prot · G509159 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:159 Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. 12 § Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m.m. 1981/82:26 om anslag tillräntebidrag och bostadsbidrag m. m. 1981/82:124), 1981/82:13 om ändring i studiestödslagen m. m. (prop.1981/82:124), 1981/82:62 om hyreshusavgift (prop. 1981/82:124) samt 1981/82:43 om samordning mellanräntebidrag och hyreshusavgift (prop. 1981/82:124). Civilutskotfefs betänkande 26,socialförsäkringsufskottets betänkande 13, skatteutskottets betänkande 62 ochcivilutskoftets betänkande 43 debatteras i ett sammanhang och yrkandenbeträffande samtliga dessa betänkanden får framställas under den gemensammaöverläggningen. De förslag beträffande bostadsstödet som vinu skall ta ställning till är inte några renodlade besparingsförslag. Förslagenhar tillkommit också för att uppfylla angelägna mål inom bostadspolitiken. Vårt angelägnaste mål är ju att medborgarna skall hafillgång till goda bosfäder fill vettiga priser. De förslag som lagts framrubbar på intet sätt det målet. Trots vad som föreslagits ökar totalt settstatens stöd till boendet. Ett annatmål är valfrihet, och det innebär att de kapitalkostnader som är Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. ettresultat av finansieringsvillkor och skatteregler bör vara så likvärdiga sommöjligt i likvärdiga bostäder. De förslag som lagts fram bör ses tillsammans medförslaget fill skattereform. Det råder inget tvivel om atf de sammantagnaförslagen som behandlas nu och skaftereformens effekter på boendet är inriktadepå att öka valfriheten. Regeringens förslag har ett treårsperspekfiv dels föratt komplettera skattereformens genomförande, dels för aft ge bostadsföretagoch småhusägare klarhet om vad som händer på litet sikt. Jag beklagar attsocialdemokraterna inte vill bidra fill att skapa den klarheten. har i prakfiken inte mycket till övers förvalfriheten i boendet. De principiella deklarationerna om valfriheten är intemycket värda när det gäller att komma fram till konkreta förslag. För det första motsätter sig nu denskattereform som de i huvuddragen var överens med oss om , ochsom vi nu till allas förvåning kan genomföra tillsammans med socialdemokraternai stället. För det andra vill avskaffaräntesubventionerna till alla delar utom de som kan motiveras med att skildaskatteregler gäller för de olika upplåtelseformerna. Def betyder atf moderaternastruntar i ett av huvudmotiven bakom systemet, nämligen en utjämning avkostnader i tiden som är nödvändig bl. a. på grund av inflationens effekter.Det innebär aft vi får kostnadsskillnader mellan bostäder av olika ålder -kostnadsskillnader som inte kan motiveras av olika standard. Sammantaget skulle moderatförslagen leda fill atf det påsikt infe skulle kunna byggas några nya bostäder i . finns det förvisso andra system som skulle kunnaundanröja inflationens liärjningar i skatte- och finansieringssystemen -exempelvis systemet med real beskattning och belåning, som är underutredning. Men har inte föreslagit något annat system som skulleklara av kostnadsutjämningen över tiden. Därmed är de moderata kraven ett hotmot ny- och ombyggandet i landet. tar nu genom sina reservationer iärendet i utslcoffef ett första kraftigt kliv på den vägen. Förslagenfrån regeringen kan kort sammanfattas på följande sätt. För def första innehåller de byggsfimulanser genom införandeav bättre lånevillkor för småhusen, som ju är diskriminerade gentemot motbostadsrätt och hyresrätt, samt mer konkurrensneufrala räntebidrag till ny-ochombyggnad av enskilda hyreshus. Ytterligare förslag till byggsfimulanser kommerju kammaren snart aft få ta ställning till. För det andra innebär förslagen besparingar i de generellasubventionerna och utjämning mellan äldre och nyare bostäder. För det tredje ges kompensation fill barnfamiljerna i formav ökade bostadsbidrag. Det maximala bostadsbidraget kommer 1983 att öka medmellan 12 och beroende på