prot · G509148 · 1981-12-31 00:00:00 — Det tyder jupå att det framför allt är låg- och medelinkomst- 9Riksdagens protokoll 1981/82:147-150 grupperna som deltar i skattesparandet. Med detanförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Anf.110 (): Den glädjande stora anslutningen fill de kraftigt subventioneradesparformerna skatte- resp. skattefondssparande visar att medborgarnauppenbarligen är villiga att öka sitt sparande, om de bedömer förmånernarimliga. I har man gjort liknande erfarenheter. Enligt min meningär det därför nu hög tid att förbättra skatteförmånerna vid sedvanligtbanksparande, eftersom dessa undergått en klar försämring på grund avinflationen och det höga ränteläget. Detta har jag framhållit imin mofion 1981/82:166. Naturligtviskunde en sådan förbättring av banksparandets villkor åstadkommas genom endirekt uppskrivning av de aktuella beloppen, men jag är ändå tveksam om det ärden bästa metoden. Det vore kanske i stället bättre om man band sig för attbefria kapitalavkastningen på bankmedel från skatt upp till en viss nivå avsparandet. När nuvarande bestämmelser införts torde . ha motsvarat räntanpå 15 000 ä . Med dagens diskonto och de åtföljande högainlåningsräntorna motsvarar . inte avkastning på mer än 7 000 å . Myckettalar därför för att man borde ändra reglerna till att gälla avkastning på ettvisst belopp, knutet till basbeloppet. Om man exempelvis hade haften regel som sagt att ensamstående skulle vara befriad från skatt på enkapitalavkastning som motsvarade, förräntningen enligt genomsnittliga diskontotunder på basbeloppet för oktober månad, skulleriksskatteverket ha kunnat göra en uträkning av detta belopp och avrundat fillnärmaste hundratal kronor. Beloppet torde då ha blivit . För sambeskattade torde den skattefria avkastningenha blivit . Jagvill för min del förorda att för en ensamstående årsavkastningen på enförmögenhet uppgående till basbeloppet för oktober månad inte beskattas, om deninte överstiger vad medeldiskontot skulle ge.För samtaxerade borde den fria avkastningen gälla två basbelopp. Utskottetavstyrker min motion under hänvisning till de övriga sparstimu-lanser somnyligen införts. Men om man själv bara har en tunn och sliten tröja en kallvinterdag bhr man knappast varmare av att andra fått tillgång till en värmandepäls. Eftersom jag är övertygad om att förbättrade sparstimulan-ser även tillvanhga banksparare är ett rättvisekrav som skulle leda till en önskvärd ökningav hushållssparandet, kommer jag att fortsätta min kamp för bättre villkor förbanksparare. Men att utmana ett enigt utskott finner jag meningslöst, varförjag för dagen nöjer mig med uttalade deklaration. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (slopande avskattesparandet och skattereduktionen för aktieutdel- Nr148 "'"S) den Utskottets hemställanbifölls med 150 röster mot 149 för reservationen av 3jj; jg2 ErikWärnberg m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Bensinskatteuppbörd,m. 29§ Bensinskatteuppbörd, m. m. betänkande 1981/82:63 om bensinskatteuppbörd, m. m. (prop.1981/82:201). 111 (): De två viktigaste frågorna som behandlas i regeringens proposifion 201gäller ändringarna i uppbörden av bensinskatt och ändrade regler vid uppbörd avingående mervärdeskatt vid import fill . Båda förslagen har tillkommit idet vällovliga syftet att stärka statens ekonomi. Positiva ränteeffekter väntasmotsvara 425 milj. kr. varjämte tillkommer en engångsförstärkning fördet kommande budgetåret på ca 4 200 milj. kr. Om syftet sålunda är detsamma närdet gäller de båda frågorna, så skiljer det sig desto mer när det gäller självahandläggandet av ärendena. Beträffandeförslaget att förkorta kredittiden för uppbörden av bensinskattså är detta ärende omsorgsfullt handlagt. Frågan har grundhgt utretts avpunktskatteutredningen, som också haft överläggningar med de berördaoljebolagen innan betänkandet presenterades. Den anpassningstid som föreslagitsi propositionen är också acceptabel - tidpunkten för ändringen