prot · G509118 · 1981-12-31 00:00:00 — Industriminister har -dels vid besök i , dels vid glesbygdsseminariet i Östersundden - sagt att kommun har fått löfte om kompensation för denkonfiskerade skatten. Enligt ett referat i sadeindustriminister : "Jag vet att man i upplevt omläggningenav beskattningen för juridiska personer som ett hotande moln." fortsatte; "Det är de rika kommunerna istorstadsregionerna som ska lämna största bidraget. Det finns några kommunersom är undantagna, dit hör . Det har i regeringenprincipbeslutats att kommun ska hållas skadeslös." Industriministerns tal i om de rika kommunerna istorstadsområdena som drabbas överensstämmer inte med beräkningarna somredovisas i betänkandet. Som exempel kan jag nämna följande siffror; Danderyd4,7 miljoner, 2,8 miljoner, 5,1 miljoner och 5,1miljoner. En jämförelse med 24,3 miljoner, som jag har redovisattidigare, visar att konfiskeringen mest drabbar de svaga. Tydligen skall detsvida i skinnet på glesbygdsborna, medan mer gynnade tätortskommuner kommerlindrigare undan. Det här är decentralisering av ekonomiska problemfrån kanslihuset. Industriminister har försökt att dämpa människornasoro genom att hänvisa fill principbeslutet. Jag tycker att det är vikfigt attutskottets talesman redovisar vad skadeslösheten skulle innebäraför . Hur många miljoner kommer kommun att få i kompensafion,om borgarna får majoritet i omröstningen? Det är mycket vikfigt att RolfRämgård lämnar det beskedet, för oron är stor i kommunen. Det är upprörande att behandla englesbygdskommun, som har betytt så mycket för landets välfärd, på ett sådantsätt att den inte ens har prakfiska möjligheter att uppfylla de krav som ställspå den beträffande långfidsplaneringen. En regering som behandlar en kommun pådet sättet inger inte respekt. Det är inte bara vi socialdemokrater som tycker attregeringens förslag, som har kompromissats fram tillsammans med , ärorättvist. Moderaten sade i kammardebatten ;"Förslaget till indragning av den kommunalskatt som får från detstatliga drabbar kommunen hårt och orättvist. Jag räknar med att denföreslagna borgerliga arbetsgruppen skall beakta särart. Säkerligen måste staten tillskjuta andra medel för atthjälpa om vattenkraftinkomsterna minskar. En sådan "rundgång' ärosäker och principiellt felaktig." Jag håller med Per om att det här är hårt,orättvist, osäkert och principiellt felaktigt. Den arbetsgrupp som PerPetersson talade om har inte beaktat situation. Däremot har ett enigtutskott - däribland även borgarna - ställt sig bakom uttalandet; "Genomförs det socialdemokratiska förslaget drabbasinte kommun på det sätt motionärerna anger." Motionärerna som avses är Per och har Per och de andra borgerliga ledamöterna från , som iåratal i har propagerat för att en större del av vinsterskulle hamna i ursprungskommunen, praktiska möjligheter att åstadkomma dettagenom att rösta på reservation 3. Det står klart och tydligt i utskottsbetänkandet,att om det socialdemokratiska förslaget genomförs, drabbas inte Jokkmokkskommun av konfiskeringen. Den här omröstningen kommer att visa om man menar allvar medsitt tal om att ge kommun en chans att klara sitt ansvar och uppfyllakommunmedborgarnas krav på social omvårdnad och utbildning för barn ochdessutom att dämpa effekterna av de stora permitteringarna vid . Jag instämmer i yrkanden. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.36 () replik: Som framkommer i utskottets betänkande vill jag konstatera och trycka påatt kommun är garanterad en medelskattekraft på . På grund avinkomster från kommer kommunen att få en förstärkning av sittskatteunderlag framöver. Regeringen har också-även enligt denkompromiss som har träffats-avsatt 300 milj. kr. för att kompensera de värstdrabbade kommunerna, inte enbart för minskat skatteunderlag utan även förskattebortfall. Därigenom har man i detta även inbegripit kommun.Såsom också framhålls i utskottets betänkande ankommer det då på regeringenatt göra den nödvändiga prövningen. Det står