prot · G50983 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag får tacka skolministern för svaret, ävenom det är ett svar som gör ett stort antal lärarkandidater och lärarutbildarebesvikna. De graderade betygen i lärarskicklighet harju debatteratslänge och har av många ansetts utgöra etl hinder för ett förtroendefulltsamarbete mellan metodiklektor och kandidat. UHÄ:s agerande ger onekligen intryck av att man villförhala förändringen sä länge som möjligt. Frågan kan ju inte vara ny för UHÄ.Redan LUT fick ett särskilt uppdrag att se över den. Detta uppdrag redovisadesför regeringen, som överlämnade materialet fill UHÄ för övervägande 1978.Konsekvenserna av en förändring bör alltså inte vara okända för UHÄ, såvida maninte helt har struntat i regeringens propå. En mycketmärklig argumentation förekommer också i UHÄ;s skrivelse. Man säger atl bestämmelserför betygsättning och bestämmelser för meritvärdering för lärartjänst ärberoende av varandra'. Regeringen har uppdragit åt SÖ attutarbeta ett nytt meritvärderingssystem för lärartjänsttillsättning.Meritvärderingsbestämmelserna bör ocksä vara kända när förändringen genomförs. Detmåste ju vara tvärtom. Förändringen av betygssystemet måste först göras, ochdärefter kan meritvärderingsbestämmelserna utarbetas. Detta är alllsä ingetargument för att förhala borttagandet av de graderade betygen ilärarskicklighet. UHÄsäger dessutom att de nya bestämmelserna måste avse såväl betyg i de olikaämnena som ingår i utbildningarna som betyg i lärarskicklighet. Detta är juinte heller nödvändigt. Det går utmärkt att frikoppla bestämmelserna om betygi lärarskicklighet, om man är intresserad av att få en snabb förändring tillständ. Skolministernavslutar sitt svar med att bl. a. säga: "I den situation som haruppkommit anser jag det lämpligt alt de förutsättningar för utbildningen somgenom UHÄ ;s beslut kommii att gälla vid vårterminens början också får gällaför utbildningen under hela vårterminen. Jag anser inte att någon åtgärd fränregeringens sida nu bör komma i fråga." Motbakgrund av detta vill jag ställa följande fräga; Har statsrådet någon annanuppfaltning än i fråga om betygen i lärarskicklighet? Omslopande av betygen i lärarskicklighet inom lärarutbildningen Jag gav egentligen ett enligt min mening uttömmande svar i mitt förstaanförande. Men jag kan tillägga att jag inte anser att del i och för sig är enkatastrof att del gamla betygssystemet gäller vid utgången avden pågående vårterminen. Mankan kanske lätt, utifrån sett, förledas att tro att frågan är enklare än denegentligen är - att genomförandet av en förändring av betyg iundervisningsskicklighet är något som av över . Men detta är enfråga av juridisk art, och förändringen är inte sä liten. Del förstår man om manlänker pä alla de människor pä lärarhögskolorna - både elever och lärare - sompå något sätl är berörda av den. Som bekant mal statens kvarnar långsamt. Det kanman beklaga, och jag gör det faktiskt i det här fallet. Men en tröst är ä andrasidan att den, såsom vi uppfattar det, långsamma processen ärnoggrann - och man kan faktiskt skynda även om man skyndar långsamt. 17 (): Det jag undrade över var om det skall behöva ta att meddelaett regeringsbeslut till UHÄ. Detär ingen katastrof, säger skolministern. Man skall tänka på alla som är berörda- om man gjorde det skulle man inte nonchalera det arbete och den planering somfaktiskt görs ute pä lärarhögskolorna. Det är ju ocksä lärare och elever ilärarutbildningen som har reagerat mot att man gör pä det här sättet, att manförespeglar en viss ordning och sedan händer ingenfing. Omslopande av betygen i lärarskicklighet inom lärarutbildningen Därför hoppas jag att jagkan få svar pä frågan: Skall det behöva ta att meddela ettregeringsbeslut till UHÄ? Anf.18 (): Skolministern sade att man måste tänka på alla de berörda. Det är justdessa som föranleder den här frågan - alla de berörda kandidater och lärare somnu är besvikna på grund av förhalningen av genomförandet av beslutet. Jagtycker att man på ett bättre sätt hade visat att man tänker på dem som berörs,om UHÄ hade genomfört det nya systemet snabbt. Jag kan hålla med om