prot · G50929 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är alldeles uppenbartatt den nuvarande situationen med svår arbetslöshet, stora ekonomiska problemoch annat stärker denna samhörighet och leder till att man ännu kraftigarekommer att markera att den fackliga verksamheten inte räcker utan behöverkompletteras av en politisk verksamhet. Och majoriteten har funnit denna i ensocialdemokratisk form. Då frågar man: Vad blir det av minoriteten? Hur skall dessåsiktsfrihet kunna upprätthållas? Det har alltid funnits personer i fackföreningsrörelsensom inte har varit socialdemokrater, och dessa har hävdat sina meningar. a.den närmast föregående talaren och hans meningsfränder har gjort detta. Och desom inte vill bli inräknade i det socialdemokratiska partiet har möjlighet att reserverasig. Det verkar nu som om man helt underkänner detta och tar fram andra saker.Mitt råd till den solidariske fackförenings- medlemmensom inte vill vara socialdemokrat är att han skall verka fackligt Nr 29 men självfallet tillhöra det parti som han känner samhörighet med. Jagtycker Onsdifren den förstås att han har valt fel parti, om han stöder Per . Men han harrätt in nnvemher IQX1 att göra detta i kraft av reservationsrätten. Man har menat att vi frestar tålamodet genom att intefölja det uttalande i//c-r,, nnm ///-ov som våra politiska motståndare här hargjort sju gånger. , f,-som är en bibelkunnig man, kanskeerinrar sig att det, enligt den nya bibelöversättningen, ändå var sju gångersju gånger som man skulle förlåta den som man ansåg hade syndat. För min delkan jag inte betrakta detta som någon synd. Vi vill helt enkelt, i kraft avföreningsfriheten, att vi själva inom arbetarrörelsen skall få bestämma. Det ärde enskilda fackföreningarna som skall göra det - inte riksdag. Låt mig bara få tillägga att anledningen till att jagrättade på en enda punkt helt enkelt var att det skulle blikorrekt i protokoll. Jag är medveten om att han inte har forskat pådetta område, och jag har faktiskt läst alla dessa forskningsrapporter. Meneftersom en majoritet inte har sagt nej till kollektivanslutning, har jagdragit den slutsatsen att det inte kan förhålla sig exakt på det sätt somforskningsrapporterna säger. Talmannen anmälde att Per ,, och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 17 (): behandlar vi den skamligakollektivanslutningen. I det som en gång kallats för frihetens stamort påjorden fortsätter man från socialdemokratisk sida att ta emot medlemmar i klump-medlemmar som inte ens blivit tillfrågade om huruvida de redan är medlemmar inågot annat parti. Jag träffade en gång en man som när han hade frågat sinfackliga avdelning om han var kollektivansluten hade fått svaret: Ja, vi harbeslutat att du skall vara socialdemokrat. Själv blev jag utsatt för detta förnågra år sedan, när min fackliga avdelnings representantskap beslöt att allaavdelningens drygt 6 000 medlemmar skulle vara socialdemokrater. Detegendomliga är att det socialdemokratiska partiet tar emot alla dessa människorsom medlemmar. som då var riksdagsman för , blev infördsom medlem i det socialdemokratiska partiet. Tänk er hur det känns att få beskedet: Ja, vi har beslutatatt du skall vara socialdemokrat. Det innebär att man förlorar en del av sitteget värde, att man inte har förtroendet att själv fatta beslut om vilket partiman vill tillhöra. De allra flesta socialdemokrater tycker egentligen attkollektivanslutningen är fel. De skäms över den - och det med rätta. Det känns naturligtvis inte roligt att trampa på människovärdet. Ofta talar socialdemokraterna om det historiska sambandet mellan -- Nr 29 fackföreningsrörelsen och detsocialdemokratiska partiet. Onsdagenden ' denna kollektivanslutning nästanbara i ? Varför inte i . 