prot · G50994 · 1981-12-31 00:00:00 — Om det är på det sättet - och sä bör det väl vara -att ord följs av handling, bör nu vara mogen att hos regeringenbegära ett förslag om sådana avgifter. Visserligen finns det en skillnad meHande olika yrkanden som framförs i motionerna om sättet att utta dessa avgifteroch deras storlek, men den frågan finns det ju möjlighet att återkomma till härregeringens förslag föreligger. Imotion 211 föreslås att produktionsavgifterna skall återgå till de regioner därde äldre vattenkraftverken finns. I dessa regioner råder stora problem till följd avsvårigheterna för våra två slora basnäringar skog och malm och därtill hörandeindustri. En allt starkare opinion i dessa regioner kräver att en del av destora vinsterna skall återgå för investeringar. Om så blev fallet skulle finansieringenav vissa regionala initiativ bli möjlig inom ramen för regionala beslut. Detfinns otaliga exempel på hur sysselsältningsskapande projekt, som harframtagits ute i de olika länen, inte har kunnat fullföljas på grund av attfinansieringsfrågan inte har lösts. Det allt större ansvar som de regionalamyndigheterna åläggs för att klara sysselsättningen kräver givetvis också attdessa myndigheter får tillgång till finansieringsmedel. Vihar föreslagit elt fondsystem för att administrera dessa medel, ell fondsystemmed en central fond samt fonder ute i de olika regionerna. Vi är naturligtvisöppna även för andra tekniska lösningar. Vad vi anser viktigt är emellertid altdessa medel återgår till de olika regionerna och att man där får regionalbeslutanderätt över dem. Att vi inte är ensamma om denna uppfaltning styrks avolika uttalanden från politiska och andra organisationer, där samma meninguttalas som vi framför i motionen. Utskottetavstyrker nu motionerna med motiveringen att energiskattekommitténs betänkandemåste avvaktas. Kommitténs betänkande väntas komma denna vär. Enligt vad somhar upplysts i denna debatt har betänkandet redan framlagts. Men det är väl dälämpligt att nu begära ett förslag frän regeringen om ett avgiftssystem. Dä ärju önskan klart uttalad, och dä behöver vi ju inte, som utskottetsäger, "förutsätta" att regeringen skall vidta erforderliga åtgärder. Med detta ber jag att få yrka bifall till motion 1981/ 82:211. Vissaskatter och avgifter på energi, m.m. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (energiskatten och beredskapsavgiften påoljor) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av m. fl. i motsvarande delmed 128 röster mot 15 för motionerna 1140 och 1568 av m. fl. 141 ledamöter avstod från att I huvudvoteringen bifölls utskottetshemställan med 144 röster mot 128 för reservation 1 av ErikWärnberg m. fl. i motsvarande del. avstodfrån att rösta. (Se dock mom. Mom.2 (skatten på bensin och motoralkoholer m. Ulskouetshemställan bifölls med 270 röster mot 15 för motion 1568 av m. fl.i motsvarande del. 1 ledamot avstod frän att rösta. (Se dock mom. Mom.3 (nedsättning av allmän energiskall) Utskottelshemställan bifölls med 222 röster mot 62 för reservalion 2 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. (Se dock mom. Vissa åtgärder för att förstärka budgeten Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls. (Se dock mom. Mom. 5 (övervinster i vattenkraftverk) I kontrapropositionsvoteringen biträddes utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservation 3 avErik m. fl. med 132 röster mot 15 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 211 av m. fl.139 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen avgavs 143 röster för utskottetshemställan och 143 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till reservation 3 av m.fl. Kammaren beslöt med 143 röster att betänkandet i desshelhet skulle återförvisas till utskottet. 143 röster avgavs för att mom. 5skulle avgöras genom lottning. 20 § Vissa åtgärder för att förstärka budgeten Föredrogs skatteulskottets betänkande 1981/82:32 om vissaåtgärder för atl förstärka budgeten. 