prot · G509108 · 1981-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoritetenanser därför att bör vidhålla sin uppfattning i fråga omreklamfinansiering. Jag konstaterar att åsikter i defrågor som har behandlats i detta betänkande ligger till grund förutskottsmajoritetens skrivningar, varför jag kan göra det enkelt för mig. Jagyrkar således på samtliga punkter bifall till hemställan i kulturutskottetsbetänkande nr 18. Medelsan visn ingen till radio och television, m. m. AnL 129 () replik; Jag skall fatta mig mycket kort. uttalar sig som vanligt välvilligt närdet gäller både närradio och allemansradio. Han betonar här att närradiokommitténfortlöpande skall utvärdera allemansradioverksamheten. Men det är väl ändå så,, att närradiokommittén kommer att upplösas. Vi får aldrig möjlighet att fullfölja vårt uppdrag attgöra en slutbedömning av närradio- och allemansradioverksamheten, åtminstonesom det nu förhåller sig. Vi har därför krävt att allemansradioverksamhetensnabbt skall få byggas ut. Vi motionerade redan under allmänna motionstiden föratt hinna med jämförande försök. Kan förklara hurdet är möjligt att regeringen, och tydligen också själv, ärberedd att ta ställning till den ena formen av lokal radiokommunikation medanvi beträffande den andra får sväva i ovisshet om utvecklingen? AnL 130 KARL-ERICNORRBY (c) replik; säger att närradiokommitténsverksamhet givetvis kommer att upphöra i och med inrättandet av ennärradionämnd, som föreslås i närradiopropositionen. Våra mandat inärradiokommittén kommer därmed att upphöra. Men om man flyttar övernärradiokommitténs uppgift, att följa allemansradions verksamhet, pånärradionämnden, finns Medelsanvisningen till radio och television, rn. det stödför detta i den proposition som lagts fram angående närradions fortsattaverksamhet. I närradiopropositionen skriver man: "Det bör ankomma på närradionämnden att själv bedömanär sådana ytterligare erfarenheter av verksamheten vunnits som motiverar enrapport med förslag till kompletterande riktlinjer." Detta faller tillbakapå det som sägs i föregående stycke i propositionen; "Jag finner det angeläget att verksamheten kanutvecklas på sådant sätt, att erfarenheter vinns från alternativa former avnärradio vad gäller lokala samarbetsformer, verksamhet på olika typer av orteroch kombination av närradio och föreningssändningar inom LRAB," Jag vill därmed till säga att de uppgiftersom åvilar närradiokommittén kommer att bli överflyttade pånärradionämnden, som alltså fortlöpande har att utvärdera dessa bådaverksamheter, I närradiopropositionen förutsätts att dessa skall gå vidare. AnL 131 () repUk: Vi återkommer till den frågan om ungefär enmånad. Jag vill bara än en gång slå fast att vad som föreslås frånregeringens sida är att man skall lägga fast formerna för närradioverksamheten.Däremot lämnar man utvecklingen när det gäller allemansradion därhän; den fårlokalradion sköta om. Jag viU då fråga; Instämmer verkligen ivåra krav på att försöksverksamheten i och skall förlängassamt att möjligheter snabbt skapas för lokalradion när det gäller attbygga ut allemansradioverksamheten på andra orter, så att man därmed kan visapå ett slagkraftigt alternativ till närradion? AnL 132 () replik; Jag finner det heltnaturligt att det som sägs i vårt betänkande nr 18 och vad som står inärradiopropositionen innebär att verksamheten med allemansradion inomlokalradions ram fortsätter. Huruvida det sedan skall bli en utbyggnad vill jaginte gå in på. Vi har sagt att det är lokalradions styrelse som har att taställning till det. Det är ju också i mycket en penningfråga. Jag kan alltsåinte svara på vad lokalradion kommer att ta för ställning i den frågan. AnL 133LARS (); I kulturutskottets betänkande 1981/82:18behandlas ett antal motioner om allemansradion. De markerar samtliga en mycketpositiv inställning till denna verksamhetsform inom lokalradion. Det är utantvivel av stort värde att enskilda och föreningar får komma till tals i radionoch föra ut sina tankar