antalet barn i familjen. Uppläggningen följerregeringens generella princip vid besparingar. Minskas generella bidrag bör desvagaste grupperna kompenseras, och så sker även . Både socialdemokraterna och vill göraändringar i räntebidrag och bostadsbidrag, men på annat sätt än regeringen.Socialdemokra- terna villspara mindre på räntebidragen än regeringen, och betydligt mer. Viär alla överens om atf bostadsbidragen bör öka - dock i ohka grad. tar i så def knakar i fogarna. I hyres- ochbostadsräftshus skall ca 2 miljarder sparas på räntebidragen. Inte en krona fasfrån småhusen. Detta skall jämföras med regeringens förslag, som omfattarbesparingar på 550 milj. kr. Det betyder alltså att här vill sparafyra gånger så mycket, och det får naturligtvis också skilda effekter påboendekostnaderna. Regeringens förslag innebär en sannolik genomsnittlighyreshöjning på ca . , medan förslag innebär 150 kr.i månaden -utöver den normala hyreshöjningen. Genom bruksvärdessystemet fårdetta också effekter i det bestånd som inte har några räntesubventioner. Detgäller i huvudsak fastigheter byggda - i stort sett halvaflerbostadshus-beståndet. Def betyder att den sannolika effekten av moderatmofionenvar hyreshöjningar med ca , men staten skulle bara få ut 2miljarder. Den sannolika effekten av regeringens proposifion var hyreshöjningarom ca 1 miljard, och det hela skulle tillfalla staten. Detta åstadkoms genomförslaget om hyreshusavgift. Ett av motiven bakom förslaget om hyreshusavgift är ocksåett realt betraktelsesätt, som ju måste vara en vikfig beståndsdel ibostadspolitiken. majoritet avstyrker propositionen omhyreshusavgift och begär ett nytt förslag, som bör träda i kraft den 1 januari1983, vilket ju också proposifionens förslag skulle göra. Motivet föravstyrkandet av proposifionen är av mer formell karaktär, nämligen attförslaget inte har remissbehandlats och granskats av lagrådet. Utskottet villha granskning av lagrådet av ett förslag som uppfyller de i proposifionenföreslagna syftena. Det bör kunna åstadkommas, även om def blir kärvt med tidenför dem som är beroende av förslaget. Socialdemokraterna, som ju redan i sin motion ställde sigbakom principerna om en hyreshusavgift, har dock gjort def svårt för sig genomatt lägga till några egna förslag som är oantagbara. Socialdemokraternaföreslår att det inte skall vara någon avdragsräft för avgiften och attavgiften också skall gälla för icke statsbelånade hus som är byggda mellan 1958och 1974. Förslaget om slopad avdragsräft bygger på en missuppfattning.Socialdemokraterna tror att effekten blir olika för schablonbeskattade företagoch för konventionellt beskattade. Det är i princip fel. Effekten bhr i stortsett densamma för de olika företagsformerna. Förslaget om avgift för icke statsbelånade hus som ärbyggda är obegripligt, om man inte bara är ute efterpengar eller vill straffa vissa fastighetsägare i efterhand för att de inte hartagit statliga lån. Någon princip bör det väl ändå ligga bakom ert förslag, menjag har inte kunnat hitta någon. Det säger sig självt att ett hus som infe harräntesubvention och som inte har varit föremål för någon försäljning sedan detbyggdes har en högre 8 protokoll 1981/82:158-159 Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. kapitalkostnadän ett hus som har räntesubvention. Atf lägga hyreshusavgift på ickesubventionerade hus och inte på subventionerade hus, som har byggts ,ser jag ingen logik i. Jag beklagar att socialdemokraternas bristande insikt ihur våra system fungerar lett till att propositionens förslag om hyreshusavgiftinfe nu kan genomföras. 