prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:86 av m.fl. med anledning av proposition1981/82:28 om ändringar i rättshjålpslagen (1972:429), m. m. 1981/82:87 av m. fl. med anledning av proposition 1981/82:40 omhemförsäljningslag 1981/82:88 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:41 om förundersökningsbegriinsning-ar m. m. 1981/82:89 av m. fl. 1981/82:90 av Per-OlofStrindberg 1981/82:91 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:44 med förslag lill lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark 1981/82:92 av m. fl. med anledning av proposition1981/82:56 om kapitaltillskott lill vissa statliga företag, m. m. 26 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1981/82:81 av () till statsrådet om yrkesintroduktionsutbildningen: beslöt ianslutning lill den s. k. ungdomsproposi-tionen atl man skulle införayrkesintroduklion i form av utbildning som skulle förläggas tillföretagen. Den nya utbildningen skulle rikta sig till elever som av någonanledning inte ville eller kunde delta i den reguljära gymnasieskolansutbildning. Tanken var att man bl. a. skulle fånga upp skoltrötta elever. Dessaskulle få möjligheler all under instruktion praktiskt pröva på olikaarbetsuppgifter. Yrkesinlroduktionen skulle så långt möjligt utformasindividuellt. När det gäller introduktionsutbildningen har många problemlagt svårigheter i vägen för ett fullföljande av de intentioner som riksdagenuttalat. De är främst hänförliga till hantverksbetonade yrken, men kan ocksågälla inom industrin. Problemen hänger samman med de fackliga organisationernasinställning till utbildningen. Det har t. o. m. gått så långt att den fackligaorganisationen kräver företagare på skadestånd på flera förkollektivavtalsbrott. Företagarna har i god tro och på uppmaning avskolmyndigheter och med stöd av SSA-råd ordnat introduktionsutbildning. Några avde uppkomna problemen kan sammanfattas så här; Lärlingsavtal i vissa branscher synes i praktiken fungerasom ett hinder för yrkesintroduklion. Centralaavtal åberopas ofta som ett villkor för yrkesintroduktion. Lokala fack hävdar ibland atl yrkesintroduklion inte fårförekomma och åberopar därvid diverse motiv: lönen skall regleras så attfackets krav kan tillgodoses, arbetsgivare som inte anställt ungdomar som variti yrkesintroduktion medges inga nya platser, risk för alt ungdomarna trängerut äldre, etablerad arbetskraft. Vissa kommuner kan förorsaka svårigheter att få ungdomarnaatt acceptera yrkesintroduktionen, eftersom de bygger upp alternativa system (iGävle s. k. arbetslivsanpassning) med bättre förmåner. Många ungdomar som deltar i yrkesintroduklion synes få"avtal" som ger dem förmåner (måltidspengar och stimulansbidrag vidavslutad kurs); systemet är i och för sig bra, men kan uppfattas som stridandemot de grundläggande reglerna (ersättning lill arbetsgivare och vanligtstudiebidrag). Fackliga organisationer hävdar i vissa fall att elevernaär att betrakta som anställda och därför skall ha avlalsenliga löner.Arbetsdomstolen har i ett avgörande godkänt fackets ståndpunkt. I en skrivelse lill regeringen harskolöverstyrelsen anfört följande sammanfattande synpunkter: Anställningsförhållandet minskarmöjligheten alt anordna en pedagogisk och organisatoriskt rationellundervisningssituation. Med anställning följer lön och krav påproduktionsinsatser som skall ge viss avkastning. Delta år svårt alt förena medövning och träning under handledning. Även om del från pedagogisk utgångspunkt ärett krav alt eleven deltar i produktionen kommer behovet av handledning,instruktion och övning all utgöra ett avbräck i produktionen om undervisningenoch introduktionen skall ges den bredd och del innehåll som åsyftats. Elevernakommer under sin utbildningstid i företaget att bidra till viss ökadsysselsättning genom att tid måste avsättas för deras handledning och träning.För handledning m. m. utgår också särskild ersättning. Möjligheten att låta eleverna byta förelag för altåstadkomma erforderlig bredd och vidgad arbetslivserfarenhet försvåras genomett anställningsförhållande. SÖ ser med oro på den situation som kan uppstå om interedovisade problem kan få sin lösning. Ytterst drabbas våra ungdomar och främstde som befinner sig i en svår situation. SÖ har utgått från altberörda parter följer utvecklingen och på olika vägar aktivt försöker undanröjade problem som uppkommer. Skulle skolans behov av samverkan med arbetslivet intekunna utvecklas till följd av aktuella problem måste de bli föremål fören närmare analys, överväganden och beslut som kan