att den här frågan inte på något sätt är ny. Redanden fick ju UHÄ uppdraget att vidta de åtgärder som ankommer påämbetet - för att citera vad som stod i direktiven. Regeringensproposition och beslut med anledning därav varnaturligtvis också kända för UHÄ - även om UHÄ inte hade fått ett formelltbeslut från regeringen. Jagutgår naturligtvis frän att ämbetsverken i sin planering lägger upp arbetet medutgångspunkt i kända fakta. I det här fallet var fakta att regeringen i sinproposition hade föreslagit att en ändring av betygssystemet skulle ske vid enviss angiven tidpunkt. Som jag sade tidigare beklagar jag att verkställighetenav beslutet har fördröjts. sade att många är otåliga över attgenomförandet har dröjt, men otåligheten har trots allt ett starkt samband medom man är oviss om utgången av något - och om man ser slutet på det som manupplever som eländigt, torde det ändå gjuta olja pä otålighetens böljor. Manfår ge sig till tåls - och del är f. ö. en egenskap som man ofta har nytta av isin fortsatta gärning som lärare. Anf.20 (): Skolministerns senaste replik förstod jag inte mycket av, måste jagsäga. Men jag förstod ändå att skolministern var litet ledsen över att beslutethar fördröjts. Det kanske kan vara en tröst för tigerhjärtan ute pålärarhögskolorna. Detkan då kanske vara på sin plats att trösta skolministern med att man där viddet här laget är rätt härdad. Man har ju fått vänta , och egentligenlängre ändå, på att de graderade betygen äntligen skall försvinna. Jag har gjort en välvillig tolkning av vad som har skett. Det är atttyda alll till del bästa, och det skall man ju. Jag utgår ifrån att ingen avoss här vill antyda att beslutet medvetet fördröjts. 22MARGOT (): Nr 83 Å andra sidan harskolministern inle svarat pä min fråga den varför det tog ca att få fram det här beslutet till UHÄ. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga 1981/82:248 om försöksverksamhet medmaskinförarutbildning vid skogsbruksskolan Omförsöksverksamhet med ma-skinförarutbild-ning vid skogsbruksskolan har frågat mig om jag nu ärberedd att klargöra vilka särskilda bestämmelser om maskinförarutbildning somregeringen med hänsyn till kostnaderna m. m. skall meddela för att skapaklarhet om villkoren för att starta försöksverksamhet med sådanutbildning. Som jag anfört i årets budgetproposition börmaskinförarutbildning fr. o. m. /83 få anordnas i form avettårig högre specialkurs med inriktning pä främst maskinlära och körning medallmänt förekommande anläggningsmaskiner. Kursen bör bygga på utbildning inomområdena jordbruk, trädgård, skogsbruk eller bygg- och anläggning medinriktning på gatu-, väg- och anläggningsarbeten. Utbildningen bör få anordnasi viss begränsad omfattning och inom de ramar för gymnasieskolans dimensioneringsom regeringen beslutar. I syfte att i största möjliga utsträckning nedbringakostnaderna för maskinförarutbildningen bör denna bedrivas i samverkan medföretag och arbetsmarknadsutbildningen. Det bör ankomma på () att besluta omlokaliseringen av utbildningen samt att, som för andra specialkurser,fastställa tim- och kursplaner. Jag förutsätter att SÖ inför beslut om lokalisering avmaskinförarutbildning prövar olika alternafiv för att se var de bästaförutsättningarna finns för att anordna en sådan utbildning. Vid en sådan prövning har SÖ, som i detta fall därinvesteringskostnaderna för bl. a. utrustning är höga, att särskilt beakta demöjligheter fill samplanering och sambruk mellan olika utbildningsanordnare ochföretag som kan finnas på aktuella orter. Jag vill i detta sammanhang också erinra om att jag iårets budgetproposition har föreslagit ett särskilt bidrag fill förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel föratt stimulera en utökning av utbildningskapaciteten på yrkesinriktadeutbildningar. Sådana utbildningar kräver oftast dyra investeringar iutrustning. Kommunernas benägenhet att öka kapaciteten pä sädana utbildningarbör därför övergångsvis sfimuleras genom ett sådant särskilt bidrag tillutrustning. Detta bidrag bör kunna utgå med upp fill avbidragsunderlaget, dvs. normalkostnaden, på vissa yrkesinriktade studievägar. Inom bereds f. n. hur ett sådant bidragtekniskt skall 14Riksdagens protokoll 1981/82:80-84 Om försöksverksamhet med maskinförarutbildning vidskogsbruksskolan utformas.I detta sammanhang kommer bidraget till maskinförarutbildningen särskilt attbeaktas. 