prot · G50992 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag yrkar,herr talman, bifall till den moderata reservationen nr 7. I mitt anförande i den allmänpolitiska debatten förutsågjag, att utöver skattepolitiken och utgiftspolitiken skulle kommunernas ekonomibli en stötesten i finansutskottets arbete. Detta är det första storabesparingsförslag frän regeringen som prövar. Pä den borgerliga sidanhar vi varit ense om att företa en indragning av nästa års överlikviditet ikommuner och landsting. Vi moderater ville dock gå något längre belräffandebeloppets storlek. Och framför allt hade vi en annan uppfaltning än regeringenbeträffande metoden för indragningen. Åsiktsskillnaden på denna punkt berördeviktiga principer som den kommunala självstyrelsen och den kommunalabeskattningsrätten. Enligl vår mening är del möjligt och lämpligt atlfortsätta på den inslagna vägen atl reducera kommunernas skatteunderlag frånjuridiska personer. Förelagen är ojämnt fördelade mellan olika kommuner, ochdet är krångligt atl fördela den kommunala bolagsskatten på de kommuner där ettslörre företag har sina skilda arbetsställen. bör målet vara alt heltundanta juridiska personer från beskattning. Då blir det möjligt altinföra en enhetlig bolagsskatt, som med fördel kan nedtrappas, vilket skulleminska bl. a. problemet med dubbelbeskattningen av aktier. Men om man förstatligar bolagsskatten, är det angelägetatl kommunerna fär behälla siU skatteunderlag från fysiska personer. Om statenreducerar delta och behåller skatteintäkterna för egen del, drivs skattetrycketupp som siaten smygvägen höjer sitt skatteuttag. Då är ettskalleslopp eller skaltetak klart alt föredra, eftersom pengarna därmed stannari medborgarnas fickor. Måste staten ändå inskrida för att begränsa kommun- ernåslikviditet, är reduktion av statsbidrag en bältre metod än minskning avskatteunderlaget frän fysiska personer. Utskottets ordförande har tidigare i debatten yrkat pååterremiss av den del av betänkandet som rör kommunernas ekonomi, och jagansluter mig till det yrkandel. Det är bra att regeringspartierna så småningominsett behovet ay överläggningar med oss moderater och nödvändigheten aveftergifter för atl nä en majoritet här i kammaren. Del är ocksä bra, altbesparingsnivän i den kompromiss som träffats mellan partiledarna ligger näraförslaget i den moderata parlimoiionen, liksom att huvuddelen av sparbeloppetgår lillbaka på vårt förslag till neddragning för juridiska personer. Av deursprungliga regeringsförslagen beträffande fysiska personer återstår endast enminskning för såväl primärkommuner som landsting. Vi moderater ser intedetta som något principgenombroll, eftersom det i överenskommelsen uttryckligenhar sagts all åtgärden är provisorisk och skall yllerligare övervägas i enblivande expertgrupp med moderat inslag. Jag nöjer mig med dessa allmännakommentarer angående den kommunala ekonomin och hänvisar i övrigt till vadLennart kommer att anföra senare i debatten. Del har sagts att den oenighet som harförelegat i finansutskottet, och som kommer till uttryck i det belänkande vi har alt behandla, sätter den borgerliga ireparlisamverkan i fara. Enliglmin mening förhåller det sig precis tvärtom. Det som har hänt visarnödvändigheten av atl de tre partierna betraktar varandra som likaberättigadeparter. När vi nu har en minoritetsregering bestående av endast två borgerligaparlier, måste dessa senast under utskottsbehandlingen ta upp seriösaöverläggningar i syfte att skapa en majoritet i kammaren för ståndpunkter somregeringen kan ställa sig bakom. Det är min förhoppning alt det som har hänlbeträffande kommunernas ekonomi skall bli, inle mönsterbildande - eftersom en återremissalltid innebär en extra omgång - men väl vägledande för behandlingen avregeringens förslag i andra ulskolt . Ett nära samarbete mellan de borgerliga partierna här iriksdagen blir dä ocksä vägledande inför valet . Återigen har det visatsig hur svårt del är at bedriva minoritetsparlamentarism. Med all önskvärdtydlighet stär det klart, herr lalman, att om det även efter valel finns enborgerlig majoritet i kammaren, bör del också bildas en borgerligmajoritetsregering. Då en åhörare på läktaren försökteframföra ell politiskt budskap til! Vi tillåterinte störande intermezzon från läktaren. 