är satt fill den1 . Heltannorlunda är handläggningen av mervärdeskattefrågan - det verkar nästan som omdet vore två ohka regeringar som kommit med förslagen. Enligt nuvarandelagstiftning får en importör längre kreditfid när det gäller mervärdeskatten änvad ett företag får som upphandlar varan inom landet. Självfallet är detta intetillfredsställande ur konkurrenssynpunkt. Även ur samhällsekonomisk synpunkt ären ändring motiverad. Vi reservanter har alltså inget att erinra emot attmomskredittiden vid import kortas ner med . Men tiden fram tillikraftträdandet den 1 juh är alldeles för snävt tilltagen. Föratt förstå sammanhanget måste man gå tillbaka något i tiden. När den nyatullproceduren infördes övertog näringslivet ett antal arbetsuppgiftersom tidigare åvilat . Speditionsföretagen övertog därvid ett stortantal kammarskrivare från och anställde sammanlagt ca 350 personer.Numera torde administrationen ha vuxit till att omfatta 400-500 personer.Speditörerna och vissa större importörer byggde i samband härmed upp betydandedatasystem. Som kompensation för depåtagna arbetsuppgifterna erhölls vad man då Bensinskatteuppbörd, m. m. ansåg vara en rimlig kredittid för redovisning ochbetalning av tull och andra införselavgifter. Genom rationaliseringar inom väntaskredittiden, dvs. skillnaden mellan tidpunkten för betalning av tullfakturanoch tidpunkten för återbetalningen av ingående moms, bli avkortad . Vidare väntar man sig att inför ettdatasystem för lokal registrering av tulldeklarationer, och därmed avkortaskredittiden lika mycket. Denna förkortade kredittid pluspropositionens förslag plus ett nytt förslag om att kredittidenpå tullfakturan förkortas med innebär att detvåmånadersredovisande företagen får lämna staten kredit i . Eftersom propositionens förslag i denna del innebär enpositiv ränteeffekt för staten på ca 265 miljoner samt en engångseffektpå ca 2 200 miljoner, innebär detta följaktiigen en motsvarande belastning påimportföretagen. Att genomföra en så omfattande och kostsam förändring iuppbördsvillkoren med blott sex veckors omställningstid ter sig likaförvånande som stötande, i all synnerhet om man jämför med den ändradeuppbörden av bensinskatt. Här är anpassningstiden längre, vartillkan tilläggas att oljebolagens likviditetsproblem knappast torde vara av sammastorleksordning som här berörda speditions- och importföretags. Några konsekvenser för näringslivet har man inte belysteller ens försökt analysera i propositionen. Någon remiss av förslaget har inteskett. Ej heller har lagrådets synpunkter inhämtats. Den sittande mervärdeskatteutredningen kunde exempelvis hafått i uppdrag att utreda frågan om mervärdeskatteuppbörden, hka väl sompunktskatteutredningen såg över frågan om bensinskatteuppbörden. Grav kritik kan alltså riktas mot handläggningen av dennafråga, som har stor ekonomisk betydelse när det gäller såväl räntekostnader somlikviditetssituationen för importföretagen. Ett absolut minimikrav borde varaatt man gav speditionsföretagen en rimlig tid för omställning. En sådantidpunkt för ikraftträdandet vore enligt vår uppfattning . Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall till denmoderata reservationen. 112STIG JOSEFSON (c): har redogjort förpropositionens innehåll. Jag skall därför inte gå in på den. När man läser reservationen som fogats till betänkandet,blir man ganska förvånad. Där bekräftas också den gamla regeln att det ärbesvärligt att tjäna två herrar. vill gärna vara med omatt tillföra statskassan ett tillskott på något över 3 miljarder när det gällermervärdeskatteredovisningen, men går starkt emot de åtgärder somregeringen har föreslagit. a. att regeringens motiv för att förkorta kreditti- derna för dessa företag förefaller minst sagt dunkla. Denneutralitet mellan import och inhemsk försäljning som departementschefen åberopartill stöd för åtgärden anser reservanterna vara ett tveksamt argument, eftersomresonemanget inte tar hänsyn till de faktiska affärsförhållandena utan