prot · G509168 · 1981-12-31 00:00:00 — Skotullarnahar diskuterats , men vi kan ändå konstatera att de tullfriakvoterna för export till EG av svenskt papper inte ökade somberäknat. Det uppfattar jag - och så har svensk industri uppfattat det - somett direkt svar av EG på de svenska skofullarna. får ursäkta mig, men om man kräver ökat gränsskydd kan man också bhanklagad för aft man är protektionistisk. Ni kräver från socialdemokrafins sidaett ökat gränsskydd. Def kallar jag protektionism, och det tänker jag fortsättagöra. Det är precis vad det är - def och ingenting annat! Sedansade att är det mest frihandelsvänliga landet i världenpå tekoområdet och att det finns bevis för det. Det är det inte alls! Schweizhar frihandel och inga importrestriktioner på teko gentemot - ochhar därför också lägre priser på sina tekovaror. Jagär säker på att infe i ord har något aft invända emot ett svensktengagemang för . Och säkert går han i demonstrationståg försohdaritet med de fattiga varje första maj. Det är bara när det kommer till detpraktiska omsättandet av de vackra parollerna i lagar och beslut här iriksdagen som han sätter stopp. 112 HANS NYHAGE (m): har vid upprepade fillfällen uttalat att målet för svensktekoindustri skall vara att svara för eller mer av den totala fillförselnav tekovaror. uttalanden har varit enhälliga. Dessaställningstaganden har uppenbarligen också biträtts av handelsminister , nu ansvarig för polifiken gentemot omvärlden när det gällertekoimporten. Handelsministern måste rimligen vara införstådd med att densvenskproducerade andelen nu är nere i . Det finns skäl attpåtala detta med anledning av handelsministerns - såsom jag uppfattade det -von oben-attityd när det gäller framstötar från oss moderater i den hårt drabbadeSjuhäradsbygden att det åtminstone bör göras något för att uppfylla av handelsministernbiträdda ställningstaganden. uttalande om de har alltså varitenhälliga. Det finns anledning att återigen understryka detta och fastslå atfinriktningen av såväl den ekonomiska politiken som näringslivspolitiken måstevara sådan att denna målsättning uppnås. Framför allt gäller det atf hållakostnaderna på en sådan nivå att konkurrensförmågan stärks i förhållande tillomvärlden. Detta berör såväl lönefrågorna som skatte- och avgiftspolifiken. Vi begår alla ett bedrägeri mot oss själva genom attställa krav på omfattande lönekompensation. Den leder ofelbart tillkostnadsfördyringar, som drabbar oss som konsumenter och som därtillytterligare försvårar avsättningsmöjligheterna vad avser svenska produkter.Rimligen har vi alltså allt att vinna på att visa en betydande återhållsamhetnär det gäller lönekraven. Vidare är def helt nödvändigt atf vi så långt möjligtbegränsar de kostnader som näringslivet åsamkas genom främstarbetsgivaravgifter. Förslaget atf vi i samband med marginalskatfeomläggningenskall höja arbetsgivaravgiften drabbar hela näringslivet och inte minsttekoindustrin mycket hårt. Att socialdemokraterna ökar på den bördan med ytterligarehalvannan procent bl. a. genom löntagarfonderna gör det sannerligen infelättare. Den socialdemokratiska skattepolitiken är förödande för tekoindustrin.Efter att under en lång rad år ha bedrivit en direkt nedläggningspolitikavseende svenska företag och lämnat gränserna vidöppna för import, försöker mannu att framstå som tekoindustrins beskyddare och räddare. Jag noterade, herr talman, att i inledningenav sitt anförande var angelägen om atf markera några siffror om nedlagdatekoföretag och friställda arbetstagare . Men han underlätnogsamt att tala om aft nedläggningarna och friställningarna var flera gångerstörre var ansvarig för fögderiet. Ca 45 000tekojobb förlorades under den tiden, vilket skall jämföras med ca 12 000-13 000under tiden därefter. Konsekvenserna av den politiken upphörde sannerligen intemed regeringsskiftet . På vilket sätt blir det f. ö. bättre förtekoindustrin och tekoförsörjningen genom att det förs en medvetennedläggningspolitik - även om de anställda kan slussas över