92 BOSÖDERSTEN (s); I skatteutskottets betänkande nr 32 behandlastvä av de yrkanden som socialdemokraterna ställt för atl stärka statensinkomster, nämligen dels om återställande av mervärdeskatten till vad den varföre höstens sänkning, dels om beskattning av videoapparater och tillhörandeutrustning. Båda dessa förslag är inslag i en större lista på åtgärder för attstärka de statliga finanserna. Andra förslag som har samma ändamål är kraven påskärpning av förmögenhetsskatt och höjning av uppbördsavgifter. Hit hör ocksåförslaget om en snabbare uppbörd av importmoms och kravet på en beskattning avövervinsterna inom vattenkraften som vi behandlade. Tillsammans ger dessaåtgärder en samlad inkomstförstärkning till statsbudgeten om drygt 6 miljarderkronor. Det finns tre huvudskäl till att vi socialdemokrater harlagt fram förslagen om inkomstförstärkningar i den stadiga budgeten. Det förstaskälet är atl vi behöver medel för att hejda den sociala nedrustning som deborgerliga partierna nu tvingas till. Med inkomstförstärkningarna kan vivärdesäkra pensionerna. Vi kan se till att arbetslöshetsförsäkringen inteytterligare urholkas, och vi kan hålla sjukförsäkringen intakt. Det kostartillsammans ungefär 1,5 miljarder. Med hjälp av de inkomstförstärkningar som vi föreslagitkan vi alltså slå vakt om de svaga och se till att karensdagar inte behöverinföras samt att de arbetslösa inte drabbas ytterligare genom minskadeersättningar från arbetslöshetskassan. Vår politik med höjd moms och andrainkomstförstärk- ningar visar på ett avgörande sätt skillnaderna mellan borgerlig och ''' "'* socialdemokratisk fördelningspolitik. Det andra skälet lillinkomstförstärkningar är att vi behöver medel för H rnars 1982 offensiva satsningar påinvesteringar inom den offentliga sektorn, den sektor som staten kan styra.Vi vill satsa 2 miljarder på sådana investeringar. Deltredje skälet för inkomstförstärkningarna är atl vi behöver börja för attförstärka minska budgetsaldot. Det är en läng väg tillbaka till balans. Meni budgeten förhållande lill regeringens förslag ger oss i alla fall detsocialdemokratiska alternativet en minskning av budgetunderskottet med 1,9miljarder kronor. Detvå förslag som av tekniska skäl brutits loss och som finns i belänkandet 32 ären höjning av momsen och ett införande av videoskatl. Av dessa är kravet pä ettåterställande av momsen lill vad den var före den 16 november förra åretviktigast. Låtmig först göra ett par kommentarer till momssänkningen . Som vi minnsgenomförde då regeringen elt åtgärdspaket för atl försöka sanera vår ekonomi,där en devalvering av kronan var det centrala inslaget. Tillsammans med altkronan devalverades, sänktes då momsen. Många var förvånade över dennakombination av åtgärder. En devalvering har alllid ett moment av åtstramning isig genom att höja prisnivån i det land som devalverar. Därigenom minskasefterfrågan, och importen minskar också, under det att exporten får bättrevillkor. Del är precis del som är meningen med en devalvering. En momssänkningfär däremot rakt motsatt effekt. Därför fanns det all anledning attfräga sig; Varför sänka momsen när man devalverar? Svaretpå den frågan hade inte med ekonomisk logik att göra. Det var en rent taktisktbetingad åtgärd. Regeringen var helt enkelt paniskt förskräckt för att den s.k. prisklausulen i avtalsuppgörelsen skulle utlösas. Av rent taktiska,manipulationsartade motiv ville man därför sänka momsen. Det är klart atl enekonomisk politik som styrs av sådana motiv inle kan fä kraft och sammanhang. Visocialdemokrater tog också avstånd från momssänkningen även om vi accepteradedevalveringen. Det stod hell klart för oss att en eflerfrågepå-spädning genommomssänkning bara ytterligare skulle försvaga vår ekonomi och öka påbudgetunderskottet. början tog också avstånd från momssänkningen. Men som så ofta ärfallet numera tvangs senare till reträtt; tycks junumera alltmer präglas av någon sorts schizofreni, där man ena dagen ägnar sigåt att vara ett slags mörkblått oppositionsparti och