlek m. m. inom barnomsorgen)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 avLars m. fl. i motsvarande del. Mom. 15 (verksamheten i åldersblandade barngrupper)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 avLars m. fl. i motsvarande del. Mom. 18 (anställande av fasta vikarier inom barnomsorgen)Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 avLars rn. i motsvarande del. Mom. 19 (behörighetsbestämmelser för tjänst inombarnomsorgen) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förutskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion 1980/81:1544av m. fl. Mom. 20 (vissa utbildningsfrågor m. m. rörandebarnomsorgen) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 för motion1980/ 81:2218 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 21 (tjänsteformer inom barnomsorgen) Utskottets hemställan bifölls med 293 röster mot 16 förmotion 1980/ 81:2218 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 23(nytt statsbidragssystem för barnomsorgen) I kontraproposilionsvoteringen biträddes reservation 1 avGöran m. fl. med 142 röster mot 16 för motion 1980/81:2218 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 151 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen biföllsutskottets hemställan med 155 röster mot 154 för reservation 1 av GöranKarlsson m. fl. Mom. 24 (vissa förhandlingar om finansieringen avbarnomsorgsutbyggnaden) Utskottets hemställan bifölls med 294 röster mot 16 förmotion 1980/ 81:1893 av m. fl. i motsvarande del. Nr 35 Mom. 28 (bidrag till stödpersonalför barn med särskilda behov) Onsdaeenden Utskottets hemställan bifölls med292 röster mot 16 för motion 1980/ 81:2218 av m. fl. Förkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare Utskottets hemställan bifölls. Mom. 35 (räntebidrag vid tillfällig uthyrning av bostädertill barnstugor) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 154 förreservation 3 av m. fl. Huvudmannaskapet för förskolor och fritidshem 6 § Förkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1981/82:8 omförkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare. 57KERSTIN (): Vår säkerhetspolitik, som innebär att vi äralliansfria i fred och syftar till neutralitet i krig, fordrar ett starktförsvar. Försvaret kostar pengar, och vi måste nu mer än någonsin uppnå störstamöjliga effekt för dessa pengar. Vi måste hela liden ifrågasätta verksamhet ochverksamhetens utformning. Värnpliklsutbildningen skall ge kunskaper och färdigheterför en krigsplacering. Den tid som behövs varierar naturligtvis, beroende påuppgiftens art. Vi har , precis som utskottet anför, en vissdifferentiering av grundutbildningens längd genom att värnpliktiga placeras iolika värnpliktskategorier med varierande utbildningstid. Tiden varierarmellan 7,5 och 15 månader. Även om man har accepterat detta kan utskottettydligen inte tänka vidare, nämligen att man om så är möjligt drar nytta avcivil utbildning eller erfarenhet, när den direkt kan komma till användning ikrigsorganisationen. Inte ens chefens för marinen positiva inställning till eni vissa fall något förkortad grundutbildning kan ändra på utskottets mening.Nog är det sorgligt. Vi borde väl kunna enas om två saker för att spara pengar;Vi skall utbilda del antal personer som behövs för krigsorganisationen, och viskall utbilda dem bara den tid som är nödvändig för att uppgifternaskall 35 I min motion har jag nämnt ettområde där detta är möjligt. Bakgrunden är följande. Vi utnyttjar inom marinenfisketrålare som hjälpfartyg i krigsorganisationen. Vi utnyttjar däremot intefredsbesältningarna för tjänstgöring i krig. Dagens system har två nackdelar. För det första: Den besättning som i krig skall handhabåten är utbildad på marinens stamfartyg och har i allmänhet inte tidigaretjänstgjort ombord på det uttagna fartyg där den placeras. Detta betyder attvid krig krävs en viss inlärningslid på just det fartyget. För det andra: Den unge man som arbetar ombord påett fiskefartyg av den här typen placeras och utbildas ofta för en helt annankrigsuppgift än den här aktuella. Detta är klart otillfredsställande. Det voremycket mer rationellt om fiskarbesättningen stannade kvar ombord eftermobilisering som en del av krigsbesättningen och om de som skulle komma i frågasom sin värnpliktsutbildning fick en komplettering med militära kunskaper. Båtenkan de redan. Givetvis kan detta av på avsevärt än för devärnpliktiga i allmänhet. Det är inte bara utskottets kallsinnighet som förfärar.Det är också med förvåning och en viss känsla av maktlöshet som jag har tagitdel av de remissyttranden som har lämnats med anledning av min motion. Överbefälhavaren anför alt mina argument även kantillämpas på 1. ex. lastbilsförare. Så mycket bättre! Inte är det något skälsom talar emot att man kan hitta andra områden där tidigare kunskaper kan kommatill nytta. hänvisar till ett tidigareyttrande, där den sade att den inte hade något att erinra mot att fiskarebefrias från tjänstgöring men framhöll att befrielse för vissa grupperjordbrukare tedde sig mer angelägen. Nämnden anser att detta skäl är giltigtäven som svar på denna motion. Jag kan inte förstå detta skäl. Om man kan förkortautbildningstiden för t. ex. fiskare beroende på att yrkeskunskap kantillgodogöras vid krigsplacering kan det väl aldrig jämföras med att det ärangeläget att frikalla vissa lantbrukare? Vad det här gäller är att vi på ett rationellt sätt skallta till vara människor och människors utbildning och inte dubbelulbilda. Att visedan även kan få positiva effekter för en yrkesgrupp som brottas med betydandesvårigheter, som fiskarna gör . ser jag som ett ytterligare skältillsammans med all vi får en mer kompetent krigsbesättning pä våra marinahjälpfartyg. Jag yrkar bifall till reservationen. Förkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare 58GÖTHE (): Jo då, , vi i försvarsutskottetkan visst tänka vidare. Vi har också gjort det. säger alt inte ensmarinchefens positiva uttalande har föranlett utskottet alt ändra sittställningstagande. Jag ber därför att läsa vad som står på s. 4 iutskottels belänkande. Vi säger där: "Chefen för marinen har medanknytning till detta förhållande framfört till utskottet att han kan tänkasig att undersöka en ändrad Förkortad militärtjänstgöring för vissa fiskare