till andra områden?Detta går ju infe i samtliga fall. när skadan av den politik som man tidigare förtframstår i sin verkliga dager, strör man generösa löften omkring sig påskattebetalarnas bekostnad och söker spela rollen av tekoindustrins speciellaskyddshelgon. Skenheligheten framträder klart när man i kankonstatera, att vad man ger med den ena handen tar man mångfalt igen med denandra. Den socialdemokratiska skattepolitiken är förödande för tekoindustrin. Talet från socialdemokratisk sida att 30-procentsmåletsnabbt skall uppnås rimmar falskt mot bakgrund av den för tekoindustrin klartnegativa skattepolitik som partiet för. Vi moderater kan självfallet intebiträda en dylik politik. Helt nödvändigt är också aft vi får en ökadförståelse för att man Åtgärder för tekoindustrin m. m. Åtgärderför tekoindustrin m. m. måsteköpa svenska fekovaror. Def görs betydande insatser, inte minst fråntekoindustrin själv, att öka insikten härom hos svenska folket. Tyvärr har detverkliga omfattande gensvaret uteblivit. Tvärtom möter man i kretsar, somrimligen borde ha en positiv inställning till att stödja vår inhemskatekoindustri genom att klä sig svenskt, starka sympatier för importeradetekovaror. Det ser inte särskilt vackert och imponerande ut med demonstranterför svensk tekoindustri klädda i importerade kläder eller med mängder avutländska bilmärken på parkeringsplatserna utanför tekofabrikerna. Föreliggandeutskottsbetänkande behandlar bl. a. frågorna om ursprungsmärkning, globalkonfingenteroch hemtagningssysfemet. Samtliga dessa frågor har och jag berörti motion nr 2326. Närdet gäller frågan om ursprungsmärkning har vi förordat den s. k. gränsmodelleni vår motion. Vi menar atf den största effekten av en märkning når man på detsättet. Utskottsmajoriteten utesluter inte att gränsmodellen har sina fördelar,men man menar atf frågan ytterligare bör utredas för att man skall få ettbättre grepp om konsekvenserna. Utskottet förordar alltså den s. k.internmärkningen, men uttalar att det finns skäl som talar för att systemetsenare bör kompletteras med krav på ursprungsmärkning vid införseln tilllandet. Motionskravet är således till betydande delar tillgodosett genomutskottets ställningstagande. Imoderatreservationen uttalas att den eftersträvade effekten avursprungsmärkning lika väl kan uppnås genom en ökad satsning påursprungskontroll vid importtillfället, vilket bör åstadkommas på frivillig väggenom överenskommelser mellan företrädare för branschen gällande formerna föroch omfattningen av en eventuell ursprungsmärkning. Detta är självfallet denväg som allra först hade bort beträdas. Def är därför beklagligt att utskottetinte kunde enas om ett kraftfullt, förpliktande uttalande i den riktningen. Dethar emellertid gjorts rader av uttalanden i just den riktningen under årenslopp, vilket tyvärr inte lett fill något påtagligt resultat. Detta är denreella bakgrunden till motionskravet från vår sida. Under nu förevarandeomständigheter väljer jag att lägga ner min röst vid voteringen på denna punkt. Närdet gäller frågan om globalkontingenter har vi motionärer föreslagit aftregeringen bör vidta de praktiska åtgärder som kan behövas för en eventuellövergång fill global importbegränsning från lågprisländer. Utskottsmajoritetenunderstryker att handelsministern har givit kommerskollegium i uppdrag attgenomföra en utredning av vilka effekter som skulle uppstå om ettglobalarrangemang införs på tekoområdet. Utskottet menar därför uppenbarligenatt motionskravet därmed tillgodoses. Den socialdemokratiska reservationenuttalar sig i sak på samma sätt. Jagfinner def viktigt atf understryka att verkligheten har visat att den nu fördahandelspolitiken inte har medverkat fill atf begränsa utslagningen påtekoområdet. Det är därför nödvändigt aft något bindande ställningstagande tilldet nya multifiberavtalet, MFA III, ej görs innan den aviserade Åtgärder för tekoindustrin m. m. utredningen hargenomförts." Det är angeläget att vi uppehåller vår Nr 168handlingsfrihet. Detmåsfe