10ERIC () replik: Jag skall kommentera anförandebara pä en enda punkt, den som gäller marginalskatlereformen. Där stod detfakliskl vid klart att moderalerna när delgäller tolalfinansicringenhade tvä åsikter. I regeringen var man för den - utanför regeringen, dvs. genomLars försorg, värman mot den. har det hänl en del i skattefrågansedan dess, men denna tvetydighet kvarstår. Jag vill peka på, , alt i er reservalion pås. 139 i ulskottsbetänkandet ansluter ni er lill tanken om tolalfinansiering.Men i moiionen, som utskottet citerar pä s. 29 i betänkandet, påstås dennatotalfinansiering till stor del bestå av ytterligare besparingar och av ökadeskatteintäkter till följd av reformen. Men dessa ökade skatteintäkter behövervi för att minska budgetunderskottet. I likhet med de besparingar som skallutföras kan inte dessa ökade skatteintäkter användas två gånger för samma sak.Moderaterna försöker använda dessa pengar först för att minska underskottet ochsedan för alt finansiera sitt skattesänkningsförslag. Detta senare innebär jualt man ökar budgetunderskottet. Det går inte ihop, . 11KJELL-OLOF () replik; förklarar sig nöjd medkompromissen om konfiskationen av kommunernas skattepengar. Vad betyder den härkompromissen egentligen? Det sägs att den är ett provisorium . Betyder det alt kommunerna skall få lillbaka de här pengarna 1984?Eller belyder det alt fr. o. m. 1984 skall det införas ett nytt system? Vilkakonsekvenser fär det för kommunernas möjligheter att föra en rimlig planering?Det vore bra om kastade något ljus över vad allt det här innebär. Vad innebär kompromissen belräffande krav påett kommunall skatleiak? Släpper ni det kravet , eller är det ochcentern som har accepterat moderalernas linje? Innebär kompromissen det enaeller det andra? När det gäller den kommunala verksamhetens utveckling skallriksdagen ta ställning till om verksamheten skall växa med O %, eher 2 %per år. Det är de tre olika buden som ligger. Vad innebär kompromissen? Har nianslutit er till mittens linje för eller har mitlenparlierna anslutit sigtill er linje för O %, eller har ni gjort upp om 1/? Jag tror all även omden här frågan skall återremitteras till finansutskottet, så vore det av visstvärde för allmänheten och alt få reda på vad ni egentligen har kommitöverens om. utbredde sig vällustigt omminoritetsregeringens problem. Det är klart all del är roligl att.ha fått tidigare regeringsbröder en så präktig snyling som man gjorl med den härkommunala historien. sade att det stär alldeles klart att om detblir borgerlig majoritet efter valet, skall en irepartiregering bildas. Men,, det är ju nu del finns borgerlig majoritet i . Varförbildar ni inte en irepartiregering , om det är sä självklart att det skallkunna ske efter valel? Vad är det som hindrar er alt bilda regering , LarsTobisson? Ni har majoriteten. Ni har era bröder. Eftergivna och lättillgängligaär de i alla avseenden, såvitt jag förstår. Det är bara att slä till. Här ärdet fråga om ett annatlilel mysterium som har vuxit fram ur de senaste dagarnas händelser, herrlalman. : Kanske ocksä, om han hinner, kantala om varför alll delta idoga sparande, där vill gå längre änalla andra, leder till att budgetunderskottet envist fortsätter att växa ochväxa, varför alla sparplaner och sparmål som ni har ställt upp har visat sigmisslyckas och förbylas i sin motsats. Enligl de ursprungliga planerna skulleunderskottet vara 40 miljarder. Def är minst 80 miljarder enligt nuföreliggande beräkningar. Tyder inte del pä att del är något grundläggande feli hela er politiska ansats? 