klart och tydligt i betänkandet.Där räknar man med att man skall kunna kompensera kommun med de 300milj, kr. som är avsatta. Anf.37 PER () replik: har direkt citerat och angripit mig i sitt anförande.Jag håller med henne om att kommun, om detta förslag skullegenomföras ograverat och man inte hade fillgång till de 300 miljonerna - somman också enades om i den borgerliga gruppen i utskottet -skulle drabbas hårtoch orättvist. Jag såge helst att kommun fick behålla sinaskattepengar från vattenkraftsutbyggnaden. Men såsom läget nu är räknar jagfortfarande med att kommun kommer att få en riktig utdelning av de300 milj. kr. som finns till förfogande för hårt drabbade kommuner, bland vilkaJokkmokks kommun står i särklass. 38 ()replik: säger att kommun är tillförsäkrad enmedelskatteklass på . F. n. har kommun inga skatteutjämningsbidragutan klarar sig på egen kraft. Medelskattekraften är nu . Med Vattenfallsvinstökningar, som i sin tur medför större skatteintäkter för kommunen, räknarkommunen med att skattekraften skall ytterligare öka. Vihar här en glesbygdskommun som genom att själv avstå från vissa delar av sinenergi har gjort väldigt mycket för att öka välfärden i vårt land. När kommunennu når den nivån att den kan stå på egna ben, skall regering och riksdag taifrån kommunen dess rättmätiga inkomster, så att kommunen åter hamnar i densituationen att man måste till och böna och be om Detta finner vi mycket anmärkningsvärt. Det ärhorribelt att behandla en kommun så som man gör i detta fall. tillhör , som påstår att man värnar omde små. Men detta exempel visar att inte alls tänker på de små utanbara följer med . Även detta är i mycket påhitt. Jag hade inte väntat mig annat än att Per nuskulle böja sig för majoriteten. Även om jag innerligt hade hoppats att hanskulle ha haft civilkuraget att rösta på vår reservation, hade jag kanske intetrott att det skulle gå så. Ni har själva skapat ordet rundgång. Varför lever ni intesom ni lär? Detta är ett typiskt exempel. kommun kommer att behövastöd, om man tar bort en tredjedel av dess skatteinkomster. 39 () replik: Jag kan konstatera att det socialdemokratiskaförslaget medför att 4 milj. kr. skall frysas ned, vilket innebär . Även med socialdemokraternas förslag får kommunen komma till Stockholmoch böna och be om att få tillbaka dessa pengar- om man nu får tillbaka dem. Skatteutjämningen, som vi står fast bakom och som vi villbibehålla och helst förstärka, utgör en decentralistisk modell för att bevaraoch försöka förstärka glesbygdskommunernas förutsättningar. Jag kommer självfrån en vattenkraftskommun, som har vissa skattekraftsproblem. Men jag anser-och det har vi fastslagit i parfiprogram - att vi skall ha enenhetlig företagsbeskattning här i landet. Det är inte särskilt rättvist skall ha olika beskattningar på företag i olika delar av landet. Det ärbättre att man har en enhetsskatt för juridiska personer. Man kan sedan genomatt slussa över dessa pengar fill statskassan och omfördela dem viaskatteutjämningen få en förstärkt skatteutjämning, om man får en enhetligföretagsbeskattning och tar skatten från de juridiska personerna direkt tillstatskassan. Men när det återigen gäller fallet kommer denkommunen att kompenseras via de 300 milj. kr. 40PER () replik: Jag tycker att är litetoförsiktig när hon börjar ta in socialdemokraternas förslag och visar hur detdrabbar de olika kommunerna. Det är precis som säger, att när detgäller kommun så drabbas kommunen med 1:41 per skattekrona. Men närman då ser hur socialdemokraternas förslag drabbar , finnerman att socialdemokraterna är mycket mer för , som bara drabbas med ca20 öre per skattekrona. Jag tror att de vackra ord som användernär det gäller omsorgen om glesbygden bleknar när man får orsak att påpeka vadsocialdemokraternas förslag innebär. Huvudproblemet är att vi i har statsutgifter somär 80 000 milj. kr. högre än de pengar som staten tar in. Någonstans måste vispara, om vi över 4 protokoll 1981/82:118-119 huvud taget skall komma till rätta med ekonomi.Man har kommit till insikt att man måste spara även på de pengar som går uttill kommunerna. Jag räknar med att kommun befinner sig i ensådan särställning att man måste få en verkligt god täckning ur de 300 milj.kr. som är avsatta för att hjälpa de värst utsatta kommunerna. Till dessa hörabsolut . 