också förutsättas aft denna utredning blir av den omfattningen att denskapar förberedelser för ett eventuellt införande av globalkontingenter.Givetvis förutsätter jag att handelsministerns uttalande på denna punkt intebara är till intet förpliktande fraser. Def vore därför värdefullt att få veta- inte minst mot bakgrund av handelsministerns uttalande - vilkadirekfiv handelsministern har givit för denna utredning. Tar direktiven upphela problematiken, innebärande alltså förberedelser för ett eventuelltinförande av globalkontingenter eller gör de det inte? Om de inte gör detta, såmå jag ju säga att fraserna infe är mycket värda. Ärverkligen den utveckling som har ägt rum när det gäller Indonesienimportenfill gagn för svensk tekoindustri? Vilka rimliga skäl finns det för att visfillatigande skall finna oss i detta? Kom ihåg att varenda liten procent somvi kan begränsa lågprisimporten med är till gagn för svensk tekoindustri,räddar många tekojobb och medför ökade skatteinkomster för vårt samhälle. Detär ju ändå ganska anmärkningsvärt att dessa enkla fakta inte omfattas av alla iden här kammaren. Detär också under alla omständigheter viktigt att fastslå, att de möjligheter somredan föreligger att förbättra kontrollen vid införseln av tekovaror skallutnyttjas. De överläggningar som i defta avseende pågår mellangeneraltullstyrelsen och kommerskollegium och till vilka hänvisas i utskottsbetänkandetmåste leda till konkreta åtgärder och får således inte stanna vid till intetförphktande uttalanden. Det finns ju ändå ingen anledning för oss att genom ettpassivt handlande underlätta för mindre nogräknade importörer att på etträttsstridigt sätt föra in varor i vårt land till skada för den inhemskaindustrin. Dettasynsätt hgger också bakom vårt motionskrav på en skärpning av tillämpningen avdet s. k. hemtagningssystemet. Ett oavvisligt krav borde vara att den sommedvetet bryter mot gällande bestämmelser för hemtagningssystemet omedelbartfråntas rätten atf använda sig av det. Såvitt jag förstår finns den möjhghetenredan nu. Det är ofattbart att den inte tillämpas i full utsträckning. Vidare är det anmärkningsvärt aft utskottet inte harbiträtt vårt yrkande om höjda bötesstraff för medvetna brott motbestämmelserna. De nuvarande bötesstraffen är inte av den karaktären att de gernågon effekt. Vilken rimlig anledning kan det finnas för att inte med kraftbeivra medvetet begångna brott? Utskottet har tyvärr inte redovisat ett endamotiv för sitt avstyrkande av vårt motionskrav på den här punkten, till vilketjag härmed, herr talman, yrkar bifall. 113 ()replik: Jag kan inte låta inlägg stå alldeles oemotsagt, när hansäger atf antalet anställda inom näringen under socialdemokrafins tidreducerades med 45 000 tekoarbefare och tar det som något slags krifik mot Åtgärderför tekoindustrin m. m. socialdemokrafin.Jag har sagt ifrån att det var en reduktion som skedde när detfanns andra arbetsplaceringsmöjligheter för dessa arbetare. Tror verkligen HansNyhage allvarligt på att vi skulle kunna leva i en situation utan denreduktion inom tekoindustrin under dessa år som han själv talar om och att vi skulle kunna leva med en tekoindustri som skulle ha sysselsättning för 80000-90 000 anställda - han tror inte på detta. Sedanhör det till atf trots denna reduktion av antalet anställda gick tekniken ochrationaliseringen sin väg fram - produktionen var lika stor och ökade t. o. m.och det är ju utveckhngens gång inom den svenska industrin. Men fill slut kommerman i ett botfenläge där man inte kan tolerera någon ytterligare nedgång, ochdet är det bottenläget vi befinner oss i nu och har passerat. Riksdagenhar bedömt defta botfenläge vara av det svenska folkets behov avtekoprodukter. Vi är nere i någonfing , och då finnsdet anledning atf rikta stark krifik mot regeringen som resignerat accepterardenna utveckling tröstande sig med att man har en riktpunkt någonstans ifjärran. Jag har bett att få besked av handelsministern var den riktpunktenskall ligga. Skalldet vara någon