prot · G50975 · 1981-12-31 00:00:00 — delar utredningens uppfattning att 136 a § bygglagen bör ändras så atl den princip som lade fast 1975 kommer till direktuttryck i lagstiftningen." Jag tycker att detta är viktiga synpunkter, och jag villgärna höra om del kommer något initiativ i den här riktningen, så atl vi kanförebygga olyckor av liknande slag . Vinnarna - man börjar nu skymta dessa - i spelet om aluminiumburkenär få i personer räknat, om man kan uttrycka det så. Men de är kapitalstarkaoch jag skulle vilja säga inte så dåliga på att bedriva lobbyverksamhet. har vi att avvakta den kommande propositionen. Enproposition harju lovats två gånger tidigare. Blir det nu tredje gången gilll,jordbruksministern? Ja, , det hoppas jag att det blir. Jag vill beklaga att inte har fått svaret i dentid före debatten som föreskrivs. Jag skall undersöka anledningen. Sannolikt ärdet lördagsutdelningen som inle har fungerat. Det är möjligt att det förhållandet att intehar fått lillfälle atl läsa igenom svaret i lugn och ro har gjort att han varitmera kritisk än jag väntat mig. är ordförande i med dotterbolaget . Wårby Bryggeriers representanterhar varit med i överläggningarna och även accepterat aluminiumburkensom förpackning och anslutit sig till de tankar som jag redovisal. Jag hadedärför väntat mig en någol annan inställning från . Jag skall försöka svara på i varje fall några av de frågorsom ställt. Jag vill börja med atl säga att från allmänna synpunkterär det enligt min mening angeläget att del även på lång sikt finns ettreturglassystem på den svenska dryckesmarknaden. Del ligger också i linje medvad har förespråkat. Med hänsyn härtill har jag också vidöverläggningarna krävt och fått gehör från bryggerierna atl de skall slå vaktom det nuvarande returglassystemet. Men del är naturligtvis så att detnuvarande returglassystemet behöver moderniseras. Del behöver göras bekvämareför både handeln och konsumenterna. Därför är del angelägel atl slutföra del arbete sompågår inom bryggerinäringen med att utveckla och införa ett bättrereturglassystem. Del har vi också varit överens om vid dessa överläggningar. Om i vår ansluter sig lill de förslag somregeringen kommer att lägga fram med anledning av den träffade uppgörelsen, såanser jag atl vi på detta område kommer all få en genomtänktförpackningspoliiik, något som vi saknat. Till en sådan polilik hörockså en differentierad miljöavgift, som skall avlösa den nuvarandeförpackningsavgiften och som i princip bör gälla engångsförpackningar. Denfrågan skall skyndsamt utredas. På förpackningspolitiken bör man vidare ställa kravet attde två retursystemen för glasflaska och aluminiumburk skall ges sådana villkoratl de kan fungera på elt effektivt sätt, naturligtvis somutvecklingen på förpackningsområdet inte får hindras. Det är enligt min meninginte uteslutet att del kan komma fram förpackningssystem som visar sig varaöverlägsna både returglaseloch aluminiumburken. En sådan förpackning får dåinle hindras genom avgifter. Ytterst måste del vara konsument- ochmiljöintresset som styr. Jag betraktar inte aluminiumburken som en returförpackning,men jag betraktar den gärna som en återvinningsförpackning i det skede där manuppnått del minsta procenttalet som vi anser oss kunna acceptera. Då har fråganom burken kommit i ett annat läge. Jag har heller ingen anledning att betvivlavad man framfört, nämligen alt man tror sig komma mycket iåtervinning. Man tror sig kunna komma upp i både 90 och . Det tror jag ärmöjligt om del är så atl man använder pantsystemet rätt och skapar sädanaförutsättningar för systemet att det blir intressant. Den statliga medverkan till finansieringen avpantsystemets uppbyggande bör enligl min mening gälla lån som i princip skallbelalas tillbaka av panlbolaget. Villkoren bör vara sädana alt riskerna förekonomiska påfrestningar i inledningsskedet minskas. När det gällerfinansieringen återstår ännu en hel del problem som är olösta, och i delta fallfortsätter vi diskussionerna