prot · G509156 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:156 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. 2 § Föredrogs men bordlades åter betänkande1981/82:33 betänkande 1981/82:62 betänkanden1981/82:22-27 betänkande 1981/82:13Socialutskottets betänkanden /82:46 och 48 Utbildningsutskottetsbetänkanden /82:31 och 32 betänkande 1981/82:44Civilutskottets betänkanden /82:26 och 43 3 § Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1981/82:15 om ändringar i sjukförsäkringen m. m. 1981/82:144 och1981/82:100). Den fråga som det skall diskuteras och beslutas om här iriksdagen, dvs. frågan om förändringar i den allmänna sjukförsäkringen, måstesättas in i ett större ekonomiskt sammanhang än vad som har varit fallet i denallmänna debatten . Frågangäller inte enbart införande av en självrisk i sjukförsäkringen och samtidigaregler som skyddar dem som ofta är sjuka. Dengäller i lika hög grad hur vi solidariskt skall kunna finansiera vårasocialpolitiska åtaganden för att också för framtiden kunna upprätthålla ochutveckla en god social grundtrygghet i det svenska samhället. Denekonomiska situationen i är till stor del en följd av påfrestningar ivärldsekonomin. Det gäller framför allt effekterna av de Ändringari sjukförsäkringen m. m. Ändringari sjukförsäkringen m. m. upprepade kraftigaoljeprishöjningarna och en osedvanligt hög arbetslöshet runt om i världen,kombinerat med en likaså osedvanligt hög inflations- och räntenivå. Situationeni andra industriländer är i flertalet fall betydligt allvarligare än den är häri . Ivissa avseenden har vi själva bidragit till de ekonomiska problemen. Sverigehar varit kraftigt beroende av oljeimport på grund av att viunder flera årtionden praktiskt taget saknade energipolitik. Även i övrigt kaninhemska åtgärder ha bidragit till en förstärkning av de problem somoljeprisstegringarna i sig har medfört. Framför allt ledde det i under1970-talet väsentligt högre efterfrågetrycket än i omvärlden till att vårkonkurrenskraft försämrades allvarligt. steg de svenskalönekostnaderna . Detta fick till följd att vi förlorademarknadsandelar. Dettavar också mycket allvarligt med tanke på vår höga exportandel i den svenskaekonomin och vårt stora utlandsberoende över huvud taget. Vi måste ständigthävda vår konkurrenskraft och vidta åtgärder för att sfimulera utvecklingen inäringslivet. Denframgiångsrika devalveringen och de båda diskontosänkningarna detsenaste halvåret kombinerade med åtgärder för att begränsa den offentligasektorns mycket snabba expansion har spelat en stor roll. De offentligautgifterna motsvarade av bruttonationalprodukten, BNP, mot avBNP . Denoffentliga sektorn och alla i den ingående verksamheter spelar en utomordendigtviktig roll både för individen och för samhället, och skall så göra och kommeratt så göra för framtiden. Det stora problemet är att en så stor andelmåste finansieras med lån. Denpåfrestning som det därigenom uppkommande statsbudgetunderskottet i sig utgörriskerar medföra ett högre ränteläge och svårigheter att driva enkonjunkturanpassad ekonomisk politik. Det sparmål som uppställt förde offentliga utgifterna skall ses mot den bakgrunden. Besparingsåtgärder ärnödvändiga för att trygga samhällets långsiktiga åtaganden grundade på en godekonomi. Vi måste också i framfiden kunna ge god vård och omsorg åt alla dem iolika generafioner som behöver detta. Vi måste trygga pensionssystemens,familjestödets och handikappsfödets framtida existens och utveckling. Det ärdärför nödvändigt med besparingsåtgärder för att minska ökningstakten ide offentiiga utgifterna. Vi kan inte i längden låna utomlands till högaräntekostnader för att betala en konsumtion som går långt över våra fillgångar.Detta är detsamma som att skjuta över en tung skuldbörda, som skall betalas omfem eller senare av kommande generationer, av dem som är unga. Denproposition om införande av en viss självrisk i sjukförsäkringen som i dagbehandlas är en del av denna ekonomisk-politiska helhet. Somframgår