återigenvacklar in i regeringsfållan. Så gick det också , och till slut fickregeringen igenom sin momssänkning, om än i någol modifierad form. Detär farligt när den ekonomiska politiken får styras av rent taktiska skäl.Momssänkningen hade heller inga positiva effekter på den svenska ekonomin utanhar enbart bidragit till att ytterligare försvaga den. Vissaåtgärder för aU förstärka budgeten ocksåföljderna i form av en fortsalt stagnation i ekonomin och i form av den socialanedrustning som regeringen tvingas till. Denandra åtgärden som vi föreslår i betänkande 32, en skatt på videoapparater ochtillbehör till sådana, är nalurliglvis av mindre betydelse än värt förslag omatt återställa momsen till . En sänkning av momsen stimulerar privatkonsumtion. Ungefär hälften av de 3 miljarder som momssänkningen kostarförsvinner utomlands i form av ökad import, bl. a. just i form av importeradevideoapparater. Importen av sådana har ocksä ökal mycket kraftigt. I del sväraekonomiska läge där vi nu befinner oss får vi laga efter läglighet. Vi kantvingas tillgripa punktskatter för att hålla tillbaka import och konsumtion avlyxartiklar och mer umbärliga varor. Det är också mot den bakgrunden som viföreslagit en särskild skatt pä videoapparater och tillbehör som väntas gestatskassan åtminstone 150 milj. kr. Deinkomstförstärkningar som vi föreslagit ger oss möjligheter till offensivasaisningar. Om de genomförs skulle de tillåta oss att börja med del krisprogramsom vi från socialdemokratiskt håll har förespråkat. Det är svårt att i dagensläge, när vi har så lågt kapacitetsutnyttjande i vår ekonomi, få fart påindustins investeringar. Men vi har i alla fall en sektor som vikontrollerar-del är de statliga verken och myndigheterna. Därför har vi ocksåföreslagit investeringar i kommunikationer, i vägar och broar, ienergiproduktion och bostadsbyggande om . Dessa investeringarkommer sedan att dra med sig följdinvesteringar. Det här investeringsprogrammetuppgår till 7 ä 8 miljarder, och vi kan räkna med atl primärt, genom deinitiala effekterna, skapas del meUan 30 000 och 40 000 nya jobb. Vadjag nu sagt visar skillnaden mellan borgerlig och socialdemokratisk politik. Vibehöver de inkomstförstärkningar som en höjning av momsen och ett införande avvideoskatt ger. Därigenom får vi de medel som är nödvändiga för att stoppa densociala nedrustningen och i stället satsa på framåtsyftande investeringar somger jobb. Jagber, herr talman, att få yrka bifall till den socialdemokratiska reservationenvid skatteutskottets betänkande nr 32. Underdetta anförande hade ledningen av kammarens förhandlingar för en stundövertagits av tredje vice talmannen. 93 (); Jag vill börja med att yrka avslag på den socialdemokratiskareservationen till skatteutskottets betänkande nr 32. Betänkandetbehandlar den socialdemokratiska motionen 1699 med förslag till åtgärder föratt förstärka budgelen. Motionen har en rad yrkanden som syftar till en sådanförstärkning, och tvä utav dessa yrkanden behandlas i det här betänkandet. BoSödersten tog upp bakgrunden till hela motionen, men jag nöjer mig med altstanna inför de tvä yrkanden som är aktuella. Förstoch främst vill socialdemokraterna ha en försiärkning redan av innevarande årsinkomstsida i budgeten genom en höjning av momsuttaget fränden till den nivå som det hade före sänkningen . Vi förde viddet tillfället en ingående debatt om den av regeringen föreslagna sänkningen,som man ville vidta för atl devalvering och åtstramningsåtgärder i övrigt inteskulle få alltför stark köpkraftsindragande effekt på den privata konsumtionen.Riksdagen avvisade då socialdemokraternas förslag om att behålla dåvarande nivåpå momsen. Detskulle onekligen ge ell intryck av betydande ryckighet om , baranågra månader senare - och ulan att alldeles särskilda förändringar i detekonomiska läget inträffat - , skulle ändra uppfattning och besluta om höjtmomsuttag. Behovet av det lägre momsuttaget för atl inte få för hårdåtstramning av den privata konsumtionen är