12LARS () replik: påstod all det hadeförelegal oenighet hos om vad som avses med tolalfinansiering. Vihar gått igenom detta tidigare, och jag. Jag får påminna om alt idel ekonomiska handlingsprogrammet stär ingenting om finansieringsformerna -förutom att det, vill jag minnas, slår någonting om att i det sammanhangetkunde övervägas någon form av tvångssparande, vilket ju sedan aldrig blevaktuellt. Vi har alltsedan dess - som också framgår av den moderalaparlimoiionen lill årets riksdag - förordal att en marginalskattereform skalltolalfinansieras. Men def betyder inte att den nödvändigtvis måste finansierasgenom höjningar av skatter som drabbar produktionen och investeringarna i framtiden.Vi har alltså piekat på andra vägar. Besparingar är en sådan väg. Vi har vidaretalat för att man skall la till vara den självfinansierande effekt som enmarginalskallesänkning rimligen ger. Den effekten är ju själva orsaken till sänker marginalskatterna. Och vi har sagl atl om del till slut ändå skullevisa sig nödvändigt att höja några skaller, så skall del vara skatter somträffar konsumtionen, förbrukningen av varor, och inte produktionen. ställde en lång rad frågor. Jag är inlesäker på atl jag hinner besvara dem alla, men jag får kanske återkomma i nästareplik. Det gällde först kompromissen om den kommunala ekonomin.Vad den innebär är all del sker en indragning på de grunder somangivils. Tyngdpunkten är alltså neddragning av skatteunderlaget för juridiskapersoner, men därutöver blir det även en del neddragningar för fysiskapersoner. Det provisoriska elementet är atl detta gäller endast 1983. Vitillsätter en expertgrupp för atl överväga hur man skall förfara förframliden. I dessa överväganden kommer nalurliglvis frågan om kommunallskatleslopp och skaltetak all finnas med. När del gäller procentmälet för den kommunalavolymutvecklingen - där socialdemokraterna föreslår , regeringen föreslär och vi och framåt förordar O % - återkommer vi i finansutskottetlill dessa skillnader. Men jag finner def rimligt alt man eftersträvar en annanordning än den som var aktuell, sä atl man delar upp ärendena som rörkommunal ekonomi i skilda delar. Därmed kan vi ocksä skapa en situation därriksdagen inte nödvändigtvisbehöver stanna för ell beslul om att bifalla en volymexpansion på enligtsocialdemokraternas modell. Det har vi helt enkelt inte räd med. 13 () replik; Herr talman!. Vad som frän trepartiregeringens sida sadesbeträffande finansieringen av marginalskattereformen finns dokumenterat, LarsTobisson, i aktstycken av och - jag hoppas jagminns datumen rätt - . De formuleringarna hoppade först därefter återstoden av moderata samlingspartiet ifrån. 14KJELL-OLOF () replik: Landels kommunalmän och medborgarna ikommunerna har fått vänja sig vid åtskilligt. Men jagundrar om inte det här lar priset. Det här provisoriet innebär utomordentligt omfattandeingrepp i vissa kommuners ekonomi. Åtskilliga kommuner har redan deklarerat altde för all klara sig helt enkelt blir tvungna att höja kommunalskatterna - ochhöja dem kraftigt. Men får de reda på all provisoriet bara gäller1983. 1984 kan helt andra villkor gälla för dem. Då kan helt andra delar av deekonomiska förutsättningarna förändras. Det innebär att helt andra kommuner dåkan komma att drabbas. En del kommuner kan dä fä tillbaka pengar och andra bliav med ännu mera. Sä kan man väl inle göra! Ni har visserligen iregeringsställning vant er vid atl driva en kvartals- eller månadspolitik, menkommunerna måste faktiskt kunna planera åtminstone i taget. Som ni bärer åt kommer de i åtskilliga fall såvitt jag förstår inte alt klara det. Åtskilligt av del som ni säger är besparingar för siatenkommer staten atl få betala i form av ökade arbetslöshetskostnader - den fråganhann inte ta upp i sill inlägg. Det är lika bra atl vi en gångför alla konstaterar, att om man bara för över pengar från kommunerna tillsiaten ulan alt klara ut hur kommunerna då skall klara sina åtaganden, blirresultatet antingen skattehöjningar eller arbetslöshet - några andra effekterfår inle den politiken. Situationen blir därmed inte särskilt mycket bältre närdel gäller statens ekonomi. Därför går vi emol hela den här idén. Och vi kommer attgöra del även i den nya omgång som följer. Men vad den innebär är tydligenfortfarande oklart. säger nu all moderalerna inte tänkerkompromissa med någon om sitt krav på nolltillväxt för kommunerna. Han hoppasatt man i utskottet skall hitta någon ny klurig skrivning för att undvika attsocialdemokraterna på nytl får majoritet när det gäller den kommunalaekonomin! Väl bekomme, finansutskottets ordförande och , med tankepå de nya turerna i den här frågan. Sedan, herr talman, vill jag bara säga atl vi tydligen nufår det förlösande beskedel om varför vi inte har en borgerligirepartiregering. 