med näringslivsparlerna. Eftersom det är treparter som varil inblandade tycker jag att det är litet orätt att bara framställaproducenten av burkarna såsom den som vi har förhandlat med. har detvarit en beslutsför grupp från de samlade bryggerierna närvarande, liksom enbeslutsför grupp från livsmedelshandlarsidan jämte producenterna.Vi har helatiden fört förhandlingarna med de tre närvarande . frågar vad som händer om man nu inte når upptill en återvinning med . Jag anser att bör bemyndigaregeringen atl meddela föreskrifter för pantbolagets verksamhet. bör enligl min mening avse ålervinningsmålet och en möjlighetför regeringen atl bestämma pantens höjd. om inte nivån nås . Sådantkan regleras genom föreskrifter, och jag noterar atl den pant på somrent allmänt diskuterats ju inte är slutligen fastställd, eftersom saken fallerinom ramen för detta pantbolag, där näringslivsparterna kommer att vara med.Hans Alsén har ju här en utomordentlig möjlighet atl genom påverka denna situation. Om tidpunkten för förslag till rörandedryckesförpackningar, m. m. Om tidpunkten för förslag till rörandedryckesförpackningar, m. m. Jag menar vidare atl sådana regeringsföreskrifler bör lasikte på att reglera hur eventuella överskott i bolaget skall behandlas. Någonutdelning till ägarna av panlbolaget som överstiger normal förräntning pänedlagt kapital kan enligt min mening inte tillåtas. frågar slutligen om oro - som han redovisat i sin interpellation - nukan vara stillad. Delta kan jag inte ge ett entydigt svar på. Jag hoppas att vihar åstadkommit arbetsro i den krisbransch som bryggerierna utgör och attarbetsro åstadkoms är det värdefulla för bryggerierna - det har de hela lidenframhållit. 17 HANS (): Jag vill tacka jordbruksministern för alt hanhar svarat på de ytterligare frågor jag ställde och för att han i någon män harutvecklat vad han anförl i sitt interpellationssvar. Jordbruksministern känner sig såvitt jag förstår besvikenpä mitt sätt att reagera inför svaret pä interpellationen, framför allt därföratt jag är ordförande i . Lät mig därför säga att jag inte pånågol sätt är partsrepresentant i dessa sammanhang utan förbehåller mig rättenalt som riksdagsledamot hysa de uppfattningar jag finner anledning att ha frånolika synpunkter, i detta fall som företrädare i första hand för elt vittsamhällsintresse, som jag ser det, och för ett konsumentintresse. Ur densynpunkten är det helt klart - och det finns stämmobeslut, eller vad man villbelägga det med, som entydigt klargör detta - att KF myckel starkt reagerat motjusl formen bl. a. för införandet av aluminiumburken på marknaden och dessutomur konsumentsynpunkt deklarerat sitt avståndstagande från denna form avförpackning, därför att den fördyrar drycken sä pass mycket för konsumenten.Jag står nog på ganska god grund även ur den synpunkten, om jag nu i dettaavseende skulle företräda KF-inlressen, men jag vill i detta sammanhang sägaatl jag företräder de allmänna konsumentintressen som jag anser att jag harskäl att göra som riksdagsledamot. När del sedan gäller Wårbys agerande vid förhandlingarna -låt mig nämna det i detta sammanhang - hänger detta samman med alt man hartvingats in i det hela. Det finns ju inte något val - det är den bistraverklighelen. Var någonstans skall man köpa sina förpackningar, om det skallske till konkurrenskraftigt pris? Jo, det är från PLM. Det är ju på det sättet,och då är det inte så lätt när man representerar en relativt liten del - ävenom den inte är betydelselös - av marknaden som efterfrågar förpackningar. Dåförhandlar man ju i rnånga avseenden just på den andres villkor, och del ärtyvärr det som är skälet i detta sammanhang. Vad jag har sagt - och det sades också under den förrainterpellationsde-batten - är att man får lov atl acceptera aluminiumburken.Den är ju ett faktum , med dryga investeringskostnader, med mångamänniskor sysselsatta osv. Vi får acceptera detta, men vi får inle accepleraavkall på miljökraven och på andra krav som är konsumenlnära