98 (): I regeringens proposition 1981/82:124 fas uppbl. a. frågor om räntebidrag, bostadsbidrag och hyreshusavgift. Proposifionenbehandlas i civilutskoftets betänkande 26, skatteutskottets betänkande 62 ochsocialförsäkringsutskoftets betänkande 13. Jag skall i mitt anförande ihuvudsak uppehålla mig vid civilutskotfefs betänkande 26, men jag vill redan nuförutskicka att jag även kommer att beröra frågan om införandet avhyreshusavgift, en fråga som närmast behandlats i skatteutskotfefs betänkande62. I propositionen redogör bostadsministern för sinuppfattning om bostadsstödets inriktning och anför därvid att de ändringaravseende bostadsbidrag och räntebidrag som hon föreslår utformas så, attbostadsstödet innebär en omfördelning från generella till behovsprövadesubventioner. Bostadsministern redogör för hur bostadspolitikurholkats genom ständiga extra höjningar av de garanterade räntesatserna, genomen snabb inflation med ökade byggpriser och hyror som följd och genomotillräckliga höjningar av bostadsbidragen. Det nu framlagdapropositionsförslaget är tyvärr ytterligare ett steg på den inslagna vägen. Låt mig emellertid gå tillbaka och till detbostadspolitiska beslut som på förslag av den dåvarandesocialdemokratiska regeringen fattade. Detta beslut utgick från helt andravärderingar än de som väglett förslaget i den nu framlagda propositionen. Bakom1974 års beslut stod förutom socialdemokraterna även och folkpartiet.Moderaterna tog då som avstånd från en social bostadspolifik. beslut utgick från värderingar om en socialbostadspolifik, grundad på rättvisa och solidaritet mellan alla boende.Eventuella omfördelningar av kostnaderna måste ske inom ramen för deftasynsätt. De omfördelade medlen kan sedan användas för att slå vakt om ochvidareutveckla den sociala bostadspolitiken. Som anförs i densocialdemokratiska reservationen nr 1 till civilutskottets betänkande 26 gällerdärvid att trygga en socialt nödvändig nyproduktion, möjliggöra satsningar påunderhåll och reparationer, förbättra befintiiga boendemiljöer samt förhindraen fortsatt nedrustning av bostadsbidragen. Det är möjligt att regeringen i ord ansluter sig tilldenna uppfattning. Aft den inte gör det i handling framgår av den nu behandladeproposifionen. Som inom så många andra områden bär även den bostadspolitik somregeringen står för en klar högerprägel. Som exempel på en sådan pohtik kannämnas en avveckling av räntebidragen enligt moderat modell, radikaltförsämrade bostadsbidrag, avskaffade markförvärvslån och tomträttslån samturholk- ning av markvillkoret.Trots detta sägs regeringen fortfarande ansluta sig till 1974 årsbostadspolitiska beslut om en socialt rättfärdig bostadspolitik. Detta ärtyvärr endast en läpparnas bekännelse, som i prakfisk handling infe följs upp. Denlåter naturligtvis väldigt bra, den inställning som bostadsministern deklarerar,att det bostadspolitiska stödet skall inriktas mot de individuellasubventionerna, dvs. främst ökade bostadsbidrag. Som jag skall kommatill är också denna princip i mycket en deklaration utan reellt innehåll. Innanjag gör det vill jag emellertid något kommentera vad anför i motion2067, där man begär ett uttalande om att räntesubventionerna på siktskall avskaffas till den del de icke motiveras av skilda skatteregler för olikaupplåtelseformer. Vi socialdemokrater anför i betänkandet att dettamofionsförslag ytterligare är ett bevis för hur besparingspolitiken hotar attomintetgöra en bostadspolitik grundad på sociala värderingar. Avskaffaderäntesubventioner skulle medföra så stora kostnadsökningar för så många, attdet egenfiigen är häpnadsväckande aft inte representanter för ochfolkpartiet kunnat ansluta sig till socialdemokraternas skrivning på dennapunkt. Utskottsrepresentanterna för regeringspartierna har ansett sig tvungnaatt i en särskild reservation - reservation 3 a - göra ett i egentlig mening moderat uttalande om att utformningen av ett subventionssystem torde få beslutas ianslutning till framförda konkreta förslag. Det är beklämmande, men knappastförvånande, att inte center- och folkpartirepresentanterna i klara ordalag kansäga ifrån och försvara sig mot de moderata attackerna påbostadsfinansieringssysfemet. Jagövergår nu till att behandla proposifion 124 såvitt gäller förändringar iräntebidragssystemet. Bostadsministernföreslår utöver de s. k. normala årliga upptrappningarna extra