enbarttill de fiskala reglerna. Reservanterna instämmer i den kritik som framförtsoch säger t. o. m. att de anser den vara välgrundad. Trots denna hårda kritik, gör de konststycket att iprincip tillstyrka propositionen. Det är klart att vi skall vara tacksamma fördetta. Då finns det förutsättningar för att vi i får ett enigt besluti sakfrågan - och det är värdefullt. Det är, som framgick av anförande,endast på en punkt som har en avvikande mening. Det gällertidpunkten för ikraftträdandet. I proposifionen föreslås att de nya reglernavid import, också beträffande mervärdeskatten, skall träda i kraft den 1 juli1982. Det är här som reservanterna vill ha ikraftträdandet uppskjutet till den1 november. Det är rikfigt att det från näringslivet, främst frånspeditörerna, har krävts en senare tidpunkt för ikraftträdandet. Regeringensbedömning är, som framgår av propositionen, att ändringen skall träda i kraftden . Majoriteten i utskottet har inte kunnat finna tillräckliga skäl föratt frångå proposifionens förslag. Eftersom reservanterna yrkar bifall fill motion 2492, villjag uppmärksamma reservanterna på att det i denna mofion yrkas på ettikraftträdande . Men jag förmodar att det är rikfigt som detstår i reservationen - att det är som avses. Det bekräftadesockså av . Motivet för regeringens förslag är främst attskapa en neutralitet mellan import och inhemsk försäljning. Förslagetöverensstämmer också helt med den faktureringsmetod som är huvudregel förmervärdeskattredovisning. Tidpunkten aren bedömningsfråga. Utskottsmajoritetenställer sig här bakom propositionens förslag. Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande 63 i dess helhet. Bensinskatteuppbörd, m. m. 113KNUT (): Vi reservanter är inte ensamma om kritikenmot detta förslag - även utskottsmajoriteten är ju tveksam. Utskottsmajoritetenskriver i betänkandet: "När det gäller de brister i beslutsunderlaget sompåtalas av och näringslivets företrädare kan utskottet i principbiträda uppfattningen att det skulle ha varit fill fördel om propositionen hadebyggt på än mer allsidig och på vanligt sätt remissbehandlad utredning. "Detta var en indirekt krifik av regeringens sätt att handlägga frågan. Jag citerar vidare från utskottsmajoritetens skrivning:"Utskottet är väl medvetet om att senareläggningen av avdragsrätten,motsvarande 23 eller 24 dagars kortare kredittid övergångsvis kan komma attmedföra vissa ekonomiska problem för näringslivet i allmänhet och förspeditörerna i Bensinskatteuppbörd, m. m. Det bör emellertid inte vara förenat medalltför stora svårigheter för speditörerna att i samråd med sina uppdragsgivarefinna lösningar som möjliggör fortsatt uppbördsverksamhet vid importen." Jag är rätt säker på att det medför ganska omfattandesvårigheter att med så kort varsel förbättra sin likviditet med inte mindre än2,2 miljarder, som det här är fråga om. sade att det i motionen står att datum förikraftträdandet skall vara medan vi i reservationen kräver -och det gjorde jag också här- ikraftträdande . Det ärriktigt-den tidpunkt jag föreslår är . I mofionen yrkar man också helt avslag på propositionen,och vi reservanter var ett tag benägna att göra det, därför att ärendet enligtvår uppfattning var så snabbt och illa handlagt. Men vi har alltså nöjt oss medatt föreslå en senareläggning, för att ge företagen rimlig tid att anpassa sigtill de nya reglerna. 114STIG JOSEFSON (c): Att jag åberopar tidpunkten förikraftträdandet beror på att det är motstridiga förslag i reservationen och imotionen. Därför vill jag ha klarlagt att det verkligen är som avses. När det gäller vad utskottsmajoriteten har talat om, så ärdet en skildring av att en sådan här förändring självfallet medför vissapåfrestningar. Vad jag har reagerat mot är den hårda kritik som riktas möt bådemotivet och de förändringar som regeringen föreslår. skall vi inte fortsättaden debatten, utan jag förmodar att moderata samhngspartiet stöder förslaget isakfrågan. Det är bara i fråga om tidpunkten som vi har delade meningar. Beträffande förberedelsetid så har det inte varit obekantför berörda parter att detta förslag skulle komma. Diskussionen om detta harpågått, och det antyddes klart i budgetpropositionen att det skulle komma.Därför är det inte en total överraskning för berörda parter att det kommer attläggas fram ett förslag och att tidpunkten för ikraftträdande kommer attföreslås till . 