leda till att de undanröjs. Del jag här redovisat skapar ennegativ publicitet kring en utbildningsform som från många synpunkter är värduppmuntran. Företagarna i allmänhet blir naturligtvis återhållsamma med attställa utbildningsplatser till förfogande. Kort sagt: en god sak skadas ochdet går ul över en grupp ungdomar som så väl behöver introduktion och praktik iarbetslivet. Yrkesinlroduktionen enligt den s. k. ungdomspropositionen äremellertid otillräcklig i det längre perspektivet. Den ger i och för sigungdomar utbildning och sysselsättning . Urutbildningssynpunkt är de i många fall dock klart otillräckliga.De bör därför på olika sätt kompletteras med andra möjligheler till utbildning. I gymnasieskolan finns också vad man kallar inbyggdutbildning. Denna innebär alt förelaget svarar för arbetsleknik och fackteori,och alt gymnasieskolan svarar för de allmänna teoretiska ämnena. Denna utbildninghar minskat efter gymnasieskolreformen 1971 och det finns nu ell uppdämt behovav den. Den inbyggda utbildning som bedrivs inomgymnasieskolan och som bygger på inslag i den gamla verkstadsskolan bör finnaskvar men bör utvecklas och anpassas för sektorer såsom hantverk, småindustrioch jordbruk. En utveckling på detta sätt förutsätter emellertid: Regering ochriksdag måste se till alt skolmyndigheter, branschorganisationer och fackligaorganisationer har en gemensam, klar och entydig uppfattning om elevensställning. Frågan omersättning till företag och elever måste lösas. håll har klagats på att företagen fått gratis arbetskraft.Elever har framfört liknande synpunkter. I vissa fall har elever erbjuditsutbildningsplatser men lackat nej, då de i stället kunnat lyfta KAS-ersällningmed /dag. Delta är klart otillfredsställande. Reglerna förbildande av klasser/grupper måste mjukas upp. Utbildning bör få startas medmindre än åtta elever, vilket är begränsning. Äldre vilandeläroplaner bör inventeras och bearbetas och vid behov kompletteras med nya. Denna vidgadeinbyggda utbildning bör framför allt inriktas på hantverk och småindustri. De här föreslagna åtgärderna fyller ett stortutbildningsbehov, men de har också en betydande social aspekt. Många elever sominte kunnat få plats i den "vanliga" gymnasieskolan skulle kunna gesen god utbildning och social fostran med arbetsträning. Företrädare för SHIO-Familjeföretagen har i ett uttalanderedovisat förslag till dylika lösningar, t. ex. genom alt inrätta en särskildhantverkslinje i gymnasieskolan, öppen för de yrken som är försmå för atl geunderlag till en egen linje eller specialkurs. Den praktiska utbildningen kan iså fall förläggas till verkslåder hos olika hantverksmäslare och andra förelag.Man tänker sig härvid ett återupprällande av lärlingsutbildning i modern form,anpassad till dagens reella förutsättningar. Skolan har under senare lid på ett markant sätt deltagit iutbildningen på den praktiska sidan. Ungdomspropositionen och SSA-råden ärföreteelser som ger mer kontakter mellan skola och arbetsliv. Skolan har fåttell uppföljningsansvar av ungdomar . Denna utvecklingsprocess måstegå vidare med sikte på mer långsiktiga problemlösningar. Det somhär anförts leder till atl två problemkomplex måste ul. Åtgärder måstevidtas för att underlätta atl introduktionsutbildningen kan anordnas på skildatyper av arbetsplatser i enlighet med intentioner. Här finns tvåvägar alt gä: antingen genom all få till stånd en central uppgörelse elleravtal med berörda arbetsmarknadsparler och regeringen med avsikt att undanröjade hinder som ligger i vägen för yrkesinlroduktionen, eller genom atl vidtalämpliga lagsliflningsålgärder. Åtgärder i detlängre perspektivet måste vidtas för att främja yrkesutbildning och inslussningtill industri och hantverksyrken genom att återupprätta den s. k. lärlingsutbildningeni modern form, bl. a. med beaktande av de synpunkter som t. ex. SHIO har förtfram. Med anledning av del anförda får jag anhålla om kammarenstillstånd att till skolministern framställa följande frågor; Är skolministern beredd att genom överläggningar medberörda eller i sista hand lagstiftning medverka till alt de hinder som uppställs mot anordnande av yrkesintroduklion undanröjs? Vilka åtgärder övervägs i ett längre perspektiv för attskapa en effektiv yrkesutbildning inom industrin och i hantverksyrken i nära anslutning till del praktiska arbetslivet? 