i dessasammanhang. Det är därför jag uttrycker min oro och det är därför jag undrar:Vad händer 1985 inte når upp till en återvinning ? Jordbruksministern säger att del skall utfärdasföreskrifter som reglerar detta förhållande och atl framför alll pantensstorlek då skulle kunna komma in i bilden. Detta gör mig inte direkl lugn ochjag är rädd för att - svaret antydde ju det - man kommer att gå in med en pantpå . Jag vågar i della sammanhang säga att både Wårbys och KF:suppfattning - om den nu här skall nämnas - är klar: Det skall vara redanfrån början av olika skäl, bl. a. för att man skall få en sä hög återvinningsom möjligt. De som skall hanlera delta - och jag tror att det blirduktigt folk som kan återta förbrukat material - säger tydligen all det kan blifråga om 90-95 procents återvinning. I så fall är det alldeles utmärkt, menVarbergförsöket antydde ju någonting annat. bör del inte göras alltförnoggranna jämförelser mellan delta försök och etl system som skall byggas upppå helt andra grunder, men jag anser alt man bör vara skeptisk, ocherfarenheterna från , även om de inte är helt jämförbara, visar ju ocksåpå förhållanden som gör att man bör vara skeptisk i detta sammanhang. Jagtycker nog att man skall fundera över, när propositionen nu slutligen skallutformas, om det inte bör ges någon form av föreskrifter om att delta verkligenskall hanleras kraftfullt, så atl vi kommer lill rälta med eventuella framtidaproblem. Jag är lacksam för att jordbruksministern så klart ochutan något som helst darr på stämman säger att aluminiumburken inte är någonreturförpackning utan får ses från andra utgångspunkter. Jag tycker att det ärvärdefullt att få den deklarationen. håller jag gärna medjordbruksministern när han talar om möjligheten att utveckla förpackningar ochförpackningsalternativ på detta område och säger att man bör vara öppen fördella. Det finns kanske på detta område en innovation och en teknologi sominnebär atl vi kan finna nya former för att förpacka våra drycker -det är hell klart. Jag tycker som sagt att man i och för sig bör varaförsiktig, men intill dess atl vi känner atl vi har en sådan dryckesförpackningsom jag här nämnt är det viktigt att returglaset verkligen får sin chans ochinle kommer i efterhand. Jag anser att det vore värdefullt, omjordbruksministern verkligen tryckte pä intressenterna i della sammanhang säalt det jag här sagt kommer fram. Jag tycker atl det är bra att den utredning som nämntsskall se över frågan om en differentierad miljövårdsavgift. Jag anser attresultatet kan ha stor belydelse i delta sammanhang, och jag hoppas att etlförslag skall komma att framläggas . Jag vill till slut, herr jordbruksminister, säga att detnog är klokt alt vara litet försiktig när det gäller att svara pä frågan omlivsmedelsarbelarnas oro är stillad med det här. Jag tror att de tyvärr måstekänna den oron också fortsättningsvis. Om tidpunkten för förslag till rörandedryckesförpack -ningar, m. m. Jag kan nu konstatera atl och jag pä många punkterhar gjort samma ställningstagande. Jag vill bara ta upp elt par saker medanledning av det senasle anförandet. Om tidpunkten för förslag till rörande dryckesförpack ningar, m. m. Vi hade inget val. Del finns ingen tillverkare av någraandra förpackningar i , sade . Del kan vara riktigt. Å andrasidan har jag ofta hört bryggerier tala om hur man ute på världsmarknadenrelativt billigt kan köpa bleckburkar och andra förpackningar. Så nog fanns detetl val. Ingen hade tvingats in i detta, om man inte hade trott på den nyaprodukten i det system som man nu kommer att använda. Det är fel atl dra en parallell mellan Varbergförsöket ochdet pantsyslem som vi nu skall starta. Varbergförsöket byggde på elt frivilligtåterlämnande, som producenten själv hade tagit initiativ lill. Panlsystemetbygger på atl omkring 30 000 automater skall tillverkas och ställas ut i allalivsmedelsaffärer och på de andra platser där dessa drycker försäljs i burk.Konsumenten skall alllid, genom alt lämna igen burkarna, via denna automat fålillbaka sina pengar. Del är klart alt man med etl sådant system har myckelslörre möjligheter alt uppnå återvinning än vad som är fallet i ett försöksom helt bygger pä frivillighet. Jag vill, herr talman, för min del avsluta debatten medalt uttrycka den förhoppningen atl riksdagsmannenHans Alsén skall driva samhällsintressena med samma kraft och i samma riktningäven när det är ordföranden i som talar. 