detsamma som . Detär ocksä fullt klart att ändringar av momsen ger handeln betydande merarbeteoch merkostnader. Det framhölls mycket starkt av socialdemokraterna när vi ihöstas diskuterade ändringar av momsen. Det finns all anledning förskatteutskott och riksdag att också ta hänsyn till konsekvenserna förnäringslivet, dä bl. a. handeln. Motionärernas motiv för skaltehöjningen -nämligen atl en sådan är fördelningspolitiskt bättre än nedskurnatransfereringar - kan man faktiskt också ifrågasätta. Detta leder fram tillutskottets yrkande om avslag på reservationen. socialdemokratiska motionen föreslås också en särskild skatt påvideoutrustning. Det är klart att de 150 milj. kr. som en sådan skall skulleinbringa inte är att förakta. Motionärerna menar att en sådan skatt bidrar tillatt fördela bördorna efter bärkraft. Det kan den göra, men det är ingalundasäkert. En förutsättning för att så skall bli fallet är att området förpunklbeskattning är någorlunda omfattande. Annars leder en sådan skatt måhändabara till en annan fördelning av konsumtionen av umbärliga varor. Om man skallgä in med någon form av punktbeskattning för den sektor som omfattar video, TV,bandspelare etc. - och utskottet är i och för sig inte främmande för det - bördet ske efter ett mera samlat övervägande. Och etl sådant samlat övervägandebör lämpligen regeringen göra. Den har f. ö. -men av andra motiv - föreslagiten skatt på kassetter och videogram. Utskottets majoritet har alltså kommitfram till att förslaget om punktskatt på videoutrustning bör avslås. Med åberopande av det anförda ber jag att fä yrka bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationen. Vissaåtgärder för att förstärka budgeten 94 BO ()replik: Del försvar som försöker prestera för regeringenslinje är ett rent taktiskt försvar, som saknar alla principiella inslag. Hantalar om atl det kan vara bekymmersamt att ändra momsen nu igen, därför att detbhr problem med att märka om varor osv. Menden här diskussionen handlar om principiella saker. Vad det gäller är heltenkelt att ändra inriktningen på politiken. Det gäller att vrida omefterfrågan, all dra ner efterfrågan på konsumtionsvaror och i stället försökastimulera efterfrågan på investeringsvaror. Det är exakt det som värt förslag Vissa åtgärder för att förstärka budgeten går ut på.Vi visar också hur man kan skapa 30 000-40 000 nya jobb och hur man kan få fartpå den statliga delen av investeringssidan, när det gäller kommunikationer ochannat, som sedan givetvis kommer att föra med sig en uppgång på deninduslriella investeringssidan. Därför siktar vårt förslag i realiteten mot enhelomläggning av den ekonomiska politiken. Det gäller ocksåfördelningsaspekterna. Vi tycker alltså att det inte är så farligt all höjamomsen lillbaka till . - märk väl! - kommer vi nämligen alt selill att barnbidragen höjs, så att barnfamiljerna skyddas. Men vi får ändåmedel över med vårt samlade program. Vi behöver därför inte medverka tiU densociala nedrustning som ni nu tvingas till, genom införandet av karensdagar,urholkningen av arbetslöshetsförsäkringen och den stadiga men långsammaurholkningen av värdesäkringen av pensionerna. Det är alltså ett principiellt oerhört viktigt vägskäl somvi nu talar om. Det kraftlösa försvar man försöker prestera för regeringenspolitik visar bara att man tvingas acceptera den utförsbacke som den svenskaekonomin nu har hamnat i. Vårt förslag ger däremot exempel på hur vi kan arbetaoss ur krisen. Det är ett exempel på den typ av politik som vi just harförordat i vårt krisprogram och som vi kommer att föra om vi kommer tillbaka iregeringsslällning efter . 