och idéer. har också besvarat motionerna mycketvälvilligt, men avstyrker dem med hänvisning till att inte bör göranågra uttalanden i avsikt att påverka lokalradion i dess bedömningar av verksamhetensomfattning och inriktning. Socialdemokraterna i utskottet har valt en annan väg.Enligt deras förslag bör göra ett tillkännagivande, som innebäranslutning i första hand till motion 750. Det är en socialdemokratisk motionmed som första namn. Där sägs bl. a. att lokalradion bör fårmöjlighet att starta ytterligare ett antal försök med allemansradio på nyaorter. Jag vill då fråga kulturutskottets ordförande: att det är som här och skall besluta om på vilket sättlokalradion skall låta allemansradion utvecklas? Om svaret är ja på den frågan,kommer naturligt följdfrågan; Vem skall betala detta? Styrelsen i radiokoncernens moderbolag fattade i fredagsbeslut om medelsfördelning mellan koncernens olika bolag, självfallet underförutsättning att beslutar i enlighet med kulturutskottets förslag.Innebär ett bifall tiU den socialdemokratiska reservationen att det beslutetbör rivas upp och ändras till lokalradions förmån? Eller innebär ett bifall attlokalradion är skyldig att inom sina ramar omfördela medel till förmån förallemansradion? Bakom de olika skrivningarna i utskottets betänkandeligger en ganska djupgående skillnad i synen på allemansradion. För mig ärallemansradion en utmärkt form för lokalradio. Det finns också andra former och andra fält att täcka. Närnu försöksperioden visat att allemansradion är uppskattad, är det lokalradionssak att göra avvägningen hur omfattande just den verksamhetsformen skall vara. För socialdemokraterna - det intrycket har jag i hög gradfått - är allemansradion en fristående sektor, som får fungera som alternativtill den närradio som socialdemokraterna inte vill ha. Närradion är ju egentligen en helt annan sak. Den gerföreningarna större frihet att utforma sina program. Den kostar varkenskattebetalarna eller licensbetalarna någonting. Den kan i princip sändasdygnet runt, Allemansradion skall inrymmas i lokalradions regelsystem.Den kostar fullt utbyggd flera tiotal och ger då endastnågra få fimmars sändningstid . Det bör därför inte vara ett antingen-eller utan ettbåde-och dä det gäller allemansradio och närradio. Med den inställningen kanman lugnt överlåta åt lokalradion att själv dimensionera allemansradion. Men socialdemokraterna känner sig tydligen tvingade attinför närradions genombrott mana på allemansradion. Men ni föreslår inte enenda extra krona för denna mycket dyrbara verksamhet. Därför är min fråga tillGeorg : Vem skall betala? Medelsan visningen till radio och television, m. m. AnL 134GEORG () replik: Vi vet att Lokalradioaktiebolaget villutveckla allemansradioverksamheten. har tidigare, , gjortett särskilt uttalande, där vi beställde en jämförande försöksverksamhet medallemansradio inom lokalradions ram. Det gjorde vi enigt, och jag tror attLars också var med om det beslutet. Men den borgerliga regeringen Medelsanvisningen till radio och television, m. m. gjorde dåvisst motstånd och reste sådana frågor som nu ställer. Man taladeom administrativa hinder, penningproblem och sådant. Efter överläggningar med företrädare för departementetvisade det sig emellertid att det inte var några större problem att få till stånden försöksverksamhet om viljan fanns. Vi fick i gång två försök medallemansradio i och , som har varit framgångsrika. Vi menar att nu på samma sätt bör kunna göra enviljeyttring och tala om, vilket vi föreslår i vår reservafion, att det ärangeläget att få till stånd ytterligare ett antal försök - detta för attriksdagen skall få möjlighet att ta ställning till en rättvisande jämförelsemellan allemansradio och närradio., innan vi bestämmer oss för hur den lokalaradiokommunikationen skall se ut. Den bild av kostnaderna som här målar upp kanmed samma fog målas upp när det gäller närradioverksamheten - med denskillnaden att finansieringen skjuts över på lokala föreningar. Men dendiskussionen