av den reviderade finansplanen så kommer vidtagna besparingsåtgärder ienlighet med regeringens förslag att medföra att de offentliga /83 blir ca lägre än de skulle ha varit utanbesparingarna. Detta är inget litet belopp. Det motsvarar av den totalalönesumman i landet efter skatt. Vadviktigare är, hela detta ytterligare budgetunderskott på 18 miljarder kronorskulle ha behövt finansieras genom utiandsupplåning. Den inhemska upplåningenför att täcka budgetunderskottet är redan högt utnyttjad. Ytterligare 18miljarder kronor i utlandsupplåning skulle äventyra den svenska kronan, höjaräntenivån och i sig vara ett kraftigt hot emot sysselsättningen. Besparingarnaär alltså nödvändiga, om vi skall kunna hålla full sysselsättning ochbevara den sociala tryggheten. Desociala trygghetssystemen svarar för av privatkonsumtionen efter skatt.Socialdepartementets andel av statsbudgeten är mer än en fjärdedel och harsuccessivt ökat . Gjorda besparingar har alltså utformats så,att det är ökningstakten i de sociala utgifterna som har minskat, inteutgifterna som sådana. Både i absoluta tal och relativt har de socialatrygghetssystemens andel av samhällsekonomin ökat. Det finns alltså ingen grundför de påståenden om social nedrustning som ibland hörs i debatten. Ekonomiskafakta talar sitt tydliga språk härvidlag. Samtidigtinnebär den sociala sektorns andel av samhällsekonomin att inte hellersocialdepartementet eller de sociala utgifterna helt har kunnat lämnas åt sidani besparingsarbetet. Besparingsåtgärder måste utformas på rätt sätt urfördelningspolitisk synpunkt och kombineras med reformer och förbättringar förde grupper i samhället som har det besvärligt i ekonomiskt eller annat avseende. Enlång rad sådana åtgärder för att förstärka grundtryggheten har också vidtagitsunder senare år. Några exempel: Pensionstillskotten har höjts för demsom saknar ATP eller har låg ATP. Vi har infört ett högkostnadsskydd vidläkarbesök och läkemedelsinköp. gynnar specielltflerbarnsfamiljerna., ATP-rätt har införts för vård av små barn i hemmet.Flerbarnstillägget är en annan social reform som förbättrar grundtryggheten förflerbarnsfamiljer. Det är intressant att konstatera att socialdemokraterna ochvpk har motsatt sig de två senare reformerna. Påhandikappområdet har en rad reformer genomförts under de senaste åren:Texttelefonreform för hörselskadade, talfidningsreformen för synskadade,reformeringen av vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn, en kraftiguppräkning av hjälpmedelsersättningen har ägt rum - för att nu nämna några avalla de åtgärder som vidtagits för att förbättra grundtryggheten förhandikappade. Sverigehar dessutom väsentligt ökat insatserna på hälso- ochsjukvårdsområdet. Hälso- och sjukvårdssektorns andel av BNP är högre iSverige än i andra länder. Enav de största reformerna har varit utbyggnadenav den kommunalekonomiska skatteutjämningen. Den har medfört att tidigarefattiga kommuner har fått en kraftig förbättring av sin ekonomi. Statsbidragettill kommunalskatteutjämning har ökat från 2,7 Ändringari sjukförsäkringen m. m. Ändringari sjukförsäkringen m. m. miljarder till10,1 miljarder . Dettahar inneburit en god möjlighet till utjämning och förbättring av den socialaservicen. har övriga statsbidrag till kommunerna ökat från 18,9miljarder till . Detta innebär att statsbidragen står fören allt större andel av kommunernas utgifter. Avdessa statsbidrag kan nämnas statsbidraget fill barnomsorg, som sedan1976 har ökat från 800 milj. kr. till 5,5 miljarder det budgetår som börjar den1 juh . Sjukpenningförsäkringen har inte tidigare berörts av besparingar. Detär självklart att när dessa genomförs i sjukförsäkringen så måste sammaprinciper gälla som för andra besparingar. Besparingsåtgärdernamåste således kombineras med åtgärder för att skydda svaga grupper. Därförfinns i föreliggande förslag ett högriskskydd, en förstärkt betydelse av20-dagarsregeln och ett slopande av fridagsregeln. Samtiigadessa åtgärder syftar till att