upptrappningarav de garanterade räntorna för vissa årgångar av hyreshus, bostadsrättshus ochsmåhus. För hyreshusen och bostadsrättshusen föreslås extra upptrappningar förhus som färdigställts . Ränfebidragssystemet omfattarhus byggda eller . De extra upptrappningarna skall utgå för åren1983, 1984 och 1985. För småhusen gäller aft extra upptrappning utöver normalupptrappning skall ske för hus med färdigsfällandeår 1975-1979. Innanjag går in på att behandla socialdemokraternas uppfattning omproposifionsförslaget måste jag ta upp den moderata motionen 1549, somsammanfattningsvis går ut på att man skall räkna upp den garanterade räntan med8 % efter 1970 och och tidigare. Efter 17 årskall inga räntebidrag utgå. Besparingseffekten för staten har mofionärernaberäknat fill . Dettamotionsförslag är avslöjande för . Som framgår avutskottsbetänkandet skulle hyresnivån enbart med anledning av detta förslagstiga med . för en normal bostad. Dessutom kan förslag imotionen innebära ytterligare kostnadsökningar om ca . Räntebidragoch bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. Dessa kostnadsökningar kan helt komma att få betalas av deboende, eftersom det kan inträffa att något räntebidrag inte utgår förboftenlånedelen. Alltså uppstår för de boende kostnadsökningar med . Ytterligare kommentarer till denna mofion torde därmedvara överflödiga. Det är dock skrämmande, men alls inte förvånande, att detstörsta borgerliga partiet på ett så frappant sätt utmanar stora grupper isamhället -grupper som dessutom genom den förda borgerliga polifiken redan fåttvidkännas stora försämringar. åter till regeringens förslag om urholkade räntebidrag.Genom atf de av utskottefs ledamöter som representerar håller påsin motion och genom aiff och folkparfiets ledamöter troget följerbostadsministern, har socialdemokraterna bildat majoritet i utskottet. Som framgått av vad jag har sagt och avutskottsbetänkandet har vi socialdemokrater en helt annorlunda uppfattning omhur bosfadspolifiken bör utformas. Vi kan som ett provisorium tillstyrkaregeringsförslaget avseende extra upptrappning för för bostadsräftshusoch för småhus, medan vi för hyreshusen anser atf de i proposifionen föreslagnaextra upptrappningarna bör halveras och att någon normal upptrappninginfe görs för det hyreshusbestånd som färdigställts . Under ränfebidragsavsniftet i proposifionen effektuerasytterligare en moderat beslällning som innebär ökade räntebidrag för ny- ochombyggnad av enskilt ägda flerbosfadshus. Bostadsministern föreslår atfräntebidrag, när bostadslån lämnas inom av låneimderlaget, beräknas på ettunderlag som motsvarar av låneunderlaget. Detta anges i proposifionenmedföra ökade räntebidrag med ca . Som visas i densocialdemokratiska motionen 2364 kommer kostnadspariteten mellan privata ochövriga byggherrar till flerbosfadshus att försämras i stället för att utjämnas.Vi socialdemokrater kan självfallet infe godta ett förslag som får dennaeffekt. Den borgerliga utskottsgruppen sväljer emellerfid - utan någon närmareeftertanke, som def tycks - förslaget i propositionen. Slutligen vill jag i defta sammanhang yrka bifall fillmofion 249 om räntebidrag för kostnader för projektering av flerbosfadshus ochvissa småhus, vilket innebär bifall till reservation 8. Ett räntebidrag fördessa kostnader skulle stödja och främja planering och projektering, så atf deffinns en reserv av byggprojekt som kan förverkligas när så anses lämpligt. Jag övergår nu till att behandla frågan om hyreshusavgift.Även om denna fråga formellt ligger under skatteutskottets beredning är det enbostadspolitisk fråga. Jag vill därför från denna utgångspunkt diskutera dettaförslag. Bostadsministern gör i propositionen det alldeles korrektakonstaterandet aft en höjning av de garanterade räntorna leder till en höjningav hyresnivån och aft även fastighetsägare sominte får några ökade kostnader i form av minskade räntebidrag kan höja sinahyror som en följd av bruksvärdesreglerna i hyreslagen. Därför förordar honatt fastighetsägare med s. k. värdeår före 1958skall påföras en särskild avgift, s. k. hyreshusavgift. 