får vi återkomma till. AnL 135 () repUk: Jag fick inte på något sätt svar på frågan hurGeorg menar att man skall finansiera en kraftig, snabb utbyggnad avallemansradion just . Han hänvisade till att man vid ett tidigare fillfällehade plockat fram pengar från departementet, F, n, bedrivsallemansradioverksamheten med vissa medel som lokalradion själv lyckats skrapaihop. Men då beslutet om detta togs, konstaterades att lokalradion inte ansågsig kunna finansiera den verksamheten längre än . Tror verkligen att det i dagens läge ärlönt att gä till utbildningsministern och säga att vi behöver ett antalmiljoner kronor extra, vid sidan av budget, för att pumpa in iallemansradioverksamheten? Det tror jag absolut inte! Dessutom tycker jag att denförsöksverksamhet ni föreslår är ganska onödig. Menar attförsöksverksamheten med allemansradio har varit så suddig i konturerna att viinte redan nu kan säga att det är en utmärkt verksamhet? Jag tycker att dethela har fungerat bra. Försöksverksamheten har visat att detta är en fin formav lokalradio. Låt då lokalradion fortsättningsvis sköta detta, inom ramen förde medel som i sedvanlig ordning ställs till förfogande. AnL 136GEORG () replik; Vi har inte krävt en snabb och kraftigutbyggnad av allemansradion. Vi har krävt att man skall få utvecklaallemansradion på ytterligare några orter, av olika struktur, för att få enmöjlighet att göra jämförande försök med lokalradion. F. n. bedrivsallemansradioverksam-het, modell och , alltså på två orter,medan närradioverksamhet har bedrivits på försök på 16 orter. Jag troratt det är fullt möjligt att inom koncernen skapa utrymme för ytterligareett antal försök, men det är viktigt med en politisk viljeyttring frånriksdagens sida. Och framför allt är det viktigt att inte föregriperdenna utveckling genom att binda sig vid en viss modell av lokalradiokommunikation,typ närradio. AnL 137 () replik: Av senaste replik står detalldeles klart att socialdemokraterna betraktar allemansradion som ettalternativ till närradio. Det är tråkigt, med tanke på att dessa två formerför lokal radioverksamhet på ett värdefullt sätt kompletterar varandra. har övergått till att säga att det ärinom koncernen man skall skaffa fram de extra miljoner som behövs. Men medtanke på hur het debatten enligt vad vi har sett i pressen var om de 1,6 milj.kr. som TV-bolaget resp. lokalradion gärna ville ha i den senaste fördelningsomgångentror jag inte det blir särskilt lätt att hitta några kringflytande miljonerinom koncernen. Jag har antecknat vad sade i en tidigarereplik, nämligen att man nu bör bygga ut allemansradion snabbt. Det kommeralltså att kosta pengar. Jag tycker att vi redan nu vet att allemansradion är braoch att närradion är bra. Närradion finansieras huvudsakligen genom ideellainsatser från olika föreningar i vårt land. Låt dessa båda former för lokalradioverksamhet arbeta sida vid sida! Medelsan visningen till radio och television, in. AnL 138IRIS (): Vi är två ledamöter från -nämligen , , och jag-som har haft förmånen att under enfid av följa den pågående försöksverksamheten med allemansradio i vårkommun. är ju en av de två försöksorterna, är den andra. Vi har också haft möjlighet att ta del av befolkningenspositiva reaktioner med anledning av försöksverksamheten. Med dessa erfarenheter väckte vi en motion där vi hemställde om en förstärkning och utveckling avallemansradion. Det finns mycket som talar för att allemansradion börutvecklas. Dagens lyssnarsiffror för ligger på , Det är en högsiffra och bör naturligtvis jämföras med närradions lyssnarskara, som uppgicktill . För glesbygdens befolkning har allemansradion mångafördelar, bl, a, att den når ut till alla innevånare. Sändningen i Ljusdagl gåröver P4-sändaren som också sänder P3, med allemansradio gjordes nära 400program av enskilda och organisationer. Personligen anser jag det positivt attså många kvinnor använder sig av allemansradion. vardet kvinnoröster vecka 1, vecka 2, och kvinnoröster vecka 3, Det är ettbrett utbud som serverats lyssnarna. Kulturutbudet är stort. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. är inte heller plånbokensom avgör om organisationer och enskilda skall få göra program förallemansradion, Allemansradion är gratis för deltagande föreningar ochenskilda, eftersom verksamheten bekostas med licensmedel. Det är ett av vårastarka argument för en utbyggd allemansradio. Vihar också möjlighet att själva som allemansradioproducenter avgöra programmetslängd - och det har visat sig att hälften av programmen ligger meUan 11 och 20minuter. Kommuninnevånarnai har också möjlighet att delta i och följa kommunfullmäkfigessammanträden via allemansradion. Det bör väcka och skapa intresse för dekommunala frågorna. Depolitiska partierna har också utnyttjat möjligheten att föra ut sitt budskapvia allemansradion i , Någraav de politiska organisationerna som kunnat följa verksamheten medallemansradion har uttalat sig helt positivt. Så har studieförbundetVuxenskolan vid sitt årsmöte med avdelningarna i västra uttalat"sitt fulla stöd för allemansradion". Dethar också visat sig att allemansradion har lyckats engagera en större andel avföreningarna på sina försöksorter än vad närradion gjort. Eftersomjag vistas i så har jag också kunnat följanärradions program, och jag har då gjort mina jämförelser. Ettprogramutbud efter kl, 18,00, då Ljudverkstad i börjar, kan se utungefär så här: Tre klarinettstycken av tre skolungdomar, därefter ett programom psalmförfattarinnan barndom. Så kommer barnradion medsagostund. En flicka läser egen saga för en pojke. Därefter sång avHanebosextetten. Gamla sägner läses av en äldre kvinna, och därefterradioandakt. Här bestämmer man själv programutbudet. Undersamma tid i närradion har . ,Fritidsfiskarna, Radio , Nacron, Radio och sinaprogram. Jag har faktiskt ännu inte hört någon saga uppläst av ett barn inärradion. Ioch för sig kan det ju vara svårt att ur detta utbud plocka fram ett barn-ochungdomsprogram som är framställt av barn och ungdom. Men det är ju lättare föralla att utnyttja mediet och göra ett radioprogram, när inte pengarna avgör omjag skall kunna göra program eller inte. Det ger alla möjUghet att umgås viamediet, och det innebär en fördjupad demokrati. Genomvisad saklighet och opartiskhet i programutbudet har allemansradion i Ljusdal- och det gäller även Radio - inte dragit på sig någonanmälan för att något program skulle strida mot radioansvarighetslagen. Detanser jag, fru talman, vara värt att notera. Detfinns mycket som talar för en utbyggd allemansradioverksamhet. Därför står numitt hopp till de borgerliga motionärerna från - att de skallstödja socialdemokraternas reservation nr 4 till kulturutskottets betänkande nr18. Jag yrkar bifall till denna reservation. AnL 139RAUL BLUCHER (vpk): Vad ville egentligen politikerna ha för slagslokalradio i ? Skulle den bli lokal i ordets mest bokstavliga mening,med en station i varje tätort som är centrum för en bygd? Var avsikten attlokalradion snabbt skulle växa i den meningen att den skulle finnas till ävenutanför residensstäderna i våra 24 län? Skulle vi få en lokalradio som når och ger röst åt grupperi samhället som annars sällan kommer till tals? Skulle det lokala samhäUslivet,debatten om kommunala och regionala angelägenheter, vitaliseras? Skullelokalradion ge plats åt det lokala kulturutbudet och bli en livskraftigkomplettering till allt som annars förmedlas om världens stora begivenheter iinternationell eller nationell skala? Alla som var med om starten kan intyga att det dåställdes stora förväntningar. Det skulle bli en vardagligare och lokalare radioän vad någonsin regionalradion hade kunnat bli. Lokalradion skulle skapa endialog mellan beslutsfattare och vanligt folk, mellan politiker och väljare.Informationen skulle gå i båda riktningarna, inte längre blott uppifrån ochner. Medborgare med ett angeläget budskap skulle ges möjlighet att göra sinröst hörd, och lokalradion skulle vara särskilt lyhörd för de