95 () replik: talar varml för att man skallförstärka budgeten genom en skattehöjning. Jag kan förstå det - det ingår ju isocialdemokraternas allmänna instäUning att komma med förslag omskattehöjningar. Ni säger på alla väsentliga punkter nej till regeringensförslag till besparingsåtgärder. Det leder till ökade statsutgifter, det ärofrånkomligt. En del vill ni kompensera med en höjning av momsen, därför attdet skulle ge en högre grad av social rättvisa. Låt mig erinra omatt momshöjningar normalt behöver kompletteras med särskilda insatser - bl. a.till barnfamiljerna, som själv nämnde, men även på annat sätt -föratt de inte skall slå alltför snett. När det gäller de av regeringen föreslagna sparåtgärderna,har de i allmänhet getts generell karaktär och försetts med särskilda insatserför att skydda de svagaste. Jag kan erinra om högkostnadsskydd, högriskskydd,behovsprövade bostadsbidrag osv. Jag tror nog att vi har anledningatt säga nej till det förslag om förstärkning av budgeten somsocialdemokraterna här föreslår. 96 BOSÖDERSTEN (s) replik; Det väsentliga är ju de samhällsekonomiskaeffekterna av de åtgärder som vi föreslår. Den höjning av momsen som vi talarför kommer att ge oss . Vi kommer alltså atl kunna kompenserabarnfamiljerna med 500 miljoner, och vi har ändå över. Detväsentliga problemet i dagens svenska ekonomi är att få fart på investeringarna.Det är alt höja det verkliga sparandet, del sparande som kan transformeras tillbyggande för framtiden. Vi visar ocksä hur man med konkreta åtgärder med hjälp av2 miljarder kronor kan fä en kraftig effekt på den svenska ekonomin. 11, ex.det län jag representerar kommer det att kunna byggas vägar och broar förbelopp i storleksordningen 40-50 milj. kr. Där gär f. n. 1200 byggnads- ochanläggningsarbetare arbetslösa. En betydande del av dem kommer att kunna sugasupp just genom denna typ av åtgärder. Det är alltså fråga om att vrida om denekonomiska politiken. Vi glider nu mer eller mindre mot vår vilja ner på detsluttande planet. Jag tillhör inte dem som tror att ärsärskilt förtjust i att tvingas delta i den sociala nedrustning som regeringenobönhörligen tvingas till. Det är därför som vi behöver ha en omläggning avpolitiken. När det gäller vår neltosparkvot är vi nu nere . Det ärungefär den nivå som karakteriserar av typen , ochandra länder. Vi måsle öka vårt nettosparande så mycket om vi pånytt skall kunna hålla vår ställning som industrination. Del är det problem somdet är mest angelägel alt lösa i den svenska ekonomin, och vi har med vårt åtgärdspaketklart visat hur saneringen av den svenska ekonomin kan påbörjas. Det är däriskillnaden mellan borgerlig och socialdemokratisk polilik ligger. Vissa åtgärder för att förstärka budgeten 97 () replik; Bo Söderslen går i sin senaste replik in pä -och motiverar-höjningen av momsen framför allt med de s. k. offensivasatsningarna. Men jag vill erinra om att man i den motion somligger som underlag för detta framför allt tryckt på att det är fräga om allanvända höjningen för att ta bort effekterna av de minskade transfereringar somregeringen har föreslagit. Vi kan aldrig komma ifrån att man med den politik somBo Söderslen förespråkar återigen kommer atl öka den offentliga delen av vårekonomi, och det är ju där som vi har haft mest bekymmer. Jag vidhåller att regeringens förslag är bättre än detförslag som här framläggs. Talmannen anmälde alt anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 98TOMMY (vpk): Socialdemokraterna har föreslagit en höjningav mervärdeskatten till den nivå som gällde före medmotiveringen all de vill förstärka budgeten. Detta är i och för sig ingetförvånande, då det ju är socialdemokraterna som från början införde denna formav beskattning och ocksä i huvudsak har genomfört höjningarna . kommunisterna har som grundinställning attdenna form av beskattning är orättvis och drabbar värst de sämst ställda. Dettagäller i synnerhet mervärdeskatten på mat. Vad gäller del senasle harvänsterpartiet Vissa åtgärder för att förstärka budgeten kommunisterna drivit kravet "bort med momsen pämat" under en rad av är. Vi har haft som utgångspunkt att dennabeskattning måste upphöra, antingen så att matmomsen direkt slopas eller så alteffekterna av densamma las bort genom en ökning av livsmedelssubventionernatill motsvarande nivå. Höjningen av mervärdeskatten hösien 1980 orsakade altriksdagen