15 ()replik: åberopade ett dokument av . Det varett förhandlingsunderlag inför överläggningarna med socialdemokraterna. Av delframgår atl den första etappen - den vi nu står inför - skulle finansierasväsentligen inom inkomstbeskattningens ram. Därutöver angavs vissakompletterande finansieringsmetoder, bland dem arbetsgivaravgift. Det sadesockså atf man kunde tänka sig beskattning av konsumtion. Jag vill minnas atlalkohol-, tobaks- och oljeskatierna var skatleformer som nämndes i detsammanhanget. Hurfinansieringen skall gå till är inte ens de partier som stärbakom den nuvarande uppgörelsen överens om. Kjell-OlofFeldl säger att kommunerna bör kunna planera i sänder. Jaghåller helt med om det. Ryckighelen under senare är har inle varil bra -kommunerna har relativt sent fått besked om att nu gäller det att anpassa sigtill villkor som har angivits av övergripande samhällsekonomiska skäl. Därförknyter jag stora förhoppningar till expertgruppens möjligheter att lägga framförslag till en mer långsiktig politik på delta område. Del blir ofrånkomligtatt regering och riksdag utrustas med instrument sä att den kommunalautgiftsutvecklingen kan hållas i schack. Kjell-OlofFeldt har ocksä frågat mig; Hur kommer det sig att budgetunderskottet växer?Svaret är enkelt: Vi sparar inte tillräckligt. Vi moderater har dragitkonsekvenserna av detta i vår partimotion och vår reservation ifinansutskottet. Vi säger att vi måste spara mera, så mycket att vi lever upptill kravet på utgiftsminskningar med nästa budgetår.Dessutom måsle vi se till atl budgetunderskottet i kronor räknat sjunker i förhållandetill det för innevarande budgetår beräknade underskottet på 78 miljarderkronor. Det är den moderata politiken som leder till all budgetunderskottet kanbegränsas. Kjell-OlofFeldt spelar okunnig och undrar varför det inte finns en borgerlig majoritetsregeringi dag. Det har åstadkommit genom sin uppgörelse om skatternaen viss natt för snart etl år sedan. Jag räknar med att valutgången blir sådanalt vi efter åter kan resonera om att bedriva samlad borgerligregeringspolitik. 16 (vpk); Det är framför allt tre uppgifter som blir alltmer angelägna i denekonomiska politiken, nämligen att nedbringa arbetslösheten, att försvarafolkflertalets levnadsstandard och att värna om de sociala rättigheterna. Påalla dessa områden måste kampen föras mot regeringens polilik. Delverkar som om regeringen tror att man löser landets ekonomiska problem om mantillräckligt hänsynslöst angriper de arbelandes sociala förmåner och dekollektiva omsorgerna. Genomen rad åtgärder har man försämrat pensionärernas villkor. Pä det socialaområdet har olika attacker salts in. Bostadsstödet har försämrats i ett läge dåstigande hyror är ett stort problem för allt fler. 3 prolokoli 1981/82:92-93 har undanför undan försämrats, med stigande livsmedelspriser som följd: Sysselsättningenförsämras genom olika regeringsåtgärder. Kommunerna, som skall svara förhuvuddelen av de kollektiva omsorgerna, är ständigt utsatta för attacker. Dennapolitik förvärrar läget, fördjupar krisen och vållar skada för lång tidframöver. Det är en krass kapitalistisk politik som hårt går ut överpensionärer, handikappade, arbetslösa, sjuka, lågavlönade och barnfamiljer. Dagens finansdebatt har föregåtts av en märkliguppvisning. Regeringspolitiken präglas alltmer av högerns värderingar ochkrav. Likväl har frestat på regeringspartiernas nerver