27 § Meddelande om frågor Meddelades atl följande frågor framställts 1981/82:104 av (vpk) tillstatsministern om statsrådsullalanden med anledning av leveransen avflygledningssyslem till : "Först slalminisler ,sedan utrikesminister och så försvarsminister - allaskrapade de i lur och ordning med foten och bad amerikanskeförsvarsministern om ursäkt." (den 23oktober 1981.) Bakgrunden var Dalasaab;s leveranser av flygledningssyslem lillSovjetunionen 1977-1978. Hade det inte varit lämpligare alt protestera mot ;skrav alt få bestämma över svensk utrikeshandel? 1981/82:105 av () lill statsrådet om det centrala ansvaret för kontrollen av konsumtionsvalten: Trots utredningar ochriksdagsbeslut har rått stor oklarhet beträffande det centralaansvaret för konsumtionsvaltenkonirollen. förutsatte socialutskottet med anledningavenmoderat motion all oklarheten skulle bringas all upphöra och altregeringen i särproposition skulle behandla frågan, såvida inte inom snarframtid en samlad proposition med anledning av utredningen hälsoskyddkunde framläggas. beslöt enhälligt i enlighet med vad utskottetanfört. Anser statsrådet att den centralakonsumtionsvaltenkonirollen f. n. har möjlighet att fungera på elltillfredsställande sätt? Om inte, när avser statsrådet lägga fram förslag somkan lösa frågan om det centrala myndighetsansvaret för vattenkontrollen? 1981/82:106 av () till statsministernom nystartade företags rätt till underskottsavdrag: Vill statsministern närmareklargöra innebörden i de uttalanden som statsministern gjort omalt personer som startat förelag icke skall drabbas av de föreslagnabegränsningarna i rätten lill underskoltsavdrag? 1981/82:107 av () till statsrådet om intagningen till gymnasieskolan: När läroplanen för grundskolanbehandlades uttalade sig positivt för en försöksverksamhet medbetygsfri intagning till gymnasiesko- Föredragande statsråd ansåg det även angeläget atl försöks- Nr 25 verksamheten utvidgades också till andra län, och i detta instämde den utbildningsutskottet (UbU 1978/79:45). Efterdiverse turer i regeringen kring SÖ:s förslag lill urvalsgrunder har nu ochLindesbergs kommuner ansökt om att få starta försöksverksamhet Meddelande /83 medan övriga kommuner i län avser all börja läsåret fråsor 1983/84. har regeringen beslutat uppskjuta försöksverksamhetenoch med anledning av delta vill jag fråga skolministern: Är regeringen intresserad av all få igångförsöksverksamhet för att pröva andra modeller för intagning lillgymnasieskolan? 1981/82:108 av (vpk) lillarbetsmarknadsministern om åtgärder för att förbättra situationen påarbetsförmedlingarna; Arbetslösheten är nu högre än påmycket . Detta väcker bl. a. frågan om förbättrade resurser tillarbetsförmedlingarna. Dessa är inte dimensionerade för den höga arbetslöshetsom nu är verklighet. De arbetssökande kan därför inte få den service de ärberättigade till. Arbetsmiljösituationen för dem som arbetar påarbetsförmedlingarna blir också mycket svår. I inlerpellationsdebatten om arbetslösheten den 6 novemberställdes den fråga som jag inledningsvis nämnde, men något nöjaktigt svar gavsinte. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern; Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attförbättra situationen på arbetsförmedlingarna? 1981/82:109 av () till utrikesministern omeventuella planer på ett nytt biståndsprojekt i ; Avser utrikesministern initieranågot nytt biståndsprojekt i ? 1981/82:110 av 5l//7aE/ia55o« (c) tillarbetsmarknadsministern om arbetsförmedlingen på kulturområdet: Regeringen tillsatte enutredning på arbetsförmedlingens område. Utredningen skall bl. a. ta upp fråganom arbetsförmedling på kulturområdet. avslog motion 1979/80:1794 beträffandearbetsförmedling för musiker och artister med hänvisning till den nämndautredningen. Medhänvisning till ovanstående frågar jag arbetsmarknadsministern: Hur långt har utredningen hunnit? När kan man väntaslutredovisning? 1981/82:111av () till utbildningsministern om beskattningen avstiftelser med kulturpolitisk uppgift, m. m.: Rikskonserter har som statligstiftelse med kulturpolitisk uppgift varit skatte befriad. Skattemyndigheternaändrade denna sin bedömning och påförde Rikskonserler skatt retroaktivt /79.Netto uppkommer därmed en extra och oförutsedd budgetbelastning på 1,2 milj.kr. och med ca 0,5 milj. kr. har /82 beviljat ettextra anslag som dock inte lär täcka hela skatteskulden. Rikskonserter har också fått anslagsminskning i år.motsvarande I milj. kr. Medanledning härav vill jag fråga; att kompensera Rikskonserter för den oväntade skatten, så attRikskonserter garanteras samma bidragsram reellt som avsett? att verka för atl stiftelser med kulturpolitisk uppgift undantasfrån skatt på samma sätt som tidigare skett? 28 § Kammaren åtskildes .