eftersattagrupperna, de politiskt fattiga i vårt land. Makthavarnas beslut skulle förklarasoch granskas kritiskt, framför allt i sina verkningar på det lokala ochvardagliga planet, sammanhangen bakom vardagens företeelser skulle avslöjas ochställas under debatt. Dessa angelägna förväntningar ställdes självfallet iförsta hand på de nystartade radiostationernas anställda. Stödet förförväntningarna låg i lokalradiobeslut . Det har också alltsedandess förutsatts att lokalradion skulle växa och utvecklas. har ännuinte fattat något beslut som kan sägas upphäva dessa riktlinjer. skrev 1978, 1979 och 1980 att "det ärangeläget att lokalradioverksamheten tillförs personella och ekonomiskaresurser som gör det möjligt att successivt förverkliga de mål som sattes uppför lokalradion i proposition 1975:13 och efterföljande riksdagsbeslut"och att "lokalradion har en väsentlig uppgift att fylla när det gäller attvidga yttrandefriheten och bredda den politiska debatten". Men hur ser det då ut ? Jo, nu skall radio och TVrationalisera. Jag skall inte gå in på den ekonomisk-politiska bakgrunden tilldetta - där har vpk en avvikande uppfattning, men den har vi framfört i mångaandra sammanhang. Här är det ändå mycket märkligt att lokalradion som nystartatföretag inom koncernen förutsattes ha precis samma rationaliseringsmöjlighetersom de "gamla" delarna av . Det är i och för sig meningslöst att här spela ut de olikamedierna mot varandra. Det finns ett koncernbolag som skall se till attlokalradion kan utvecklas och fördela medlen därefter. Men det är direktskadligt för lokalradion att få sin uppbyggnad störd av dessa nu tillkomnarationaliseringskrav. Och vad blir de praktiska följderna, de materiella ochpåtagliga konsekvenserna? Medelsan visningen till radio och television, m. m. Medelsanvisningen till radio och television, m. m. Alla aktuella planer på fortsatt decentralisering genom utbyggnadav nya lokala redaktioner och stationer utanför residensstäderna måsteskrinläggas. Vi får vänta kanske och mer, bortom den överskådligaframtiden, innan det blir lokalradio i t. ex. . Och det är nu intebara lokalradions anställda som blir besvikna. Framför allt människorna i deorter som har väntat sig egen lokalradio blir nu svikna och besvikna-folkrörelsernas aktiva, de kommunala politikerna och de många engagerade idessa bygder och tätorter. Hur skall lokalradion klara av sina ålagda skyldigheternär det gäller kulturutbudet? Det existerar faktiskt avtal som klart säger vaden viss medverkan i ett program skall kosta. får lokalradions stationer ochredaktioner kraftigt nedskurna programbudgetar till följd av rationaliseringskravet.Kulturutbudet kommer att minska i första hand. Men ännu mer allvarligt är attbudgetpropositionens i förlängningen pekar hän mot ettminskat antal anställda. Tjänster måste dras in. Och hamnar lokalradion där,torpederas hela utvecklingsplanen. Lokalradiostationerna har först fått växa från 14anställda per station till omkring 22 och med ett uttalat mål att bli 40.Många av de planerade nya tjänsterna skulle då bli lokalradioredaktioner i nyaorter. Men så tvingar politikerna i stället fram ett avbrott i utvecklingen ochen minskning av antalet anställda, en bromsad decentralisering och en minskningav programutbudet, inte minst kulturutbudet. Lokalradion har inte fått chansen att leva upp till deursprungliga ambitionerna. Resurserna i personal var från början alldeles försnålt tilltagna. Varför kunde inte lokalradion få arbetsro och tillåtas växaikapp de ambitioner som har uttalat för den? Varför detta inhopp mednärradio, t. ex.? Regeringen påstår i propositionen att närradion intekonkurrerar med lokalradion och jämför närradion med en tidning. Menkonkurrensen är uppenbar. Närradion tar intresse från lokalradion. Det är ju skamligt sagt om landets ortstidningar att dekan jämföras med närradion. Var finns de ortstidningar som i likhet mednärradion görs av amatörer i tjänst hos den ena eller andra föreningen ellerpartiorganisationen? Inte görs