mening med aft fala om beredskapsmotivet får vi ju inte finnaoss i en utveckling där allt fal om beredskapsförsörjning försvinner. Dethar sagts mig här att handelsministern skall ta till ordet litet längre fram.Vad jag är speciellt intresserad av är vilken tolerans handelsministern har ifråga om denna av fastslagna 30-procenfiga riktpunkt. Anf.114 HANS NYHAGE (m) replik: Jag konstaterar enbart atf sammasocialdemokrati som beskärmar sig över antalet förlorade tekojobb och övertekoimporten var ansvarig för att 45 000 tekojobb förlorades och att gränsernalämnades vidöppna för tekoimporten. Jag konstaterar också att just sammasocialdemokrati vill öka pålagorna på den svenska tekoindustrin i form avarbetsgivaravgifter med . Jag skall be att få göra några kommentarer till den debatt som har ägtmm. Men låt mig börja med att säga att det finns betydande delar av den branschdet här gäller som har en hygglig framfid. När vi hör alla dessadomedagsprofetior tror vi ju att det inte finns ett enda företag i dennabransch som infe skulle klara sig, om det infe vidtogs drastiska handelspolidskarestrikfioner eller stödet över statsbudgeten ökade. Låtmig när def gäller den historiska bakgrunden påminna om att 1978/79 när det s.k. 30-procentiga målet fastställdes var den inhemska produktionsvolymen räknadsom andel av konsumtionen i . Men hade tydligen redan dåen tolerans på , eller man låg under det som en bottennivå. Den inhemska produktionens andel avden totala utförseln var när det gäller kläder och när detgäller grundtexfil. Om man däremot tar hänsyn också till exporten, som har ökatunder senare år, tror jag att man får ett mera relevant mått när det gäller attbedöma beredskapspro-blemafiken på detta område. Om vi nämligen lägger sammanden produkfion som sker på den inhemska marknaden och den export som skerkommer vi till en produktion som ligger en bra bit av vad vi självagör slut på. Det är alltså på denna grund rimligt atf säga att vi haren ur beredskapssynpunkt fillfredsställande produkfionsvolym och att defriktmärke som vi har när det gäller försörjningsberedskapen i stort sett ärfillgodosett. Det utesluter självfallet infe att man skall göra alla försök somkan göras för att höja denna produktionsandel atf åter komma i närheten av . När det gäller den här historiken i övrigt tycker jagkanske att skulle kunna fitta litet i de budgetar som hansignerade och konstatera aft de medel som då anvisadesbara var en bråkdel av de pengar som har anvisats till stöd åttekobranschen. Stöd i storleksordningen drygt 400 miljoner har i olikaformer lämnats till tekobranschen. Det största stödet har varit äldrestödet, mendärutöver har ett icke obetydligt branschstöd lämnats både viaindustridepartementet och via . Jag tycker alltså inte att man - och det är en replik fillsåväl Hans Nyhage som - kan säga att de regeringar som funnits i Sverigesedan 1976 har visat bristande aktivitet eller bristande generositet. Det harändå gjorts bra mycket mera än vad som skedde . Och om litet på de insatser som gjordes kan hanockså konstatera att nedgången i sysselsättning inom teko ju var bra mycketkraffigare under den fid då socialdemokraterna hade regeringsansvaret än undersenare år. Låt mig anföra ytterhgare några synpunkter påhandelspolitiken, som jag hade hoppats att vi möjligen skulle kunna enas om. Det intemationella regelverk som vuxit fram under desenaste 20 åren har uppenbariigen varit till påtaglig nytta för Sverige.Sverige är ett htet, högt specialiserat land som är starktutrikeshandelsberoende, och är ett land som i stort sett saknar andraegentliga maktpolitiska medel. Det är alltså ett starkt svenskt intresse attrespekten för det internationella regelverket på handelns området upprätthålls.Men om vi ansluter oss till de grundläggande multinationellafrihandelsprinciperna kan vi inte gärna göra undantag på ett område bara därföratt vi säger atf vi skulle tjäna på att göra undantag på just det området. Omvarje land handlade på det visat skulle ju ingenfing återstå