genom atthota regeringen med nederlag. Det verkar som om vill säga; Visstsitter ni på taburetterna, men glöm inte atl det är vi som bestämmer! Dettaspel syftar också till atl driva kursen ännu några streck åt höger. Om inle väljarna i höstens val ser till atl förpassa deborgerliga parlierna i minoritet, så blir det inle bara fortsatt borgerligtregeringsinnehav. Det blir en borgerlig regering med ännu mer öppen och krasshögerpolitik - del vittnade anförande om. Vad som står i dagens utskottsbetänkande skall tydligeninte gälla i alla delar. Vi motsätter oss förslaget om återremiss tillutskottet. Syftet med en återremiss är att skall få igenomytterligare försämringar för kommuner och landsting. Jag yrkar därför, herrtalman, avslag på förslag om återremiss beträffande punkt B 2. Det kommunala självstyret och den kommunalabeskattningsrätten tillhör honnörsorden, när svenskt samhällsliv beskrivs. Mendet blir alll mindre kvar av dessa begrepp. Genom olika åtgärder harstatsmakterna sökt beskära självstyret och beskattningsrätten. I olika omgångarhar statsbidragen till kommunernas verksamhet försämrats och skurits ned. Nugår man ännu längre. berövar man kommunerna skatteunderlag. Pengar somskulle tillfalla kommunerna enligt nu gällande regler dras in lill staten.Detta är stöld, eller möjligen kan brottsrubriceringen vara grovt rån. Regeringspartierna utgår från all den kommunalavolymökningen måste stanna vid medan socialdemokraterna förordar . Badaförslagen innebär att kommunerna inte kan klara sina åtaganden. Enbartbefolkningsutvecklingen och vissa beslutade eller planerade åtagandenmotsvarar en ökning av den kommunala konsumtionen med i är. För några är sedan hävdades atl åtstramningen molkommunerna inle skulle gälla prioriterade områden som barnomsorg ochäldreomsorg. drabbas också dessa områden. målsättning frän 1976om 100 000 daghemsplalser och 50 000 frilidshemsplaiser har inle uppfyllts. Detblev bara 70 000 resp. 30 000 platser. I är byggs endast 7 500 daghemsplalsermot planerade 16 500. Omkring 100 000 barn står i kö för en daghemsplats. Kommuner och landsting har svarat för en betydande del avde nya arbetstillfällena. har den möjligheten stoppats, och på många områdenkan del bli fråga om direkta personalminskningar. Följderna visar sig redan nui höga arbetslöshetssiffror. Kvinno- ochungdomsarbetslösheten kommer att förvärras. också altöka i byggnadsverksamhet och industri genom minskade kommunala beställningar. Kommunerna tvingas atl försämra servicen pä område efterområde. sker samtidigl som regeringens försämringar på andra områden ökartrycket på den kommunala servicen. Denna politik blir elt hårt slag mot desvagaste grupperna i samhället. redovisar i en bilaga effekterna av treolika alternativ för kommunerna av generella åtgärder: regeringens,och socialdemokraternas förslag. Detta är en nyttig läsning ute ikommunerna, när man brottas med ekonomiska problem. Men hur skallsocialdemokraterna kunna övertyga folket i kommunerna om att def enbart ärregeringspolitiken som drabbar dem, när del socialdemokratiska förslaget förvissa kommuner blir ännu mera kännbart? Vad skall ni säga till kommunalmännen ikommuner som av ert förslag drabbas fyra gånger hårdare än av regeringens? En skillnad mellan de borgerligas förslag ochsocialdemokraternas är atl de borgerliga vill dra in pengar från kommunernadirekl lill statskassan, medan socialdemokraterna vill fondera pengarna. Bådaförslagen "inskränker kommunernas och landstingens beskattningsrätt"och "är ett principiellt mycket allvarligt steg, som öppnar slussarna förlängre gående ingrepp ", för all använda den helt riktigasocialdemokratiska beskrivningen av regeringsförslagel. Båda förslagen ledertill försämrad service och ökat utdebiteringsbehov i en rad kommuner ochlandsting. Kommunerna behöver sina pengar för all bygga utbarnomsorgen, förbättra sjuk- och åldringsvården och bekämpa den rekordhögaarbetslösheten. Därför går vpk emot förslagen att la ifrån kommuner ochlandsting skatteintäkter. De