18november 1981 , eller , för att ta några exempel? Socialdemokrater ansåg att kollektivanslutningen var en Vissaprundlaes- nödlösning så länge man inte hade rösträtt och föreningsrätt.Det är nu fråsor m. in. sedan de sista av dessa krav blevuppfyllda. socialdemokraternakollektivanslutning, även den mist det sista av sitt eventuellaberättigande. Skall man åberopa det historiska sambandet konsekvent pådet sättet, så skulle vi kanske ha kvar både vikingafärder, adelsvälde ochträldom i det här landet. Det är konstigt att socialdemokraterna inte slår vaktom även sådana otidsenliga företeelser, när man slår vakt om den otidsenligakollektivanslutningen. En bit på den vägen har man ju gått ändå, när manbetraktar alla fackföreningsmedlemmar som om de vore det socialdemokratiskapartiets trälar. De fackligt anslutna försöker man på olika sätt att mjölka påpengar. Socialdemokratiska aktiva uttalar sitt stöd för socialdemokratiskpolitik även på de borgerliga medlemmarnas vägnar. I kraft av majoritet ochmakt kör man bara över dessa. Som kronan på verket tvångsansluter man sedanmedlemmarna till det socialdemokratiska partiet. Men dessa kollektivanslutna skulle aldrig kunna blimedlemmar i det socialdemokratiska partiet om partiet inte tog emot dem i klumpoch utan att de är tillfrågade. Ansvaret för detta faller inte på någon fackligorganisation utan enbart på socialdemokratiska partiet, som med ett enkeltbeslut kan införa samma regel som alla andra partier i : att bara taemot enskilda medlemmar som själva vill bli medlemmar. Socialdemokraterna kanaldrig påstå att det är något fel att avskaffa kollektivanslutningen och därmedsluta trampa på den enskildes människovärde. Men socialdemokraterna vrider sigsom maskar inför att ta det steget. Och har man kommit pä att det kanskeskulle gå att ansluta organisationer i stället. Den socialdemokratiske partisekreteraren har vid enutfrågning inför sagt att "manskulle kunna tänka sig en sådan form att organisationen ansluter sig men deenskilda medlemmarna av den fackliga avdelningen inte automatiskt blir anslutnatill partiet". Detta har man tydligen redan börjat tillämpa.Socialdemokraterna tar alltså inte bara emot de av dem tidigare kritiseradeekonomiska bidragen från juridiska personer utan är även beredda att ansluta juridiskapersoner som medlemmar i partiet. Problemet uppstår då vilken rösträtt dessa organisationerskall ha i partiet. Skall organisationer kunna väljas till förtroendeuppdrag?Hur nära kommer man då det fascistiska korporativa samhället?Socialdemokraterna är här inne på en mycket farlig väg - inte bara farlig fördet socialdemokratiska partiet utan för hela landet. Eftersom socialdemokraterna inte tycks bry sig om vadriksdagen säger, så är det hög tid att lagstifta mot kollektivanslutning ochmot att organisationer skall kunna bli partimedlemmar. Jag yrkar bifall till reservationen nr 2 av . Men jag Nr 29 undrar varför inte är med påden reservationen. Onsdni 1 Partiledaren för har juoffentligt sagt att skall gå med i >,> ,ip,,.,,-,K .,,. pålagstiftningskravet, men när frågan kommer till utskottet så är inte hans Vissa gritndlags-frågor in. trots att det även finns en fp-motion i frågan. Om vi inte vinner majoritet för lagstiftning här , såhoppas jag att både och ställer upp pålagstiftning till frihetens försvar. uttalande väcker enförhoppning om det. Men allra bäst vore naturligtvis om socialdemokraternasledning insåg att de är inne på en djupt odemokratisk och farlig väg och självaavskaffar kollektivanslutningen. säger att när en fackföreningansluter sina medlemmar till SAP föreligger inget tvång. Ja, det är jumärkligt! , säger , gäller detfackföreningarnas rätt att ansluta sig till det socialdemokratiska partiet -nästa gång kan det gälla anslutning till . Jag tillhörsjälv t. ex. . och Röda korset.Om Byggnadsarbetareförbundets, eller Röda korsetslokalavdelningar kollektivt ansluter alla sina medlemmar till , skulle jag naturligtvis protestera på samma sätt som jag görmot kollektivanslutningen till socialdemokratiska partiet. Man kan reservera sig, säger . Ärverkligen sä blåögd att han inte ser några problem med det?Hilding har säkerligen inte själv haft anledning att reservera sig,men jag har tvingats att göra det, och jag kan