avfrihandelsprinciperna annat än vackra ord. Vårt engagemang i lägger, påsamma sätt som våra frihandelsåtaganden visavi EG och EFTA, otvetydiga hinder ivägen för ensidiga handelsrestriktioner mot dessa länder. Det vet GunnarSträng. Motåtgärder mot svensk export skulle kunna bli utomordentligt kännbaraför den svenska exportindustrin, som ju svarar för Åtgärder för tekoindustrin m. m. Åtgärderför tekoindustrin m. m. bortemothälften av indusfrisysselsättningen. Det är alltså därför som man inte kanvidta ensidiga åtgärder bara för att skydda tekoindustrin. Dååterstår handelspolitiska åtgärder som är riktade enbart mot . Menjag menar att om vi - vilket vi ju gör i andra sammanhang - vill verka förtillväxt och utveckling i den fattiga världen, måsfe vi vara konsekventa. Dåmåste vi vara tillmötesgående när det gäller de enträgna önskemål som vi vidolika förhandlingar möter från de , vilkas produktion i så hög gradbestår av textilprodukter- som ber oss att få möjhgheter att säljasina varor fritt i indusfrivärlden, utan marknadsrestriktioner. Vihar ett antal bilaterala begränsningar, och jag har försvarat att de finns kvar.Jag kan för Hans Nyhage och nämna, att vi har förhandlingar pågång med , och de syftar till att få till stånd ett begränsningsavfalav samma art med . Och dessa bilaterala begränsningsavtal ärinstmment för att anpassa tekoimporfen i lugna former. Men att nu gå längre,menar jag, med den här typen av restriktioner vore én oförsvariig och säg gärnaomoralisk diskriminering av de fattigaste länderna i världen. Vihar ändå sagt atf man skal! titta på def här med globalkvoterna. Jag kan gärnanämna - det är också ett svar till Hans Nyhage - att i direktiven har uttalatsatt man skall se på effekterna, på vad som uppnås. Man skall se på vilka dehandelspolitiska återverkningarna på andra områden kan bh av ett införande av globalkvoter,man skall se på vilka kostnaderna blir. I den meningen finns def alltså ettutredningsarbete, som jag tycker skall vara förutsättningslöst. Jagtyckte mig i den socialdemokrafiska reservationen läsa in, att man också därvisade en viss öppenhet och att man alltså inte har bestämt sig förglobalkvoferna. säger däremot att globalkvoter är nödvändiga.Jag tror också att delvis har missuppfattat det här, när hansäger, atf om vi inför globalkvoter kan vi bestämma oss för en viss kvantitetpå importen. Mén det är ju inte riktigt, eftersom GATT-avtalef innehållerregler för hur stora globalkontingenterna får vara. Nivåerna måste baseras påtidigare import, vilket aUtså omöjliggör större nedskärningar. Om vi därutöver,, är ense om att dessa globalkvoter inte kan innefatta EG och EFTAär risken, vilket har hänt i , att vi får räkna med en subsfitutionsimportfrån just EG- och EFTA-området. Då kommer globalkvoterna - med detta resonemang- inte att gynna den svenska tekoindustrin. Om vi inför en globalkvot ochbeskär importen med , som vi får räkna med attandra länder vidtar samma åtgärder så att den svenska exporten drabbas av ettliknande bortfall, vad har vi då vunnit? Ja, det blir ingen förbättring avhandelsbalansen, ingen förbättring av den inhemska produktionsvolymen, intenågon bättre försörjningsberedskap, men väl rejält ökade kostnader förkonsumenterna. Deffinns verkligen, , anledning att fundera litet ytterhgare påeffekterna av dessa globalkvoter, innan man ställer sig i talarstolen och sägeratt de är ett nödvändigt inslag för att rädda den svenska tekoindustrin.Flertalet argument talar för att globalkvoterna för det första inte är särskilteffektiva när def gäller att rädda den svenska tekoindustrin och för det andraskulle kunna få ödesdigra effekter för det bräckliga, handelspolifiskaregelverk som vi arbetar under. har jag dock, herr falman, sagt att vi skallstudera det här, och kommerskollegium har också fått ett reellt uppdrag att sepå effekterna av globalkvoterna. Låtmig också kort säga några ord om ursprungsmärkningen. Jag sade inledningsvisatt ursprungsmärkning, som jag har föreslagit, inte är ett medel att