19 HANS ALSEN (s); Vi försöker väl verka var och en pä sitt hållsä gotl det går. Och vi har, som jordbruksministern säger, i många avseendensamma uppfaltning om det viktiga i att på detta område få en så god produkt sommöjligt från såväl miljö- som konsumentsynpunkt. Det är min strävan, och denvill jag gärna försöka leva upp till i den utsträckning som jag har möjlighetertill det i min egenskap av ordförande i . Man kan kanske ha litet olika meningarom valet avförpackning för Wårby Produkler. Det må vara var och en tillåtet. Men deaffärsmässiga bedömningar som har gjorts visar tyvärr att marknaden reellt settinle var öppen, även om man principiellt kan säga alt den är del. Företagelskulle inte få en konkurrensmässig situation som var likvärdig. Och dä skulle,som man såg del, uppgiften alt agera på marknaden vara omöjlig alt fullgöra.Jag har i varje fall fåll de informationerna. Jag sade i mitt tidigare inlägg att man kanske inle utanvidare kan jämföra Varbergsystemei och det nya panlsystemet -jag är pä delklara med det. Men det var inte litet "jippo" - om uttrycket tillåls- över Varbergsystemets införande. Myckel lydde på alt de som stod för systemettrodde att man skulle ha beiydande framgångar med det. Men det hade man inle.Vi har anledning att hoppas på del nya systemet, men bör vara avvaktande och ensmula skeptiska. Automaterna i butikerna är kanske litet främmande i denmiljön, men jag hoppas alt det skall gä bra. Tydligen är del - av entillfällighet, kan jag länka mig - samma företag som slår föraulomalproduklionen som för burkpro-duklionen. Uppenbarligen har man i detsammanhanget funnit varandra. Det varsynd atl jordbruksministern inte ville svara på min fråga idet första anförandet om det tas några initiativ för alt tillgodosebl. a. önskan. I verkets yttrande över dryckesförpackningenhar man ju framfört önskemålet alt samhället innan en produkt av della slag, enförpackning, kommer ul på marknaden skall ha möjlighel att av tillverkarenkräva en redogörelse för etl färdigt syslem för all återvinna produkten. Överläggningen var härmed avslutad. Om den svenska vapenexporten 4§ Svar på interpellation 1981/82:121 och fråga 1981/82:193 om den svenskavapenexporten har mol bakgrund av Boforsengagemang i del amerikanska luflvärnssystemet (DIVAD) i en interpellationställt följande frågor: Är vapenexportför offensiv användning förenlig med riktlinjerna för den svenskavapenexporten? Är export lillUSA:s Rapid Deploymenl Force förenlig med nuvarande eller föreslagna riktlinjerför svensk vapenexport? Är detförenligt med svensk neutralitetspolitik all svenska företag deltar i ochbygger upp en supermakts offensiva styrka? Är svenskvapenproduktion endasl avsedd för export och inte för del svenska försvaretförenligt med riktlinjerna? Kommer Boforsalt tillåtas exportera delar lill DIVAD? har i en fråga ställt spörsmålet om jag,mot bakgrund av den senaste ulvecklingen, anser att affär med ,rörande förnyelse av luftvärnssystem, står i överensstämmelse med desvenska bestämmelserna för vapenexport. Då fråga berör sammaämne som tar upp i sin interpellation, besvarar jag fråganoch interpellationen i ett sammanhang. Varje enskilt ärende som rör export av krigsmaterielprövas enligt de rikllinjer som antogs av (prop. Enligl dessa bör tillstånd inte beviljas för export lill:slal som befinner sig i väpnad konflikt med annan slal, oavsett omkrigsförklaring har avgetts eller ej, stat som är invecklad i inlernationellkonflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt eller stat som har inreväpnade