1958 har valts somvärdeår av den anledningen att ränfebidragssystemet omfattar hus byggda 1958och . Bosfadsministerns förslag innebär atf för åren 1983, 1984resp. 1985 en avgift om , resp. av taxeringsvärdet bör utgå ihuvudsak för bostadshus och lokalhus med värdeår . Avgiften föreslogsi proposifionen vara avdragsgill. yrkar i sin motion 2316 avslag påhela förslaget, medan socialdemokraterna i mofion 2366 föreslagit atf avgifteninte skulle vara avdragsgill samt att avgiften skulle utgå även förhyreshusenhet med värdeår 1958 t. o. m. 1974 och för vilka bostadslån inte.utgått. har i yttrande till skatteutskottet givitsin syn på frågan. Utskottets majoritet, bestående av socialdemokrater samtrepresentanter för regeringspartierna, accepterade förslaget i propositionen.Dessutom ville vi socialdemokraterha de i motion 2366 föreslagna filläggen. I huvudfrågan bildades alltså en stabil majoritet. inträffar emellerfid def anmärkningsvärda att utskottetscenterpartister och folkparfister gör gemensam sak med och yrkaravslag på propositionsförslaget och bifall fill den moderata partimofionen!Def inträffade är häpnadsväckande, och frågan är väl om bostadsministern intenu, trots många tidigare törnar, gått på sitt största bakslag, åtminstone iriksdagen. Detta att hennes partikamrater och representanter för det parti medvilket bildar regering så öppet och fill förmån för en moderatmotion går förbi henne måste tas som en mycket hård kritik. Hur är det medkontakten med riksdagsledamöterna i det egna partiet? Eller är det även i dettafall så att det är som regerar och regeringen som verkställer? Men ännu är det inte för sent atf ansluta sig tillbostadsministerns förslag. Det gör man enklast genom att i den kommande voteringenrösta på reservationen till skatteutskottets betänkande 62. Beträffande bostadsbidragen har vi ingen erinran mot etthöjt statligt bostadsbidrag enligt förslaget i propositionen. Däremot är viinfe överens med bostadsministern när det gäller höjningen av den nedrehyresgränsen. Vårt motionsförslag avvisas inte i sak, utan vi får veta avutskottsmajorifeten att det sfatsfinansiella läget inte medger den av ossföreslagna nedre hyresgränsen om /månad. Vi har vant oss vid den typen av resonemang, men jag villi sammanhanget erinra om aft våra förslag utgår från en kombinafion avbesparingar och utgiftsökningar, som innebär att de finansieras inom ramen förde rådande budgetförutsättningarna. Jag vill erinra om vad jag refereratom bostadsministerns uppfattning om den relafivt ökade betydelse som deindividuella subvenfionerna skulle ges. I prakfisk handling förmår hon infefölja sin princip. Vårt förslag, däremot, skulle ge förbättrade bostadsbidragmed . i förhållande fill regeringens förslag för . Beträffande inkomstgränserna föreslås i proposifionen ingaförändringar av dessa, något som innebär atf bostadsministern fillåter atfinflationen urholkar bidragens värde. Hennes ovilja atf höja inkomstgränsernabaseras Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. Räntebidrag och bostadsbidrag samt hyreshusavgift, m. m. pådetfaktum, ätten höjning innebär aft alla hushåll som har inkomster överinkomstgränserna ges ett ökat stöd, oberoende av försörjningsbördan. Med tankepå att gränserna speciellt för ensamstående är mycket låga och motbakgrund av vår principiella uppfattning att hushåll, oavsett om def består aven eller två vuxna, skall ha samma inkomstgränser föreslår vi höjningar avgränserna för ensamstående med . Våra förslag innebär bl. a. ökadebostadsbidrag för många ungdomar. Denna grupp har kanske hårdare än någon annandrabbats av regeringens polifik. Sammanfattningsvis vill jag i detta sammanhang erinra omatt våra förslag om utformningen av bostadsbidragen bör ses som en del intebara av bostadspolitiken utan även av familjepolitiken. Vi har i olikasammanhang förordat ökade barnbidrag och bostadsbidrag