ge ett särskilt skydd för alla dem som avmedicinska skäl har hög korttidsfrånvaro. Jag skall återkomma till dem . Förslageni propositionen berör många människor - i praktiken alla de -drygt fyramiljoner människor som har arbete i vårt land. Besparingseffekten är betydande.Huvuddelen av besparingarna rör ersättningen vid korttidsfrånvaro. Innanjag går närmare in på dessa förslag vill jag något kommentera denna typ avfrånvaro. Debattenom besparingsförslagen i sjukförsäkringen har i stor utsträckningpräglats av uppfattningar om att korttidsfrånvaron varierar kraftigt mellanolika befolkningsgrupper. Så är inte fallet. Med korttidsfrånvaro menar jag dåsjukskrivningar som varar än . Dessafrågor har blivit väl belysta i det arbete som bedrivits inom ramen förutredningen och sjukvård inför 90-talet (HS 90) och i dess betänkandeOhälsa och vårdutnyttjande. Faktumär följande: Det finns ingen klar skillnad i korttidssjukskrivning mellankvinnor och män. Det finns ingen klar skillnad i korttidssjukskrivning mellansmåbarnsföräldrar och icke-småbarnsföräldrar. Det finns ingen klar skillnad ikorttidsfrånvaro mellan arbetare och tjänstemän. Däremotfinns det en markant skillnad i korttidssjukskrivning mellan personer som äryngre än och personer som är . Åldersgruppen under 30 århar en klart högre korftidssjukskrivning än vad åldersgruppen som är äldre än30 år har. Även åldersgruppen har en lägrekorttidssjukskrivning än de har som är . Detär svårt att förklara denna skillnad. Förmodligen beror den på attsjukdomsbegreppet är något annorlunda hos yngre personer än hos medelålders ochäldre personer. Samma mönster går igen över hela landet, oavsett om länet ifråga har hög eller låg genomsnittlig sjukfrånvaro för hela befolkningen. Ser vi däremot på demedellånga och långa sjukskrivningarna finner vi helt Kvinnor har här något fler sjukskrivningsdagar än män. Arbetare har enstörre medellång och lång sjukfrånvaro än tjänstemän. Speciellt stor blirskillnaden om arbetet är fysiskt ansträngande. Dessa fakta har varit väl kända vid utarbetandet avförslaget fill införande av självrisk i sjukpenningförsäkringen. Förslaget hardärför utformats med största möjliga hänsyn till behovet av att skyddalångtidssjuka och personer med hög medicinskt motiverad korttidsfrånvaro. Propositionen innebär, som de flesta känner till vid dethär laget, att ett system med utan ersättning införs vid varjesjukdomsfall. Härigenom påverkas alla lika i så måtto att alla får avstå frånersättning från sjukförsäkringen efter den dåsjukdomsfallet anses ha inträffat. skärps kravet på nedsattarbetsförmåga för att få räkna som insjuknandedag. Arbetsförmågan fillföljd av sjukdom bör i fortsättningen vara nedsatt till minst hälften för atten dag skall få räknas som insjuknandedag. Karensdagarna kombineras med ett högriskskydd, som ikorthet innebär aft ingen skall kunna få under entolvmånaderspe-riod. Utöver det skydd som ligger i dets.k. högriskskyddet finnsi propositionen ytterligare två skyddsregler för dem som av medicinska skäl haren hög korttidsfrånvaro. Det gäller fill att börja med den s. k. 20-dagarsregeln,som får en större betydelse i ett system med karensdagar än den har i dag.20-dagarsregeln innebär i korthet att om en person insjuknar på nytt inom 20dagar från tillfrisknandet vid föregående sjukdomstillfälle, så räknas det nyasjukfallet inte som ett nytt fall, utan som en fortsättning på det fidigare.Varken anmälningsdag eller karensdagar räknas i ett sådant läge. Det innebärför alla som har regelbundna behandlingar som kräver minst en sjukdag, att de iprakfiken helt slipper .karensdagar. Detta gäller t. ex. för patienter mednjurdialys och för andra med liknande behov av frånvaro av medicinska skäl. Den tredje skyddsåtgärden i förslaget är slopandet av denstarkt kritiserade fridagsregeln; Fridagsregeln, som gäller för sjukfallkortare än , innebär att ingen ersättning utgår för de dagar underkorttidssjukskrivningen som man skulle ha varit ledig och utan förvärvsinkomst- detta