oroligheler. Vid tillämpning bör man dock, enligt riktlinjerna, skiljamellan materiel av utpräglat defensiv karaktär och krigsmateriel i övrigt. Deallmänna utrikespolitiska skälen mol export har inte samma tyngd i fråga omdefensiva vapen, t. ex. kustartilleri och luflvärnsmaleriel. Visserligen börinle ens defensiv materiel kunna exporteras till stat som befinner sig i väpnadkonflikt, men i övriga fall bör export kunna tillålas av sådan materiel sominte kan utnyttjas för atl påverka den föreliggande krissituationen. Vidare skall tillstånd för export av krigsmateriel integes lill en stat som pä grund av deklarerade avsikter eller rådande poliliskaförhållanden kan antas Om den svenska vapenexporten använda materielen för att undertrycka mänskligarättigheter som anges i . I del nu aktuella fallet har vid flera tillfällenunder en rad år begärt tillstånd atl få utföra viss luftvärnsmateriel till USAför att kunna delta i utprovning - och därmed i en eventuell senare upphandling- av komponenter som skall ingå i ett nytt amerikanskt luftvärnssystem(DIVAD). Regeringen har beviljat ansökningarna, då det inte förelegat någrahinder mot detta. I härd konkurrens med ett flertal andra tillverkare avluftvärnsmateriel, bl. a. ett schweiziskt företag, har efter omfattande provoch utvärderingar de av offererade komponenterna valts ut för fortsattabedömningar. del i det kompletta systemet består av ett modifierateldrör (M/L70) lill en luftvärnskanon samt tillhörande ammunition. DIVAD skall enligt planerna ingå i luftförsvaret såväl ihemlandet som i NATO-försvaret i . Det är avsett som ett av flera systemför luftförsvar mot anfall på låg höjd. Systemet väger per batteri 60 lon. Detär inte avsett för de lätta luftvärnsförband som skall ingå i RapidDeploymenl Force. Betydligt lättare system måste las fram för atl passa i dessastyrkor. Något definitivt ställningstagande från de amerikanskamyndigheterna föreligger inte om anskaffning av komponenter från Bofors.Regeringen har därför inte haft anledning atl pröva frågan om tillstånd föreventuella leveranser från av komponenter lill delta system. Som svar pä fjärde fråga vill jagslutligen framhålla att det är det svenska försvarets behov som styrproduktutvecklingen vid försvarsindustrin. Därmed följer också att det är fördet svenska försvaret framtagna produkttyper som förekommer i vår vapenexport.I det nu aktuella fallet utgör L/70-pjäs en efterföljare till L/60, som varit i bruk både i och i andra länder under ochefter . L/70 är f. n. huvudvapen i luftförsvar motanfall på låga höjder. 21MAJ (): Det hör till kutymen att man börjar med atttacka för svaret på en interpellation. Handelsministern har emellertid undvikitatt svara på de flesta av mina fem frågor, vilkel gör tacket något merbegränsat. Det är emellertid min förhoppning alt debatten skall ge svarpå frågorna. Min interpellation handlar om huruvida svenskt engagemangi det amerikanska luflvärnssystemet , som är avsett att ingå i RapidDeploymenl Force, RDF- dvs. den offensiva amerikanska s. k. brandkårsstyrkan -är förenligl med svensk neutralitetspolitik och våra riktlinjer för svenskvapenexport. Handelsministern svarar på mina frågor med hänvisning tillde riktlinjer som antog bl. a. följande: "Vidtillämpning bör man dock ---- skiljamellan materiel av utpräglat defensiv karaktär och krigsmateriel i Deallmänna utrikespolitiska skälen mot export har inle samma tyngd i fråga om defensiva vapen, t. ex. kustartilleri ochluftvärnsmateriel." Detta är en passus som regeringen ofta återkommit tillsom försvar för diskutabla vapenexporlaffärer. Det föranledde t. ex. dendåvarande folkpartistiske handelsministern att utan svårighetertillåta export lill för dess bekämpande av befrielserörelsen påÖsttimor, därför att det var "defensiv materiel, dvs.försvarsmateriel" - en uppgift som man inom militära kretsar naturligt nogifrågasatte. Luftvärnsmateriel är naturligtvis användbar också för offensivtsyfte, vilket luftvärnskanonerna mot tydligt