väl våra landsortstidningar av ortens politikeroch pastorer. De görs av kunniga journalister och grafiker, utbildade för sinayrken. Lokalradion behöver inte denna komplettering. Lokalradion bygger påprofessionalism i bästa mening, och den är värd att få fortsätta att göra det.Att kritiskt granska beslut och stimulera till debatt före beslut inom landsting,kommuner, näringsliv och organisationer - det kräver tid och tålamod av välutbildade medarbetare. Att få de resurssvaga och eftersatta att komma till talskräver i regel betydligt mer tid och ansträngning än dagliga intervjuer med deordviga inom etablissemanget. Att spegla det lokala kulturlivet kräver enomfattande uppsökande verksamhet. Den lokala kulturen har länge spirat iskuggan av det storslagna och mondäna i riksutbudet via t. ex. televisionen.Det gäller kulturyttringar som inte tränger sig på. Det sägersig självt att de arbetsuppgifter som 1975 gav lokalradionkräver tillgång till ett stort antal väl utbildade medarbetare. Dessamedarbetare måste förutsättas arbeta inom ramen för gällande lagar och avtalinom arbetslivet. Det kan inte vara rimligt att förutsätta ständigtövertidsarbete och ännu mindre obetalt övertidsarbete för att de mål somriksdagen har uttalat skall kunna uppfyllas. Därför har vi verkligen anledning att som politikerfråga oss; Vad skall vi ha lokalradion till? Gäller beslut fortfarandeeller gäller de inte? Jag yrkar bifall till vpk-motionerna 976 och 977. Medelsan visningen till radio och television, m. m. AnL 140TORE (): Jag läste en artikel av Andres Kung:Varför hungrar folk? Det handlar om bröd, men jag vet att det ocksåhandlar om hunger efter nyheter utifrån, objektiva nyheter. - det slaviska ordet betyder fält eller slätt - ärlandet mellan öst och väst, mellan stormakter, och det har varit slagfält gångpå gång. Det är också vårt grannland. Det är vänners land. Det har varitsvenskt en gång och stundom genom stormaktspolitikens spel fiendeland. Det ärett land som alltid har väckt mitt särskilda intresse. En gång när vi från reste i skrev jagnågonting som jag gärna vill läsa som hyllning till det polska folket,Klenodiet : Ur barndomens smyckeskrin skimrar den polskahistoriens skönhet; först frånfemtio märken med Poczta Polska - jag minnsdem med klangen av Sienkiewicz'ord en afton; då var framtiden Sakta skrider furstinnan förbi, ogripbaroch stum: , vars namnär en saga. Där ligger på jord som roterar ochsolsken förgyller mysteriets , därtrumpeten tystnar i melodiens mitt, död avtatarens pil - men Polensfloder skimrar och vinden spelar ialla väderstreck. text om alla de stupade lät migförstå att jord är ett klenodium med pärlorav tårar och blod i mörkröda droppar. Medelsan visningen till radio och television, m. m. Så varmitt möte med ett mötemed döden och gåtan och livet - har det polska folket bara vänner i , regimensäkert färre. väckte jag tillsammans med GötheKnutson en motion om program på polska i , Den gången var detkonstitutionsutskottet som tog hand om motionen och hänvisade tillradiobolagets rätt att bestämma över programmen. Den motionen har getteko - bortåt ett tusental brev från polacker i , från ochmången annan , från , och , från i , från föreningar i andra städer. De skriver att de stöder motionen . De känner välinte riktigt till ordningen här, utan det verkar som om de trodde att denskulle komma upp på nytt. Det är och frihetens vänner. De vill attvi skall sända på polska. Jag har på nytt väckt en motion, nr 411, Utskottetskriver att det givetvis är som skall bestämma om programmen.Men jag vill gärna passa på att hälsa till dem som bestämmer om programmen attde bör göra allt vad de kan för att sända på polska, ge objektiva nyheter tillmänniskor som kan höra oss härifrån och som har svårt att få veta sanningen. Jag vill vädja om ett positivt svar. Jag vet att helaSverige står bakom denna vädjan. AnL 141ELISABETH (); Debatten här har erinrat mig om ensann berättelse ur livet. Tillåt mig att i all korthet föredra den förkammaren.