41 () replik; Jag vill fråga , som talar om skall kompensera, vilket bokslutsår ni skall använda för era beräkningar.Det är också väldigt viktigt. Tänker ni gömma undan en del, som kommunen intekommer att få del av? Jag vill ta upp talet om att socialdemokraterna tänkerfrysa in dessa pengar. Det är en väldigt stor skillnad att ha pengarräntebärande på banken än att någon annan gör av med pengarna eller redan iförväg har gjort av med dem. Till Per vill jag säga när det gäller sparandet,att någonstans måste vi spara. Jag tycker att detta är ett väldigt fint exempelpå vad som händer när man inte lyssnar på andra utan går sina egna vägar närdet gäller den ekonomiska politiken. Ni har raserat landets ekonomi - det harPer parti varit med om. måste man börja ta från kommun,som har en stor arbetslöshet och som drabbas ytterligare av arbetslöshet närVattenfall skär ner sin personalstyrka. Man har där långa avstånd och svårt attklara sin service. Men ändå får man sitta här och höra att det nu är dags ävenför kommunerna. Vad har ni gjort av alla dessa pengar som gör att vi har ett såstort underskott? , när ni började låna pengar tillskattesänkningar för dem som var välbärgade, borde ni ha insett var vi skullehamna. Detta är ett resultat av den förda politiken som ni får ta ansvar för. Jag känner mig upprörd när jag lyssnar på er över att nitar det hela så lättvindigt, när det ändå är så mycket som står på spel för såmånga människor. Förste vice talmannen anmälde att och PerPetersson anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 42ROLAND (): besökte finansutskottetVästerås kommun, för att få en inblick i hur en. kommun skulle klara deindragningar av kommunalskatteinkomster som då diskuterades, nämligen höjningenav det kommunala grundavdraget och minskningen av det kommunala skatteunderlagetför juridiska personer. Det var då fråga om att minska den kommunala sektornsutrymme med ca . Vi fann iVästerås en kommun som ambitiöst tagit itu med sparplaner och ställt upp särskilda sparmål för de olika förvaltningarna.Besparingar kunde redovisas genom att man inte skulleåterbesätta ett antal tjänster inom förvaltningarna när de blev vakanta, ochman kunde peka på besparingar på materialsidan, minskade anslag till fackligtförtroendevalda, minskning av konsultarvoden, av parkytorna och av bidragentill föreningar och organisationer, strukturella förändringar avfritidsgårdsverksamheten m. m. Det var många för medborgarna angelägna sakersom kommunen ändå ansåg att man behövde angripa. Trots detta hade man intelyckats nå sparmålen, utan det fattades 5 milj. kr. , 7,5 milj. kr. 1984 och12 milj. kr. Men man hade ett bra grepp om ekonomin och räknade med att kunna åstadkomma ytterligare besparingar, för att fram fill 1985 försökaundvika en skattehöjning. Man räknade med att kunna lånefinansiera en större del av verksamheten, eftersom kommunen genom en väl skött ekonomi under socialdemokratisk ledning inte hade någon större belastning på grund av lån. Dessutom var man kanske beredd att skjuta på vissa investeringar. Så kom då beslut , som för Västeråsdel på grund av de ändrade skatteunderlagsberäkningarna innebar ettintäktsbortfall på 22,5 milj. kr. Till detta skulle läggas verkningar avtidigare beslut som fattat om minskade statsbidrag och beslut om nyareformer, vilket man redovisade innebar ca 35 milj. kr. Visst kunde en kommunmed ekonomi klara av de indragningarna, men man framhöll det hopplösai att över huvud taget planera ute i kommunerna - speciellt när statenretroakfivt tar av kommunernas inkomster. Som ett av kommunalråden sade; Vi kansnart inte planera i taget. Och kommer regeringen med nästa kalldusch förkommunerna, som