visade. Begreppet"defensiva vapen" bör definitivt tas bort, eftersom det kan ge demest förunderliga godtyckliga tolkningar. Om jag bara nöjde mig med handelsministerns skriftligasvar skulle jag välvilligt kunna säga att hans svar egentligen är elt nej påmin första fråga, om vapenexport för offensiv användning är förenlig med våra rikllinjer.Och allt skulle därmed kunna vara ganska bra. Svensk vapenexport till ensupermakts mest offensiva styrka är naturligtvis varken förenlig med svenskneutralitetspolitik eller med riktlinjerna för vapenexport. Men i gårdagens nummer av förklaradehandelsministern att användningsområdet inte hade någon avgörande betydelse.Och del gör det hela väsentligt mer komplicerat. Är regeringen på väg attöverge den praxis som enligl krigsmaterielinspektören gäller, "nämligenalt också pröva på vilket sätt materielen kan förväntas användas"? I denutredning som haft att se över lagstiftningen på området sägs bl. "Av riktlinjer framgår att i varjeexportärende måste köparlan-dels inrikespolitiska förhållande ochutrikespolitiska situation, materielens beskaffenhet och" - jagunderstryker detta- "pä vilket sätt malerielen kan förväntas bli användprövas." Det här är ett citat ur 1981:39, s. 13.Krigsmaterielutredningens ledamöter var såvitt jag vet eniga om detta. Attsläppa denna grundprincip är, efter vad jag förstår, att ge fritt fram förohämmad vapenexport. Är det regeringens linje? Varför annars detta uttalandeför ? RDF är en militär styrka för snabba insatser i områden somanses kunna hota amerikanska säkerhelsintressen. RDF är under uppbyggnad ochplaneras omfatta 200 000 elitsoldater från alla fyra vapengrenarna. RDF ärfrämst avsett för och . Beslut om RDF togs 1979och motiverades å ena sidan av intåg i , å andra sidan avhändelseutvecklingen i . Avsikten var att säkra oljetillförseln. Därförgäller det att snabbt komma över dessa till områden dels via , delssöderifrån från ön , som är en marinbas i . Men även för insatser i - i El Salvadoreller -kan Rapid Deploymenl Force komma att ingå. Har det inte någonavgörande betydelse för regeringen om användningsområdet blir ochNicaragua? Vad menar handelsministern? Handelsministern uppger att DIVAD skall ingå iluftförsvaret i hemlandet och i NATO:s försvar i men anlyder altsystemet på grund av sin tyngd - per batteri - inte kan användas för delälla lufivärnsförband Om den svenska vapenexporten Om den svenska vapenexporten som skall ingå i RDF. Delta vittnar om antingen okunskapeller medvetet vilseledande. kontinentala luftförsvar är framför alltavsett atl möta interkonlinentala luftangrepp med kärnvapenrobotar. Det hot somkonventionella angrepp med flygplan och flollenheter utgör betraktas somsekundärt, vilkel illustreras av att inle har någotkustartilleri i svensk mening. Ett rörligt luftförsvarssystem som DIVAD kandärför antas i första hand vara avsett att användas av amerikanska styrkor påandra häll i världen. Så har Vulcan-syslemet, som DIVAD skall ersätta, använts.En viktig förutsättning för att t. ex. landsatta marinkårsslyrkor skall kunnaöverleva är just etl sådant transportabelt och rörligt luftförsvar. DIVAD är konstruerat för att kunna fraktas med flygplanetLockheed C-5 A Galaxy som en del av RDF. Detta framgår av DMS DIVAD i mars1980. DMS (Defense Märket Survey) - det betyder försvarsmarknadsöver-sikl - ärett privat förelag i som sammanställer och sorterar offentlig information.Flera utländska försvarsmakter, däribland den svenska, utnyttjar informationfrån DMS. Har inle denna information nått regeringen? Del är riktigt alt DIVAD f. n. inte kan transporteras istora mängder på en gång. Handelsministern bortser dock ifrån att flera flygplan av typ C-5 A Galaxy kan utnyttjas - det finns f. n. 70-80 sådana flygplan; att denna begränsade transportkapacitet har upptäckts iUSA, och företaget planerar därför för elt nylt transportflygplan somskall kunna la mer materiel alternativt större vikter; samt all RDF inte enbart består av flygplansbundna enheter.