115 (): Jag vill bara göra ett klarläggandebeträffande fidpunkten. I reservationen förordar vi att "bifaller yrkandet i motion 2492 att de nya mervärdeskattereglerna vidimport skall börja fillämpas på varor som tulltaxeras ". Det betyder alltså ikraftträdande den 1november. Det står dessutom i lagtextförslaget, så det lär knappast kunnamissförstås. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med228 röster mot 67 för reservafionen av m. fl. 30 §Föredrogs Nr 148 1981/82:69Dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1981/82:147) Utskottets hemställan bifölls. Uppskovmed behandlingen av motion 964 31 §Uppskov med behandlingen av motion 964 Föredrogs socialutskottetsbetänkande /82:44 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden tillriksmötet /83. 116 INGA (vpk): Eftersom vpk inte fillåts att arbeta iutskotten - ett förhållande som ju är bekant för alla här - har vi inte haftmöjlighet att plädera för motion 964. Denna motion är en av dem vilkasbehandling socialutskottet föreslår skall uppskjutas . Från vpk:ssida har vi protesterat mot detta i talmanskonferensen, och vi vill göra detäven här i kammaren. Motion 964 är en utmärkt motion, som tar upp vikfigaungdomsfrågor, och från vpk:s sida menar vi att den borde ha behandlats nu ivår. I motionen tar vi upp ungdomens svåra situation, boendefrågan förungdomen, kommersialismen och hur den har påverkat ungdomen ochungdomskulturen, och vi tar framför allt upp ungdomarnas situation påarbetsmarknaden. Allt detta är viktiga frågor, och det finns alltså goda skälför att den här motionen borde ha behandlats i vår. Jag beklagar ättbehandlingen uppskjuts . Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 117 (): Vi har begärt uppskov med behandlingen a v 37motioner. Av dem är fem kommunistmotioner, åtta motioner frånsocialdemokraterna, tio från , sex från och åtta fråncentern. Kommunisterna är sannerligen inte vanlottade. De frågor som tas upp iden motion som talade om har vi berört i en mängd utskottsbetänkandeni olika ärenden. Jag ber att få yrka bifall till utskottets förslag. 118 INGA (vpk): Det gäller inte antalet motioner. Vår motiontar upp viktiga frågor för ungdomen, och det är därför vi anser att den bordeha behandlats av i vår. Vissa anslag tih grundläggande högskoleutbildning, m. m. 119GÖRAN (): Jag kan trösta med att motionen medall säkerhet hade blivit avslagen. Och det kan väl kvitta om den blir avslagennu eller . 120 INGA (vpk): Det är förvånansvärt att utskottets talesmankan föregå behandlingen av en motion i utskottet och kammaren på det viset. Dettycker jag är mycket nonchalant och också felaktigt. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 32 § Vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning,m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande /82:24 om vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning, m.m. (prop. 1981/82:100). I fråga om detta betänkande hålls gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen får yrkandenframställas beträffande samtliga punkter i betänkandet. 