innebär ca 94 milj. kr. i minskade skatteintäkter förVästmanlands av gruv-och stålkriser hårt drabbade kommuner och landsting. Ochdet innebär att de redan ambifiösa sparmålen inte håller längre, utan att manmåste vidta ytterligare åtgärder, skära ned den kommunala servicen eller ökaskatten med . i vissa av länets kommuner. Är det något reellt sparande regeringen åstadkommer medden här indragningen av skattemedel från kommunerna? Jag anser att det mer ärfråga om att kamrersmässigt flytta pengar inom den offentliga sektorn, attfinansiellt stärka statens dåliga finanser på kommunernas bekostnad. Det måstekännas otacksamt för kommuner som hårt anstränger sig för att sköta sin ekonomiatt behandlas på det sättet. Man måste också fråga sig vad det egentligen är för slagsbesparingar regeringen håller på med. har flera sparplanerlagts fram, och budgetunderskotten har bara blivit större, arbetslösheten högreoch den ekonomiska aktiviteten i landet lägre. Måste inte riksdagsmajoritetensnart inse att det finns ett samband mellan vissa av de s. k. besparingarna ochden försämring av utvecklingen på olika områden som vi upplever? Måste man intesätta sig ned och analysera vad olika besparingar som detta med indragningen avkommunernas skattemedel, införande av karensdagar m. m. leder till? Nr 118 Vad blir konsekvenserna av de kommunalskatteindragningar vi gör ? den '' " konsekvens blir att arbetslösheten ökar. 14 aoril 1982 arbetslöshetenbland medlemmarna i på Sedan de första besparingsplanernas dagar har den ökat till Den kommunala ver 6 %under 1981, och är arbetslösheten uppe i . Med de ekonomin åtgärder vi kommer att besluta kommer dessaarbetslöshetstal att öka, och man får därmed ökadekostnader, fast på en annan post i budgeten, nämligen förarbetslöshetsersättning, förtidspensioner och olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Det blir en fråga om att flytta pengar från det ena kontot till detandra. har vi i en arbetslöshet som ligger över riksmedeltalet.Den senaste siffran är mot för riket. Kommunerna är i dennasituation det yttersta skyddsnätet, och när man nu ytterligare försvagar dettaskyddsnät så kommer de sociala problemen och sysselsättningsproblemen attväxa. Detta drabbar ungdomarna och de mest utsatta grupperna i samhället, ochpå något sätt medför det ökade utgifter för såväl stat som kommun - såvidakommunerna inte kompenserar sig för de pengar staten drar in och höjer kommunalskatten.Då blir det en fråga om att kommunerna tar stötarna för statens dåliga ekonomi,att man via kommunalskatten tar in pengar som kan sägas gå direkt tillstatskassan. Detsom ändå kanske är allvarligast när det gäller alla dessa retroaktiva indragningarav kommunala bidrag och skatter, som regeringen sysslat med under de senasteåren, är den känsla av uppgivenhet som sprider sig ute bland kommunalmännenoavsett partifillhörighet. De upplever att man helt saknar tilltro till derasvilja och förmåga att själva ta ett ekonomiskt ansvar. De känner sig leva påett gungfly, och de känner att det snart inte spelar någon roll hur mananstränger sig. Den kommunala självbestämmanderätten urholkas gradvis. Manställs gång på gång inför färdiga beslut, som man inte ges någon möjlighet attpåverka. Meddetta, fru talman, vill jag yrka bifall till de socialdemokratiskareservationerna 3, 5 och 6 och i övrigt till finansutskottets hemställan ibetänkandet nr 21. Anf.43 (); Det har blivit allt svårare för kommuner och landsting i vårt land attgenomföra en vettig långtidsplanering. Alltför ofta har under de senaste årenkommunernas planering ryckts sönder genom riksdagsbeslut som de borgerligaregeringarna bär ansvar för. Det gäller indragning av statsbidrag, t. o. m. medretroaktiv verkan, och ändrade regler och förutsättningar för kommunerna.Samstämmiga uppgifter från kommunerna i län vittnar om detta. Låtmig ta några exempel. Jag kan börja med min egen hemkommun, , därföljande har hänt : Iprincip redan beviljade statsbidrag till utbyggnad av avloppsreningsver