gäller dock . Denna fridagsregel, som vi nu har levt medi , har ofta slagit mycket orättvist t. ex. för deltidsarbetande, somju i flertalet fall är kvinnor, men också för de kollektivanställda. Med hänsyntill de olikheter som finns på arbetsmarknaden mellan oHka avtal hardenna fridagsregel inneburit att de kollekfivanställda vid kortfidsfrånvaro harhaft en sämre ställning än tjänstemän med månadslön. Genom att fridagsregeln slopas betalas i fortsättningensjukersättning ut för utom anmälningsdag och karensdagar med 1/365av den årssjukpenning man är berätfigad till. Härutöver föreslås i propositionen en sänkning avsjukersättningen under sjukdagarna 3-90 från fill . För personer medhöga förvärvsin- Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Ändringari sjukförsäkringen rn. komster sänkskompensationsgraden för den del av inkomsten som ligger mellan 5,5 och 7,5gånger basbeloppet till i stället för som tidigare . Denna sänkning avkompensationen till personer med höga inkomster gäller utan tidsbegränsning.Förslaget får på så sätt en fördelningspolifiskt motiverad profil, därmänniskor med höga inkomster får bära en väsentligt högre självrisk än övriga. Denlägre kompensationsnivån kommer enligt proposifionen att gälla också för denföräldrapenning som utgår för tillfällig vård av barn, för havandeskapspenning,för ersättning till smittbärare och för arbetsskadeförsäkringen undersamordningstiden. Den kommer däremot inte att gälla föräldrapenning i.sambandmed barns födelse och särskild föräldrapenning. Vidareföreslås att sjukpenningavdraget vid sjukhusvård höjs från . per dag till40 kr. per dag, dock högst en tredjedel av sjukpenningens belopp. Detta ärockså ett sätt att skydda människor med låga inkomster. Äventandvårdsförsäkringen berörs av besparingen. Försäkringsersättningen sänksfrån av kostnaderna för tandvård . Ersättningenför kostnaderna därutöver berörs inte utan kommer även i -fortsättningen attvara . Även denna-besparingsåtgärd är utformad så, att den skall bäras avdet stora flertalet och inte av den grupp som har de största vårdbehoven. Densamordning som finns mellan arbetsskadeförsäkring och sjukförsäkring under deförsta kommer att vara kvar även i fortsättningen. Jag har ipropositionen aviserat en översyn av arbetsskadeförsäkringen. I samband meddenna bör även de problem uppmärksammas som rör nr 121, somföreskriver att förmåner vid yrkesskada skall utgå utan karenstid. Det bör ingåi den nu aktuella översynen att möjligt finna en smidig lösning på detsamordningsproblem som uppstår genom införandet av karensdagar. Besparingseffekten i sjukförsäkringen av de här föreslagna åtgärdernablir betydande, ca räknat per helår. Enliknande besparingseffekt hade uppnåtts, om man i stället valt att sänka dengenerella kompensationsnivån från nuvarande till av inkomsten:Regeringen har dock avvisat denna lösning, eftersom den skulle ha drabbatlångtidssjuka mycket hårt. Omman skall fördela ett så omfattande besparingsförslag som det här är fråga om,så anser jag att man klart kan konstatera att regeringen valt en urfördelningspolitisk synpunkt god lösning. här angivna besparingseffekterna ligger enbart den rent budgetmässigaeffekten av förslaget. Om åtgärderna skulle medföra en viss nedgång isjukskrivningen, blir besparingen i sjukförsäkringssystemet större. Som exempelkan nämnas att varje genomsnittlig sjukdag för svenska folket kostar ca600 milj. kr. Regeringenhar dock i propositionen endast angett den direkta besparingseffekten avförslaget vid i övrigt oförändrad sjukskrivning. I propositionen redovisasockså en faktisk nedgång i sjukskrivningsfre- kvensenunder senare år. Denna har i sig inneburit en besparing och är en huvudorsaktill att sjukförsäkringssystemet visat ett växandeöverskott. Orsakerna till den minskade sjukskrivningen är svåra attange exakt. Man kan dock konstatera att det inte är kortfidsfrånvaron somminskat utan långtidsfrånvaron. Detta tyder på aft det är långsiktigt verkandehälsopoli-tiska