122 (): Till utbildningsutskottets betänkande nr 24har socialdemokraterna fogat fyra reservationer med numren 1, 3, 4 och 5. Jag skall försöka ge mitt blygsamma bidrag till attriksdagssessionen kan avslutas i planerad tid och blir därför ytterligtkortfattad i mina motiveringar för reservationerna. Jag skall också inskränkaantalet repliker till minsta möjliga. I reservation 1 pekar vi - på den risk som finns för attkvaliteten i utbildningen av civilingenjörer sjunker på grund av att regeringenföreslår ett ökat antal platser i utbildningen men inte anvisar medel imotsvarande grad. Detsamma gäller också andra utbildningar, t. ex. matemafisk-naturveten-skapligaoch ekonomiska. Vi förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen ochom så erfordras återkommer med ytterligare medel i tilläggsbudget / 83. Utskottets hänvisning till statsfinansiella skäl imotiveringen till avslagsyrkandet vill jag nu bara kommentera på det sättetatt just den tekniska och naturvetenskapliga utbildningens kvalitet är viktigatt upprätthålla. Den kortsiktiga statsfinansiella belastningen får vägas moten långsiktig samhällsekonomisk vinst. Här gör vi en annan bedömning än denborgerliga majoriteten, med större tonvikt på långsiktighet. Reservation 3 gäller förstatligande av texfilinstitutet iBorås. Det institutet är nu landstingskommunalt. Vi föreslår frånsocialdemokratiskt håll att institutet blir statligt och inordnas i högskolan iBorås. Vår motivering för förstatligande är i huvudsak att enbättre samordning av utbildningen skulle ske om det var en huvudman för allhögskoleutbildning i . Även här har till en del statsfinansiella skälanförts mot ett förstatligande. Vi socialdemokrater gör även här en annanbedömning än de borgerliga och är beredda att anvisa erforderliga medel, dvs. I reservation 4 anvisar vi ytterligare medel om drygt 1,4milj. till civilingenjörsutbildningen fill följd av den högre kvalitet idenna utbildning som vi förordar jämfört med den borgerligautskottsmajoriteten. Vi kan inte vara med om den ytterligare urholkning avmedlen till civilingenjörsutbildningen som propositionen innebär. I reservation 5, slutiigen, upprepade vi vårt fidigarekrav på en översyn av den tekniska utbildningen inom högskolan. Vi tycker atten grundligare och mer sammanhållen översyn av denna utbildning kan motiverasfrämst av den snabba tekniska utvecklingen och dess inverkan på samhället samtdet faktum att det var rätt länge sedan en grundligare översyn gjordes. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1, 3, 4 och 5 vid utbildningsutskottets betänkande nr 24och i övrigt till utskottets förslag. Vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning, m. m. 123RUNE (): Jag skall tala för reservafion 2 vidutbildningsutskottets betänkande nr 24. Men eftersom fimmen är sen kommer jagatt försöka fatta mig mycket kort. Vi moderater i utbildningsutskottet har reserverat oss motatt utskottsmajoriteten nu vill inrätta statliga högskoleenheter i ochHalmstad. Vi har gjort detta av ett enda men för oss mycket viktigt skäl,nämligen att regeringen och utskottsmajoriteten enligt vår uppfattning borde haavvaktat uppföljningskommitténs arbete. I uppföljningskommitténs direktiv begärsnämligen en förutsättningslös prövning av högskolans institutionella organisation,som den administrativa verksamheten skall förbilligas. Jag finner detdärför ytterst anmärkningsvärt att majoriteten inte velat ta hänsyn till detta.Kommittén väntas slutföra sitt arbete, och det hade därför inte pånågot avgörande sätt fördröjt frågan, om man hade väntat tills kommittén hadefått göra denna förutsättningslösa prövning av högskolans organisation. Dessutom ifrågasätter vi om och under defem interimistiska åren har uppnått den organisatoriska styrka och det studerandeantalsom behövs för att bilda självständiga högskoleenheter. Tydligen har man här i stället velat inkassera någralokala poäng, utan att se till högskolans totala organisation.Utskottsmajoriteten har t. ex. inte avgjort hur finansieringen skalltillgodoses, om det skall ske från centralt anslag eller om resp.högskoleregion skall stå för kostnaderna. Hade det inte varit bättre att sättain och i det större sammanhanget om Vissa anslag till grundläggande högskoleutbildning, m. m. Vi hade då kunnat avgöra frågan huruvida det är riktigt att göradem till självständiga enheter och när detta hade kunnat ske, eller omundervisningen på de här orterna skulle ha organiserats på något annat sätt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2. 