försäkra att det är enförödmjukelse att tvingas till det. Jag har träffat många som har känt detlikadant. Det blir ännu värre i de fall där facket kräver att reservationenskall vara skriven på särskild blankett, som finns bara påfackföreningsexpeditionen, när denna är öppen. Det kan påvisasexempel i där så är förhållandet. I vissa fall förekommer detatt reservanternas namn kommer upp på företagets anslagstavla som exempel påosolidariska medlemmar. Jag har mött ett fall i , där det har gått tillpå det sättet. Mot denna bakgrund säger att det inteförekommer tvång, och att man har reservationsrätt. Om det socialdemokratiskapartiets företrädare här i kammaren vet sä litet om verkligheten, är detskrämmande. Jag har också hört flera exempel på att personer som visat sig haborgerliga sympatier har trakasserats. I ett fall skulle ett större företagminska personalstyrkan. Händelsevis fanns alla anställda med kända borgerligasympatier med på listan över dem som skulle avskedas. I ett annat fall fick viföljande svar från en fackföreningsordförande, när vi ifrågasatte det riktiga ien persons avskedande: Det skall du ha klart för dig. att borgare skall inte hanågra jobb. En moderat fackklubbsordförande fick beskedet, inför mångavittnen, av en ombudsman: faekklubbsordförande-skall jagse till attdu inte skall vara längre. Motbakgrund av dessa exempel säger ; Vi har ju Nr 29 reservationsrätten, och detförekommer inget tvång. - Det är skrämman- den ''=- Anf.18 (): V'7ssY/ vniiidlas- Herr talman! har tydligen lejonen varit uppe i debatten. vi skallkalla och mig för lamm, eller vad vi skall benämnas. varje fallhar de flesta av företrädarna för utskottet - ett undantag är Tarschys -gått ut ur kammaren. De har fört denna debatt tidigare. tänker,herr talman, i alla händelser säga vad jag anser i den här frågan. Varje människa måste ha en grundläggande demokratiskrättighet att själv få bestämma om hon eller han vill tillhöra ett politisktparti, och i så fall vilket. Det har sagts , men det tål attupprepas. återkommande uppmaningar har haftföga effekt på socialdemokratiska partiets kollektivanslutning av medlemmartill sitt parti. Jag misstänker med fog att det uttalande som troligen blirresultatet av behandlingen av utskottets betänkande kommer att mötas av sammanonchalans av socialdemokratiska partiet. I motion 1980/81:493 har jagtillsammans med ett par partikamrater klart tagit ställning för att det nu ärdags för en lagstiftning, som skyddar den enskilde individen mot det övervåldoch maktmissbruk som den utsätts för genom att mot sin vilja anslutas till detsocialdemokratiska partiet. Jag ser att socialdemokraternas företrädare i debatten . , nu har kommit in i kammaren, och jag tackar för det.Kan han verkligen försvara en så i grunden felaktig sak som attsocialdemokratiska partiet tvångsansluter av sina medlemmar? Dessakollektivt tvångsanslutna bildar också underlag för partistödet, som därigenomblir orättfärdigt stort. Resonemanget om reservationsrätten kan HildingJohansson inte försvara - han har gjort det mycket dåligt - eftersom deolika fackförbunden endast godtar en personlig reservation. Det är ofta mycketbesvärligt att få utträda ur ett parti som man aldrig ansökt eller bett om attfå tillhöra. Därmed röjs också rösthemligheten. Med anledning av min motion, som i sitt yrkandesammanfaller med den moderata reservationen i konstitutionsutskottetsbetänkande nr 10, kommer jag vid omröstningen att i första hand stödjareservationen från moderata samlingspartiet. Tyvärr kommer reservationen ej att kunna samla majoritet ikammaren, och därför kommer i realiteten denna debatt att utmynna i majoritetför ett åttonde uttalande mot kollektivanslutningen. Vad kommer socialdemokraterna att göra med nr 8 i raden avuttalanden? Troligen detsamma som med de övriga sju - alltså ingenting ellernästan ingenting. I andra hand kommer jag att stödjareservation 1 från och . 