ket drogs in med retroakfiv verkan. Kommunen gick härigenom miste om 1,5 milj. kr. Detta motsvarar ca60 öres skatteuttag under ettår eller, om pengarna lånas upp, ca skatteökning . k. grundavdraget höjdes till . samfidigt som skattekraften förjuridiska personer reducerades. Detta innebar en sänkning av medelskattekrafteni riket, vilket naturligtvis påverkade skatteutjämningsbidraget. Resultatetblev att kommunen förlorade skattemässigt. Statsbidragen förbostadsfillägg och kommunalt bostadsfillägg, KBT, har sänkts i flera omgångar.Totalt har ca 1 milj. kr. i statsbidrag dragits in, vilket utdebiteringsmässigtbetyder ca . samband med planerandet av kommunens nya låg- och mellanstadieskola försvannstatsbidraget för skolbyggnationer. Det betyder 1,5-2 milj. kr. som kommunen nufår finansiera genom upplåning. Ändrade- senarelagda - utbetalningar av kommunalskatten betyder ca . Läggerman härtill de nu föreslagna indragningarna innebär det . eller 54öre per skattekrona. Sammanfattningsvishar alltså drabbats av statligainskränkningar i transfereringar som motsvarar sammanlagt ca . Effekterna av uteblivna specialdestinerade statsbidrag förreningsverket och skolan gör . Tillsammansmed de beslut som kommer att fattas ger detta en total effekt på över 2kr. Med den negafiva befolkningsutveckling som ägt rum underflera år, med vikande sysselsättning och med den högsta arbetslösheten i Örebrolän, innebär detta att kommunen raskt kan hamna i ett helt ohållbart ekonomisktläge. I stället för en offensiv satsning på åtgärder för att sfimuleranäringslivet och skapa flera jobb måste kommunens arbete under de närmasteåren inriktas på att skaffa fram pengar för att kunna upprätthålla denfundamentala kommunala servicen. Ettannat exempel är kommun, där indragna statsbidrag för skolan för 1981betydde en förlust av 1,1 milj. kr. innebär minskat statsbidrag tillskolan 2,1 milj. kr., ränteförlust på grund av ändrad utbetalning avskattemedel 1,5 milj. kr. och indragning av skattemedel 7,2 milj. kr. - totalt10,8 milj. kr. betyder det totalt en föriust av 10,2 milj. kr.Karlskoga kommun, som ligger utanför möjligheter till särskilt skatteutjämningsbidrag,kommer att få allt flera äldre personer med ökade kravpå äldreomsorg. Till detta kommer ett ökat behov av fasfighets- ochvägunderhåll som man tvingats dra ner . blir effekten av de s. k. sparplanerna en minskningmed totalt 15,5 milj. kr., vilket motsvarar ca . Ikommunens långtidsplanering t. o. m. 1987 innebär det en minskning med 77,5milj. Om skall kunna upprätthålla den servicenivå man har betyder det en årlig skatteökning med 1:75. IÖrebro kommuns planering har två alternativa kommunalekonomiska förutsättningarredovisats . Den ena baseras på regeringens förslag fill finansplan ochsparplaner , medan den andra baseras på det socialdemokratiska partiets motioner i samband med dessaförslag. Utan att redovisa alla siffror vill jag nämna att skillnaden blir 38milj. i socialdemokratisk favör. Dessa pengar skulle bl. a. användas tillunderhåll av gator, till en utökning av daghem och familjedaghem, till enutökning av fortlöpande social hemhjälp och färdtjänst, tillskolteaterverksamhet, till barnkulturcentrum, till utökning avbiblioteksverksamheten och till ökade föreningsanslag, bl. a. för kvinnohus.Allt detta är viktiga och väsentliga verksamheter för kommuns invånare. För läns landsting blir effekten avutskottsmajoritetens förslag minskade intäkter med . eller 71 öreper skattekrona. Låt mig med några praktiska exempel belysa vad detta skulle kunnainnebära, nämligen att nästanhela utbildningsnämndens driftsbudget sopas undan, eller att detblir nästan en halvering av socialnämndens verksamhet, eller att tvåtredjedelar av folktandvårdens verksamhet försvinner, eller att denpsykiatriska verksamheten halveras. Ca hälften av platserna på länets medicinkliniker beläggsi dag av patienter som väntar på annan vårdform. Möjligheterna att förändra densituationen begränsas, eftersom utbyggnadstakten avseende