åtgärder som påverkat sjukskrivningarna i positiv riktning.Personligen anser jag att de senaste fio årens satsningar på förbättradearbetsmiljöer nu börjar ge resultat. Den pågående utbyggnaden avprimärhälsovården -öppenvården - möjliggör för sjuka att snabbare komma ikontakt med läkare och annan sjukvårdspersonal. En ytterligare bidragande orsak främst kanvara den sjunkande alkoholkonsumtionen. Försäkringskassorna gör en snabbare uppföljning avmedellånga och långa sjukskrivningsfall. Rehabiliteringsåtgärder sätts numerain snabbare i dessa fall. De besparingar som blir följden av bifall tillproposifionens förslag skall i sin helhet tillföras statsbudgeten och denfinansiering av folkpensionssystemet som finns inom statsbudgeten. Detta skergenom att sjukförsäkringsvagiften föreslås sänkt fill , samtidigtsom folkpensionsavgiften föreslås höjd till . Genom förändringen kommer folkpensionsavgiften attfinansiera av hela folkpensionskostnaden, vilket bör kunna bidra fillatt trygga den långsiktiga finansieringen av folkpensionssystemet, inkl. pensionstillskottentill folkpensionärer som helt saknar ATP eller har låg ATP. Folkpensionsavgiften hade under alla omständigheter behövthöjas oavsett besparingen i sjukförsäkringen. Genom att åtgärderna kommersamtidigt blir dock nettoeffekten för de samlade socialförsäkringsavgifternaplus minus noll. Undantaget från detta resonemang gäller de egenföretagaresom fram till nu kunnat välja tre frivilliga karensdagar. För dessa harutskottet beställt ett förslag till höstens som gör det möjligt för egenföretagareatt få ett nytt alternativ med frivillig karens utöver de somtillkommer för alla genom propositionen. Det bör vara möjligt att tillmötesgåutskottets begäran med ett ikraftträdande . Införandet av självrisk i sjukförsäkringen kommer, som jagsade i inledningen av mitt anförande, att påverka i princip alla de drygt 4miljoner människor i vårt land som har arbete. Sjukpenningförsäkringen äruppbyggd efter inkomstbortfallsprincipen. Det innebär att ersättning utgår medvarierande belopp vid sjukdom, från . per dag tillf. per dag sommest. Införandet av karensdagar innebär försjukförsäkringsersättningen att höginkomsttagarens bortfall blir . perdag i förhållande till nuvarande regler, medan den genomsnittiigeindustriarbetarens inkomstbortfall blir ca . för vardera karensdagen, ibåda fallen räknat före skatt. Påarbetsmarknaden finns som bekant många avtal som kompletterar Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Ändringar i sjukförsäkringen m. m. sjukförsäkringen.De varierar starkt från avtalsområde fill avtalsområde. finns alltså enbetydande skillnad i ersättning till den enskilde vid sjukdom. Syftet med de nu redovisade besparingsåtgärderna är aft deskall påverka alla inkomsttagare på i princip samma sätt. föreslåsdärför göra ett uttalande med en uppmaning till parterna på arbetsmarknaden atti kommande avtalsrörelse verka för aft effekterna av de föreslagna åtgärdernablir likvärdiga för olika grupper på arbetsmarknaden. De föreslagna förändringarna avses träda i kraft den 1januari 1983. Samfidigt löper gällande avtal ut på arbetsmarknaden.Likvärdighet är ett rättvisekrav, och jag hoppas att arbetsmarknadens parterskall ställa upp för denna princip. Vad som än händer i kommande avtalsrörelse så innebärregeringens förslag att de nuvarande nittio procentens ersättning frånsjukförsäkringen helt försvinner under de båda karensdagarna för allaförvärvsarbetande. Så till vida finns en likvärdighet redan från början iproposifionen. Det betyder också att om någon av parterna på arbetsmarknadenvill fylla ut detta utrymme i kommande avtalsrörelse, så måste detta tas ur detlöneutrymme som står till förfogande. Från socialdemokratiskt håll har angetts att proposifionenskulle påverka utrymmet för kommande avtalsförhandlingar i negativ riktning.Jag vill i det sammanhanget konstatera att det socialdemokratiska förslagettill momshöjning far ett disponibelt realinkomstutrymme i anspråk som är