19LAHJA EXNER (s): Nr 29 Låt mit» först yrka bifall till de socialdemokratiska , , *= ' den reservationernai betänkande nr 10 och speciellt till reservation nr 6 gällande ,0 f , .go, vidgad rösträtt för invandrare som inte är svenska medborgare. Vissa gruiidlags-frågtn' III. Än en gång har vi att här i kammaren ta ställning förökade möjligheter för våra invandrade kamrater att deltaga i den för oss allaavgörande politiska beslutsprocessen. Trots att denna fråga har återkommit årefter år, har de borgerliga ledamöterna inte velat lyssna till sakargumenten. Jag måste för invandrarnas skull beklaga de borgerligapartiernas totala ovilja att lyssna, att t;i intryck, och deras bristandekänsla för rättvisa och demokrati - allra helst när de vet att storamedborgargrupper är beredda att förutsättningslöst pröva hur denna åttondedelav befolkning skall få ökad rätt att deltaga i val till allabeslutande församlingar i sitt nya hemland. Låt mig citera några rader ur LO:sinvandrarpolitiska program: "Demokrati är inte bara en fråga om formell rätt attrösta. För att människor skall utnyttja sina demokratiska rättigheter gällerdet också att ha kunskaper och veta att man kan påverka. I det politiska livetstimuleras detta av de olika partierna. På arbetsplatsen av den fackligaorganisationen. På motsvarande sätt måste kommunerna stimulera invånarnaatt aktivt delta i den kommunala demokratin. Detta kan ske genom olika metoder.Flertalet kommuner ger viss information till hushållen. I många fall ärdock informationen till invandrarna bristfällig eller obefintlig. Även om detfinns stora invandrargrupper i kommunerna. LO anser det angeläget attkommunerna gör större ansträngningar för att informera och stimulerainvandrarna i detta avseende." Den svenska fackföreningsrörelsen, med LO i spetsen, har iåratal arbetat för att invandrarna skall bli delaktiga i den politiskademokratin. Kamraterna i det miljonhövdade LO-kollektivet anser att det förstasteget med rösträtt och valbarhet är bra. Men fackföreningsrörelsenvill inte sätta en gräns vid denna reform. Den fackliga organisation, som har"lejonparten" av invandrarna som medlemmar, ställer också kravet attfrågan om rösträtt i riksdagsval för i bosatta invandrare som saknarsvenskt medborgarskap skall utredas skyndsamt. fnvandrarorganisationernai har en viktig uppgift som brobyggare ° Regeringen har sagt att de är en viktig del av de svenskafolkrörelserna, och folkrörelserna brukar i betraktas som en av demokratinsbyggstenar. Invandrarorganisationerna har också år vädjat om ökadepolitiska rättigheter för invandrare som saknar svenskt medborgarskap. Dennavädjan ekar ohörd eller gör inget intryck. Ett av statsråden döpte omfolkrörelserna till kravmaskiner, och ett annat statsråd skrev i juli månad1981 till invandrarorganisationerna bl. "I skrivelse har riksförbundettillsammans med sex andra riksförbund tagit upp frågan om röstriitt i riksdagsval oavsett medborgarskap och anfört bl. a. att invandrare, som inte är svenska medborgare, f.. n. saknar den grundläggande möjlighet att påverka samhällsutvecklingen som rätten att rösta i riksdagsval innebär. Nr 29 majoritet hargenomgående avfärdat såväl förslag om införan- Onsdneenden '' ''''östrätt i riksdagsval för icke svenska medborgare som förslag om alt 18november 1981 Parlamentariskt utreda frågan. Jag delar er uppfattning att det är viktigt att alla som bor i har Vissaeriindlass- möjlighet att påverka sin situation ochsamhällsutvecklingen. Ett väsentligt tranor m rn 'é- ' '''" riktningen togs när rösträtt tor invandrare i kommunala val infördes.När det gäller rösträtt i riksdagsval för utländska medborgare har regeringensamma invändningar som riksdagsmajoriteten. Jag vill alltså med delta brev informera förbundet om allregeringen under innevarande mandatperiod inte avser ta intiativ i riktning motett genomförande av rösträtt i riksdagsval för icke svenska medborgare." Detta brev vittnar om en förvånansvärd instiillning tillkammarens beslutsfunktion - regeringen avvisar frågan innan harbehandlat inlämnade motioner i ärendet. Ett sådant förfaringssätt är skadligtför människornas förtroende för politik och riskerar deras tro på demokratiskaarbetsformer. Vi socialdemokrater tror på alla människors lika värde.Vår handlingslinje är jämställdhet i lagstiftningen: samma rättigheter, menockså samma skyldigheter för invandrare som för svenska medborgare. Denkommunala rösträtten blev en självklar fortsättning på lagstifiningsreformerna.I dag vill vi gå vidare. Jag yrkarbifall till reservation nr 6. 