124 (vpk): Också jag skall fatta mig kortare änursprungligen avsetts. Vad beträffar vår mofion 1006 om högskoleutbildning, därvi ställt en rad krav på reformer inom högskoleområdet och där vi också ställtkrav på en utvärdering av högskolereformen, vill jag hänvisa till tidigaredebatter och till motionen. avfärdar vårt krav på enutvärdering med att hävda att detta tillhör UHÄ:s fortlöpande uppgifter. Visstär så fallet, men vi anser inte det vara fillräckligt, inte minst mot bakgrundav vad som har skett . I detta betänkande behandlas också en annan motion, somjag tänker uppehålla mig längre vid, nämligen motion 1007. Det gäller en frågasom jag anser har diskuterats alldeles för litet, inte minst av , ochsom utbildningsutskottet avfärdat alltför lättvindigt. I motion 1007 har vpk krävt en utredning avforskningsorganisationen inom fritidssektorn samt av förutsättningarna för enforskningsanknytning av frifidsledarutbildningen. Bakgrunden till det kravet ärden oklara situation som har uppstått efter beslut , dåfritidsledarutbildningen å ena sidan förklarades vara jämställd med annanhögskoleutbildning men å andra sidan helt skulle ligga på folkhögskola ochstyras uteslutande av folkhögskoleförordningen. Det är, menar vi, en omöjhghet. Folkhögskoleförordningenkan inte jämställas med högskolans regelsystem, dvs. högskolelag och högskoleförordning.De båda skolformerna har och bör också ha skilda mål för sin verksamhet. För fritidsledarutbildningens skull måste intaen klar och entydig ståndpunkt i fråga om på vilken nivå utbildningen skallligga. Vi har sagt att antingen skall utbildningen vara enfolkhögskoleutbildning och som sådan i första hand vara till för de lågutbildadeeller också skall den vara en högskoleutbildning, där samma krav på kvalitetskall ställas som på annan högskoleutbildning. Stannar vi för det rena folkhögskolealternativet behövervi inget annat göra än att sluta upp och betrakta utbildningen som jämställdmed högskoleutbildningen. Då skall fritidsledarlinjen relateras till folkhögskolansallmänna tvååriga utbildning, vilken har att göra mer med gymnasieskolan än medhögskolan. Stannar vi å andra sidan för att utbildningen skall liggapå högskolenivå, då måste också anta sådana regler, i vad avser bådekrav och resurser, som gör det möjligt för folkhögskolan att driva enutbildning som i kvalitetshänseende är jämställd med annan högskoleutbildning,trots att skolformernahar skilda huvudmän. Att en sådan jämställdhet förutsätter särskilda regler varbåde folkhögskoleutredningen och utbildningsministern på det klara med. Trotsdetta valde ministern att .som vanligt göra en kullerbytta och tala omjämställdhet utan särskilda regler. Det mångtydiga högskoleresonemanget harinneburit aft både oro och förväntningar har skapats bland elever och lärare.Somliga tror att jämställdheten skall tolkas så, att utbildningen är attbetrakta som en högskoleutbildning. Det är uppenbart att även skolöverstyrelsenhar haft svårt att tolka innehållet i begreppet. gick man exempelvis utoch lovade fritidsledarskolorna, och därmed möjligen också eleverna, att deskulle få allmän behörighet om 80 poäng för forskarutbildning. Detta var heltfelakfigt. Andra, kanske främst övriga folkhögskolelärare, har känt en i ochför sig berättigad oro för vad detta högskoleresonemang skall få förkonsekvenser för folkhögskolans frihet. har i den nu aktuella skrivningenskingrat en del av mystiken genom att deklarera att utbildningen inte har någonorganisatorisk anknytning till forskarutbildning och forskningsverksamhet. Mentrots detta fortsätter man att uttrycka sig luddigt. Från vpk:s sida kräver vi besked från utbildningsutskottethär . Varför talar ni med två tungor? Ni har preciserat vad jämställdhetinte innebär, men vi kräver att ni preciserar vad den innebär. På en rad andra områden finns numerakvalificerad forskning. Vi har Arbetslivscentrum. Menjust när det gäller människors frifid är det mycket sämre ställt, både medkunskap och med forskningsmöjligheter.