borgerliga regeringarna har drivit en skattepolitik somökat orättvisorna. Huvudlinjen har varit att lätta skattebördan för högreinkomsttagare och låta de breda skikten betala della. De har gjorlmarginalskaiiefrågan till huvudtema. Länge reste socialdemokraterna motståndmol denna politik, men de verkar nu ha fallit till föga. Resultatet av den underbara natten mellan socialdemokratenKjell-Olof och budgetministern kommer atl leda lill störreskattelättnader ju högre inkomsterna är. Kan någon påslå atf det är rättvisa i en skattereform somger . i skattelättnad för den som har . i inkomst men ger 28 500för den som har . Kritiken bland arbetare och tjänstemän mot uppgörelsen ärockså stark. Det finns rikligl med dokumeni från socialdemokratiskt håll, därman i ett tidigare skede kritiserade regeringens ursprungliga förslag. Sedanskriver man ihop sig med och om en skattepolitik som manriktal stark och berättigad krilik mol. Jag är medveten om ätt och andraansvariga socialdemokrater söker rättfärdiga detta med alt i uppgörelsen finnsockså med en begränsning av avdragsrällen. Men för alt angripa det problemetbör man intemedverka till andra orättvisor. Det måste vara riktigare att arbetarrörelsengår till strid i skattefrågan för att i valel erövra en majoritet som slår förarbetarrörelsens klassiska värderingar av skattepolitikens inriktning. Avdragssystemet kommer även efter de föreslagnaförändringarna atl verka orättvist. De verkligt avgörande förändringarna iavdragssystemet återstår atl göra. Även om skattefrågan kommer upp lill avgörande i ettsenare sammanhang bör det redan nu sägas atl genom att avvisaskattelindringarna för höginkomsttagarna skulle staten få betydandeinkomstförstärkningar. Det är bättre än alt attackera sociala rättigheter ochberöva kommunerna behövliga resurser. Socialdemokraterna bör möjligt slängaöverenskommelsen med regeringspartierna i papperskorgen och gä lill offensiv fören demokratisk skattepolitik. Från vpk menar vi att det finns en rad angelägna åtgärderpå det skattepolitiska området, som skulle gynna de grupper som bäst behöverskattelättnader: Slopa momsen på maten, denna orättvisa skatt som ocksåläggs som extra börda pä stigande livsmedelspriser! Sätt in skattelättnader för dem som tjänar under 100 000kr. i stället för skattelättnader för höginkomsttagare! Inför momspå handel med värdepapper och aktier! Skärp skatten på stora förmögenheter, arv och gåvor och påstora kapitalvinster! Angripskattefusk och skatteflykt och orättvisorna i avdragssyslemel! Angrip denekonomiska brottsligheten! Produktionsbeskattningoch statskommunal enhelsskalt! Det finns resurser att klara statens och kommunernasfinanser. Regeringen väljer i stället alt attackera sociala reformer och dekollektiva omsorgerna. Regeringspolitiken vilar på förutsättningen att ökad maktför storfinansen över ekonomin och ökade sociala klyftor är nödvändiga. Därförbedriver regeringen en för samhället och folkflertalet destruktiv ekonomiskpolilik. Men denna omskrulna åtstramningspolitik, som skall ge bilden avhandlingskraft, vilar pä en mycket bräcklig grund och dess faktiska syfte ochresultat att stödja ökade klassklyftor och ökad makt för storkapitalet äruppenbar. Det svenska offentliga budgetunderskottet, somhuvudsakligen motsvaras av räntorna pä statsskulden, är i del rådande lägetinte aktiverande för sysselsättning och tillväxt. För att skapa arbetsplatser,såväl som genom satsningar , och för att värna utsattagrupper i samhällel och sociala rättigheter, för att ge samhällsekonomin enaktiverande injektion framför vpk förslag som innebär en något ökadunderbalansering av budgeten. En sådan arbetsskapande polilik är en nödvändighetför att börja en marsch ut ur krisen. För en bättre balans i samhällsekonomin, för ökadeprodukliva investeringar och :För bevarade, återställda eller i vissa fallförbättrade sociala rättigheteroch villkor är del nödvändigt att föra en mera expansiv ekonomisk polilik. En viktig uppgift måsle vara alt aktivt bekämpaarbetslösheten.