20 (vpk): Vårt parti anser att alla människor som boroch arbetar här i landet skall ha samma rättigheter och skyldigheter.Rösträtten är en grundläggande demokratisk rättighet som bör tillfiilla allamänniskor i på lika villkor. Det var ingen tillfiillighet att justfrågan om allmän rösträtt togs fram som en av de stora frågorna närarbetarrörelsen började formera sig. Och alltsedan dess har kampen för attutvidga demokratin och försvara den mot varje inskränkning varit huvudfråganför arbetarrörelsen. Rösträtten är som alltid en klassfråga. Det tog densvenska arbetarklassen flera decennier av kamp att uppnå nu gällande politiskarättigheter. gäller det invandrarnas rösträtt. herr talman, den situationen att det finnsca 300 000 människor i landet som saknar möjligheter att påverka det politiskalivet. Det är människor som bor och arbetar i vårt land. De har levt här iåratal, och förmodligen kommer de att stanna kvar här resten av sina liv. Derasbarn går i svenska skolor, och de lever hela sitt ekonomiska och kulturella livhär i landet. har vi den mycket vanliga situationen att människorarbetar på samma arbetsplats och har gemensamma sociala och ekonomiska intressen. Men en del av dem är uteslutna från möjligheten att politiskt påverka dessa intressen på grund av att de är utländska medborgare. Delta minskar i praktiken också möjligheterna för dem som är svenska medborgare att hävda -" sina intressen. Om man utsår ifrånatt den helt överväuande delen av dessa 300 000verksamma människor som i är berövade sin rösträtt tillhör Nr 29arbetarklassen, så betyder det att arbetarklassen i inte harenpolitisk den representation som svarar mot dess egentliga styrka.Det betyder också att |t detborgerliga skiktet är i motsvarande grad överrepresenterat i . Invandringenhar på så sätt radikalt förändrat förutsättningarna för Vjssupniiidlws-demokratins utveckling i . Men det förhållandet tycks intebekymra utskottet eller beröra dess demokratiska sinnelag. Utskottet är, avargumentationen att döma, mera intresserat av att slå vakt omrösträttsbestämmelserna och framför allt kopplingen mellan medborgarskap ochrösträtt. Där klamrar man sig fast och hävdar desperat rösträttsbestämmelsernasoin-skränkbarhet, inte bara för att utvidga och fördjupa demokratin utan föratt inskränka densamma. Rösträttsreformens syfte är att ge allamänniskor möjlighet att påverka det politiska skeendet och samhällslivet i ettland där de lever och arbetar. Den garanterar att den politiska ledningensbeslut, som bestämmer landets utveckling, motsvarar folkmajoritetens intressenoch vilja. De nuvarande rösträttsbestämmelserna, och framför allt kopplingenmellan rösträtt och medborgarskap, garanterar att alla medborgare i ett land,oavsett kön, egendomsförhållanden, bildning osv. skall ha rösträtt. Om man utgår ifrån att befolkningssammansättningen i ettland är enhetlig, så framkommer inte några problem för demokratins utveckling,eftersom de som bor och arbetar i ett land också är medborgare i det landet.Under sådana förutsättningar kommer inte rösträttsbestämmelserna, dvs.kopplingen mellan medborgarskap och rösträtt, att strida mot rösträttsreformenssyfte. Men är de förutsättningarna helt annorlunda.Arbetskraftsinvandringen, som under har fått formen aven folkvandring, har inneburit att en stor del av de människor som bor ocharbetar i ett land inte är medborgare i det här landet. Under tioårsperioden1966-1975 invandrade ca 18 miljoner människor till olika länder i Västeuropa.Den absolut övervägande delen av dem är inte medborgare i de länder de