den gången extrainkallades för att la ställning lill en höjning. Dengängen var kommunisterna och även socialdemokraterna emotregeringens planer på höjning. När sedan frågan blev aktuell , och då med ensänkning, var vi motståndare till en generell sänkning av momsen och föreslog istället atl molsvarande medel skulle läggas till en sänkning av matmomsen,genom en ökning av Hvsmedelssubventionerna, och till att bekämpa den kraftigtökande arbetslösheten. Vi ansåg då att det vore bältre alt använda pengarnatill dessa ändamål än atl gå på den generella sänkningen. Men, väl att märka:vi förordade totalt sett en sänkning av mervärdeskattens verkningar. När nu frågan om en höjning åter är aktuell är vimotståndare lill en sådan. Vi är det av samma skäl som alltid tidigare när detgällt momsen som beskattningsmedel. Vi vidhåller även i är vårt krav på ettslopande av matmomsen, men vi har andra finansieringskällor härför än höjdgenerell moms. Vi föreslår i stället bl. a. införande av moms på aktiehandeloch värdepappershandel, dä vi anser det vara osunt att en sådan handel intedrabbas av beskattning. Tyvärr har inte socialdemokraterna samma uppfattningnär det gäller omfördelningen i samhället på dessa punkter. Däremot är vi positiva till förslaget om skatt påvideoutrustningar. Vi är det bl. a. därför att vi ser det som nödvändigt attlägga en beskattning pä denna form av konsumtion och att använda medlen lillatt stötta upp det verkliga kullurutbudet och gynna förekomsten av en levandekultur, som tar sig andra uttryck än detta medium, vilket ändå domineras avvåld och skräpkultur. För kommunisternas del är detta krav inlenågonting nytt. Vi har drivit detta krav ända sedan vi behandlade den storaradio- och TV-propositionen . Tyvärr har våra motioner sedandess inte vunnit socialdemokraternas stöd. Vi är inte lika partiegoistiska,utan vi kan gott tänka oss att rösta för det socialdemokratiska förslaget, sombygger på våra drivna krav. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (höjd mervärdeskatt) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 128 förreservationen av m. fl. i molsvarande del. och AlexanderChrisopoulos (båda vpk) anmälde att de avsett att rösta ja men av misstagnedtryckt nej-knappen. Mom. 2 (punklbeskattningav videoutrustning) Nr 94 Utskottetshemslällan bifölls med 142 röster mot 141 för reservationen av den m. fl. i motsvarande del. 21§ Föredrogs Utbyggnaden av 1981/82:12 lönedelegalions verksamhetunder (redog. g./ 1981/82:30) 1981/82:9 Anslag på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /82 () (prop. 1981/82:101) Vadutskotten hemställt bifölls. 22§ Utbyggnaden av Kymmens kraftverk Föredrogscivilulskottets betänkande 1981/82:10 om utbyggnaden av Kymmens kraftverk. 99 (): Till civilutskottets betänkande 1981/82:10 finns bifogat ett särskiltyttrande frän socialdemokraterna i utskottet. Vi har i nämnda yrkande ulförligtredogjort för vår principiella ståndpunkt i själva huvudfrågan. Vårinställning i huvudfrågan har tyvärr ej vunnit riksdagsmajoritetens gehör. Ifallet Kymmen skall jag inför och kammarens ledamöter kortfattatredogöra för den kritik som lokalbefolkning, massmedia, press och andraframfört i samband med regeringens handläggning av det aktuella ärendet. Regeringenhar självfallet att beakta en mängd frågeställningar när man slutligen avgörtillåtlighetsprövning för del ena eller det andra vattendraget. I Kymmenprojektethar det framförts kritik från miljövännerna om det sätt på vilket regeringenhandlagt frågan. a. ville man komma och uppvakta jordbruksminister och presentera sin syn på en eventuell utbyggnad av Kymmens kraftverk.Regeringen ville tydligen ej lyssna till denna opinion. Frågan avgjordes mycketsnabbt. Den slutliga tillståndsprövningen avgjordes vid regeringssammanträdeden . F. ö. blev Kymmen då ett extra ärende pä regeringens bord. Man kan självfallet fräga sig: Varför denna brådska? Varför inte lyssnatill alla propåer som bl. a. naturvännerna i området runt haft altförmedla?