hejdaimporten, utan den har ett konsumenfpolifiskt syfte. Jag vet inte omsocialdemokraterna har en annan mening på den punkten. Håller de med om atfursprungsmärkningen har ett konsumenfpohtiskt syfte, då kan man fråga sig vaddet är för fel på vårt förslag att låta märkningen ske i butikerna, innanplaggen erbjuds till försäljning åt konsumenterna. Nogborde vi väl kunna vara överens om att inte redan från början krångla till detnär det gäller defta nya system. Man bör i stället låta en viss erfarenhetvinnas av systemet innan man uttalar sig med så stor bestämdhet om vilka plaggsom skall omfattas av det och i vilken form märkningen skall ske. Jag anförde i inledningen några exempel på socialdemokrafiskregleringsiver på tekoområdet. lade till ytterligare någraexempel och sade att man skulle tvinga importörerna att handla också medsvenskfillverkade varor. Det är ännu en punkt där jag undrar hur def skall gåtill. Skall vi tvinga importörerna aft distribuera en viss andel svenska varor?Skall vi tvinga klädeshandlarna atf på sina hyllor fillhandahålla en viss andelsvensktillverkade varor, och skall vi i förlängningen tvinga de svenskakonsumenterna att köpa en viss andel sådana varor? Åtgärderför tekoindustrin m. m. Underdetta anförande övertog falmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 116 ()replik: När handelsministern bedömde försörjningsläget lade han någotöverraskande ihop våra exportkvantiteter med vår egen, inhemska produktion. Förden som sysslar med dessa frågor är def bekant aft vår export av tekovaror inteär en renodlad svensktillverkad export. Den bygger i alldeles överraskande storomfattning på att man lägger ut beställningar i andra länder och sedermeraexporterar de produkter som kommer fram. Desiffror som anförde tarvar åtskillig, revision innan man kan tro pådem. Vidaretycker jag det är ett skralt försvar från när han säger att dennuvarande regeringen satsar så mycket mer pengar på tekoindustrin än vadnågonsin den socialdemokratiska regeringen kunde förmå sig till. Men behovetvar ju inte detsamma . Då var det en helt annan aktivitet, därindustrin ökade sin efterfrågan på folk med 90 000 personer. Bekymren var intedesamma som , när den svenska industrin reducerar antalet anställda ochinte längre frågar efter folk. I def läget finns det inget annat att Åtgärder för tekoindustrin m. m. välja påän att med hjälp av utökade statsbidrag försöka hålla liv i den lilla indusfrisom ännu lever. Den disfinkfionen bör väl herr handelsministern begripa. Sedan säger herr handelsministern att vi inte kan göraundantag på ett enda område, när vi nu talar om globalkvofen. Jag sadeuttryckligen i mitt inledningsanförande att en globalkvotering inte harnågonting med importen från EG och EFTA att göra, utan den berör praktiskttaget enbart importen från utveckhngsländerna. Men en globalkvotering har denenorma fördelen framför def nuvarande systemet att def infe dyker upp nyaproducentländer och tränger sig in på marknaden på grund av att vi inte harnågot kvotavtal med dem. Jag anförde exemplen från . Vi läserdagligen i fidningarna om denna indiska tillverkning som slussas över ,som är fritt från allt vad kvotering heter. Där har man en sluss öppen för ökadexpansion. Globalkvoteringen skulle åtminstone stänga sådana slussar,så att vi får klara garanfier för att importen från lågprisländerna inte kanexpandera. Om den nuvarande utvecklingen fortsätter, kommer den definitivt attslå ihjäl den svenska beklädnadsindustrin. Dessutom vet jag aft detnaturligtvis bhr en förhandling mellan oss och de berörda länderna, om vi villintroducera globalkvoter. I den förhandlingen har man också möjligheter attställa vissa krav och framföra önskemål. 117OSWALD (vpk) replik: Det var utomordentligt glädjande att hörahandelsministern tala om hur lönsam vissa delar av tekoindustrin är och vilkaframfidsmöjlig-heter det finns i branschen. Det är precis vad vi från vpk:ssida allfid har sagt. Vi har i vår senaste motion om tekopolitiken också trycktpå just detta.