merän dubbelt så stort som de här föreslagna åtgärderna. Det socialdemokrafiskaförslaget om momshöjning torde vara en väsentiigt mer komplicerande faktor i enkommande avtalsrörelse med begränsat löneutrymme än vad sjukförsäkringspropositioneni sig är. Jag nämnde i inledningen fill mitt anförandeaft föreliggande proposition är en del av en helhet, dvs. regeringens arbeteför att stärka den svenska ekonomin. Tack vare de offensiva satsningar somgenomförts i den ekonomiska politiken och de besparingar som föreslagitsminskar de ekonomiska påfrestningarna i statsbudgeten. Vi är nu på rätt väg.Den ekonomiska stramheten till trots har en rad reformer genomförtssom stärker människors grundtrygghet. Jag har nämnt några av dessa tidigare imitt anförande. Jag vill dock samfidigt understryka att det finns behov avytterhgare sociala grundtrygghetsreformer, där vi inte får tveka att omfördelaresurser för aft skydda och stödja den som bäst behöver stöd. De ekonomisk-politiska åtgärderna har också möjliggjortkraftfulla satsningar på sysselsättningsskapande åtgärder, vilka bidragit fillatt vi kunnat hålla arbetslösheten i på en klart lägre nivå än deflesta andra industriländer - inkl. de med socialdemokrafiska regeringar. Vi har runt om oss i exempel på nationer somskjutit sina ekonomiska problem framför sig utan aft på allvar ta itu med dem.Detta har kanske på kort sikt varit det mest populära tillvägagångssättet. Menganska snart har man nått en punkt där infe ens den bästa vilja kan möjliggöraekonomiska satsningar för att hålla sysselsättningen uppe. Det är möjligt att regeringens olika besparingsförslaginfe är den på kort sikt mest populära politiken. Jag är dock övertygad om attframtiden kommer att utvisa att detta är den mest ansvarsfulla politiken i ensvår ekonomisk situation. 2 (): står inför ettviktigt, för att inte säga historiskt, avgörande. Det utskottsbetänkande vibehandlar gäller en grundläggande trygghetsfråga för huvuddelen av det svenskafolket. Målmedvetet har den borgerliga regeringen inriktat densociala nedrustningen mot de vitalaste delarna av det sociala trygghetssystemsom arbetarrörelsen byggt upp här i landet. Angreppet på ATP och pensionernasvärdesäkring är ett exempel. gäller det sjukförsäkringen. Steg för stegbryts på detta sätt viktiga frygghetsreformer ned, och vi avlägsnar oss snabbtfrån den solidaritetens politik som har varit vägledande för arbetarrörelsensreformarbete. Nästan beslöt på densocialdemokratiska regeringens förslag att avskaffa karensdagarna och dessutomväsentligt förbättra ersättningen från sjukförsäkringen. Det är denna viktigareform som de borgerliga partierna nu avser aft riva upp och därmed införa engammal klassgräns. Dessutom avser man aft även i andra väsentliga delarförsämra försäkringen. Med rätta har detta framkallat protester från landetslöntagare i en omfattning som saknar motstycke. Enbart tillsocialförsäkringsutskottet har inkommit protester från tusentals människor runtom i vårt land. mötte jag metallarbetare från somöverlämnade hstor, upptagande 10 436 namn. De var upprörda. I en särskild skrivelse, ställd till ledamöter,har , ,och uppmanatriksdagen aft avvisa förslaget. I denna minst sagt unika skrivelseunderstryker man att regeringens förslag är en eftergift åt illa underbyggdaarbefsgivarkrav och ett öppet ställningstagande mot löntagarna. Utöver de ofta påpekade orättvisor som blir följden avregeringsförslaget ökar också kraftigt risken för konfrontation påarbetsmarknaden. Höstens viktiga avtalsrörelse är med andra ord redan i fara,om skulle votera igenom förslaget. Trots de massiva protesterna har förslaget endast i ettavseende utlöst någon reaktion från den borgerliga sidan, nämligen när detgäller egenföre-tagarna. På ett avslöjande sätt markerar detta var deborgerliga partiernas intressen är förankrade i denna viktiga rättvisefråga.Det är ett djupt orättfärdigt förslag som den borgerliga regeringen förelagtriksdagen. På sina håll talar man om att detta är en reform.