såvällångvårdsplatser som hemsjukvård stryps genom den här indragningen avskattemedel. Ett annat exempel, som inte gäller särskilt mycket pengarmen som betyder oerhört mycket för de människor det berör, är slopandet avportofriheten för taltidningen i och för distribution av talböckerinom länsbibhotekets verksamhet. Det gäller 170 000 resp. . Jag skulle kunna fortsätta länge fill att geexempel från län. Totalt betyder förslaget fill indragning att . försvinner från länets kommuner - pengar som hade behövts för att hejdaarbetslösheten, skaffa nya jobb och för att ge länsinnevånarna en hyggligservice. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna vid finansutskottets betänkande och i övrigt till utskottetshemställan. 44 (): har åtta kommuner. Sju av demhar den högsta kommunalskatten i landet. Det är till folkmängden små kommuner,men ytmässigt är varje kommun lika stor som eller större än flera landskap isödra . Vi har en utbredd glesbygd med långa avstånd. Ävenklimatförhållandena är annorlunda än i de södra delarna av landet, vilket göratt omkostnaderna blir högre. Ålderssammansättningen är dessutom mycketogynnsam - f. ö. sämst i landet enligt uppgifter vi fick iarbetsmarknadsutskottet . Vi har den avgjort största andelenpersoner , och skillnaderna i ålderssammansättningen mellan Jämtlandslän och övriga län skärps ytterligare fram fill 1990. Både kommuner och landsfing får göra stora insatser föratt klara sysselsättningen inom länet. Ändå är arbeslösheten stor, inte minstden dolda De allra flesta som gått ut på arbetsmarknaden undersenare år har gått fill ett deltidsarbete, trots att de önskat heltid. Dessutomhar vi den lägsta förvärvsfrekvensen för män och bland de lägsta för kvinnor. De kommunala kostnaderna för service, omvårdnad ochsysselsättning blir betydligt högre för våra kommuner än för kommuner på andrahåll i landet, vilket tar sig uttryck i den höga utdebiteringen. Mot den här bakgrunden framstår det som obegripligt attlandsting och kommuner i mitt län skall avstå drygt 71 milj. kr. till staten,motsvarande en sammanlagd utdebitering på 1 .-31 kr. Det rimliga hade i ställetvarit att staten hade bidragit med den summan, så att vi i hadehaft en chans att klara de svåra problem vi brottas med. har vi representanter frånJämtlands län beskrivit den nedåtgående trend som länet befinner sig i på mångaområden. Det är ingen överdrift att påstå att vi befinner oss i kris, och då ärdet svårt att inse det vettiga i att redan svårt utsatta län skall avstå pengartill staten. Det går stick i stäv mot den regionalpolitik som de borgerligapartierna säger sig stå för. Då lär vi tillhöra det område som skallprioriteras! Varför gäller inte detta nu? Vad är det för rättvisa i att kommun, som f. n.har 33:50 i utdebitering, skall avstå från . som motsvarar iskatteutdebitering till staten? Det är en kommun med utomordentligt storaproblem. kommun har inga pengar på kistbotten. Ta kontakt med kommunalrådet . M. i Strömsundoch be honom berätta om kommunens bekymmer! Ge honom samfidigt råd om vad detär som kommunen skall avstå ifrån i fortsättningen. Eller Åre, den kommun somhar den högsta utdebiteringen i hela landet, en kommun som t. o. m. vid någratillfällen, som vi hörde, haft svårigheter att betala ut löner till sinaanställda - varifrån skall kommunalmännen där ta pengarna? Skall de lånaytterligare? Det är den kommun som lånat mest . Eller skall den kommunsom redan har den högsta utdebiteringen ytterligare höja skatten? Det är inte heller så att de jämtländska kommunerna harspeciellt hög service tidigare. Över huvud taget drabbar generella åtgärder av det härslaget speciellt fattiga kommuner. Även när det gäller indragningar av de specialdesfineradebidragen är det bekymmersamt. Jag fick ett förtvivlat brev frånskoldelegatio-nens ordförande vid i Jämtlandslän. Det är ett brev som också gått fill utbildningsutskottet här i riksdagen.Det handlar om bekymmer med den fortsatta syo-verksamheten, alltså studie-ochyrkesorienteringen.