bor ocharbetar i. Följaktligen saknar möjligheter att påverka det politiska livet i deländerna. Orsaken till detta är rösträttsbestämmelsernas nuvarande utformning,nämligen kopplingen mellan medborgarskap och rösträtt. De ändradeförutsättningarna gör att rösträttsbestämmelserna kommer i motsättning tillrösträttsreformens syfte, de urholkar demokratin och försvårar demokratinsutveckling. Men det förhållandet tycks inte oroa utskottsledamöterna alls. FörSveriges del garanterar inte de nuvarande rösträttsbestämmelserna att allamänniskor som bor och arbetar i landet skall kunna påverka den politiskabeslutsprocessen. De garanterar i stället att 300 000 människor skallutestängas från den demokratiska beslutsprocessen. Man kan naturligtvis fråga sig: Är inteutskottsledamöterna bekymrade alls av de negativa effekterna som kan bliföljden av att den stora demokratiska reformens syfte urholkas på det viset? Isitt avslagsyrkande på vår motion säger utskottet följande: "Deargument som föranlett att avslå Nr 29 motionsförslag av motsvarandeinnebörd som de vilka nu behandlas är enligt Onsdi"cnden utskottets mening fortfarandeaktuella. Utskottet kan för sin del inte nu se ISnovember 1981 anledning till ett annat ställningstagande ." Ett av de argument som har använts tidigare för att avstyrka liknande Vissaartiiidlans- vpk-motioner är följande: "Rösträtt bör inte tillkommaden som inte känner fråL'or ni ni sådan samhörighet med landet atthan är beredd att söka medborgarskap." Hur skallman tolka ett sådant påstående? Kriteriet på samhörighet med landet är såledesenligt utskottet och den borgerliga riksdagsmajoriteten att man är beredd attförvärva eller upprätthålla svenskt medborgarskap. Vpk anser detta vara enfelaktig uppfattning om vad samhörighet med landet innebär. Det är en oerhörtlättvindig generalisering, som innebär att man tillmäter hundratusentalsmänniskor av olika nationaliteter och med de mest skilda förhållanden i övrigtsamma förhållningssätt till landet, därför att de saknar svenskt medborgarskap. Det leder också till den orimliga slutsatsen att personersom i handling uppsåtligen har undantagit sig skyldigheter här. t. ex. genomatt flytta kapital till ett annat land och göra svenska arbetare arbetslösa,eller som av skatteskäl valt att bosätta sig i ett annat land eller smugglavaluta ut ur landet anses ha samhörighet med landet, sä länge de behåller sittsvenska medborgarskap. Däremot anses inte den invandrare som bor och arbetarhär och i handling fullgör sina skyldigheter gentemot det svenska samhället haen sådan samhörighet, med mindre än att han söker svenskt medborgarskap. Och då- från den ena dagen till den andra - skaffar han sig den nödvändigasamhörighetskänslan. Utskottet och regeringen är - det är tydligt - av denmeningen, att människor som bor och arbetar i vårt land. som har levt här iåratal och förmodligen kommer att stanna kvar här resten av sina liv, skallförbli främmande element i det svenska samhället. Man anser tydligen att de ochderas barn. som växer upp här, skall förbli främlingar som på grund av sittmedborgarskap inte känner samma samhörighet med landet som övriga svenskar. Utskottetvägrar att betrakta invandrarna som en del av det svenska Man söker istället särskilja en stor del av invandrarna som grupp genomkonstaterandet att de inte känner samma samhörighet med landet som övriga invånare. Den inställningen befäster och underblåser de fördomaroch rasistiska tendenser som gör sig gällande i det svenska Utskottet säger vidare att om rösträtten frikopplas frånmedborgarskapet skulle det innebära att innehållet i medborgarskapet skulletunnas ut i alltför hög grad. På vilket sätt dä? Kan jag få ett enda konkretuttryck för hur medborgarskapet uttunnas genom att invandrarna får ettpolitiskt inflytande över sina liv? På vilket sätt kommer de svenskamedborgarnas rättigheter eller kvaliteter eller förmåner, som är inbegripna ibegreppet medborgarskap, att uttunnas eller bli mindre värda om invandrarnafår rösträtt?