framför ett generelltvårdnadsbidrag. I propositionen föreslås att produktionskostnadsbelåningskall kunna tillämpas även för gruppbyggda småhus. Detta förslag ärenligf minmening mindre välbetänkt. Bostadsministern borde ha tagit på allvar att deexekutiva auktionerna även på nybyggda småhus ökar och därmed avstått från sittnu framlagda förslag. Produkfionskostnadsbelåningen medför en höjd belåningsnivå,och det kan verkligen ifrågasättas om det är lämpligt att medge ytterligarekrediter till detta bostadsbyggande med därmed följande ökningar avkapitalkostnaderna. Vi yrkar avslag på detta förslag. Däremot vill vi som ett alternativ till förslaget ipropositionen om ökade belåningsmöjligheter för styckebyggda småhus föreslå aftför dessa hus en temporär sänkning av den garanterade räntan med 0,5procentenheter görs för atf minska nedgången i detta byggande. Beträffande ändring av regler för återbetalning av lån vidöverlåtelse av småhus vill jag notera att vi i sak är eniga ombostadsministerns förslag, men att vi har fått gehör för vårt motionsförslag omatt de nya reglerna skall börja gälla i stället för . Härigenom kommer enligt beräkningarsom ett engångsbelopp 150 milj. kr. atf tillföras statskassan. Vi har i vår motion och i en reservation begärt ettförslag från regeringen om hur problemet med de ledigalägenheterna skall angripas. Vi får hoppas atf vi genom valet fåren regering som är mera lyhörd för de boendes problem än den sittande, så attdetta motionsförslag kan förverkligas. Jag yrkar bifall fill de reservationer tillcivilutskottets betänkande 26 som avgivits av socialdemokraterna i utskottetoch i övrigt till utskottets hemställan. Jag yrkar också bifall till reservationen tillcivilutskottets betänkande 43 - ett yrkande som blir aktuellt vid ett bifall till den reservation som fogatsfill skatteutskottets betänkande 62. . 99Bostadsministern : Herr talman! sade aft de avregeringen framlagda förslagen styrs av helt andra värderingar än dem som har Jag tog i mitt inledningsanförande upp några av devärderingarna, nämligen att människor skall ha goda bostäder och att de ocksåskall kunna ställas till förfogande till vettiga priser. Jag påstår att vi ävenmed regeringens förslag har ett sådant tillstånd i landet. Jag undrar om verkligen själv menar vadhon säger. Jag skulle i så fall önska atf hon talade om vad det är för skildavärderingar def handlar om. Vad det är fråga om är aft vi får en minskad ökningstakt idet samlade stödet till bostäderna. Utgångspunkten är då att vi kanske harvärldens mest statligt stödda bosfäder. I varje fall av utvecklade länder, somligger oss närmast, har det system när def gäller bostadsstödet sominnehåller mest generella drag. Vad vi nu föreslår är att vi skall minska ökningstaktennågot. kompenserar vi barnfamiljerna och framför alltflerbarnsfamiljerna genom ett ökat, riktat stöd. Jag skulle vilja fråga Maj-LisLandberg: Vilka hemska värderingar är det som styr socialdemokraterna i länderrunt om i som har ett väsentligt lägre bostadsstöd, vilket också ledertill att man bor sämre än vad man gör i ? Socialdemokraterna har också föreslagit att vi skallminska de generella subventionerna i de äldre husen. säger de aft deinte just nu vill vara med om en upptrappning av de garanterade räntorna i desenast byggda husen. Men för en viss del av bostadsbeståndet, nämligenbostadsrätterna, accepterar socialdemokraterna regeringens förslag om minskadegenerella räntesubventioner. Jag är inte säker på att faktiskt menaratt de i stort sett -om man ser det - begränsadeförändringar som regeringen har föreslagit när det gäller bostadsstödet innebären total ändring av folkpartiefs värderingar i bostadspolitiska frågor. Deförslag som vi har lagt fram visar tvärtom att våra värderingar ligger fast.Jag talade om det i mitt inledningsanförande. säger att det går bra att rösta på densocialdemokratiska reservationen beträffande hyreshusavgiften. Då får man detförslag som bostadsministern har lagt fram.