24 (): Jag tackar skolministern för svaret. beslöl om en begränsadförsöksverksamhet med maskinförarutbildning. och minegen hemkommun har visat stort intresse för denna. I en gemensamskrivelse till föreslog de som lokaliseringsort.Anledningen var dels tillgängen på övningsobjekt, dels den befintligaskogsbruksskolan med god maskinell utrustning och integration med det allmännagymnasiet. Intresset för att denna utbildning skall komma i gäng ärstort. Givetvis är vi nu intresserade av vad de särskilda bestämmelser somnämns i propositionen kommer att innehålla. Den stora frågan för oss är om desärskilda bestämmelserna om maskinförarutbildning kommer att vara sådana att vihar råd att ta emot utbildningen, om vi nu skulle fä ett erbjudande om att fäden i . Skolministern förordar ett särskilt bidrag fill den förstauppsättningen stadigvarande undervisningsmateriel. Jag vet att det för dennautbildning krävs dyrbar utrustning, men jag skulle vilja få en precisering avvad skolministern i detta fall menar med stadigvarande undervisningsmateriel. Jag vill återigen påpeka för frågan om maskinförarutbildning har tagits upp i årets budgetproposition.För att verkligen utnyttja de resurser som finns tror jag det är nödvändigt attsamarbeta med företag inom berörda branscher. Man måste också noggrant prövavar de bästa förutsättningarna finns för en lokalisering av denna typ av utbildning. Som svar på senaste fråga kan jag nämnaatt jag i årets budgetproposifion har föreslagit dels att ett statligt stödskall utgä ull kommunerna för kostnader för förnyelse av undervisningsmateriel,dels att ett särskilt bidrag till första uppsättningen stadigvarandeundervisningsmateriel bör utgå för att stimulera enutökning av utbildningskapaciteten på yrkesinriktade utbildningar. Sådanakräver oftast mycket dyrbara investeringar i utrustning. Kommunernas vilja attöka kapaciteten på sådana utbildningar måste därför övergångsvis stimulerasgenom ett särskilt bidrag just för den första uppsättningen undervisningsmateriel.Jag har föreslagit att det särskilda bidraget bör kunna utgå med upp till 100 %av normalkostnaden för utrustningen på studievägar inom teknisk-industriellsektor och teknisk-naturvetenskaplig sektor. Kostnaderna härför har jagberäknat ull omkring 80 milj. kr. Om bifaller förslaget i budgetpropositionen,kommer jag att föreslå regeringen att utfärda bestämmelser om detta särskildabidrag till utrustning som medger etl förhöjt bidrag till vissa studievägarinom En fordonsteknisk linje med närliggande specialkurser, som kräverdyrbar utrustning, kommer därvid särskill all uppmärksammas. Ett exempel på ensådan studieväg är just kurs för maskinförare. Anf.26 (); Jag ber attfå tacka för kompletteringarna. Mångainom både arbetslagar- och arbetsgivarorganisationerna väntar på att dennautbildning skall komma i gäng. Det kan inte heller vara försvarbart att enutbildning, som mänga väntar på och som har beställt, inte skallkomma i gång därför atl den är kostsam. Jag vet att den utrustning som krävs ärmycket dyrbar, och jag håller med skolministern om att man bör kunna utnyttjade företag som finns på ort och ställe. Eftersom vi har skogshögskolan iLjusdal och en rätt god maskinpark, anser jag att man borde kunna utnyttja densä mycket som behövs i denna utbildning. Detär ändå fattade detta beslut. Jag anser att detvore väldigt bra om vi kunde komma i gång. Ungdomarna väntar pådenna utbildning och tycker all den är mycket attraktiv. Jag hoppas därför attdet nu verkligen händer någonling. Utbildningen är, såsom sagts,dyrbar, och det är dä angeläget att kunna utnyttja den maskinpark som finns vidskogsbruksskolan i . Omförsöksverksamhet med maskinförarutbildning vid skogsbruksskolan Det är inte regering och riksdag som skall bestämma om var den enaeller andra utbildningen skall förläggas. Men vi försöker skapaförutsättningarna för olika slags utbildning. Såsom säger finnsdet säkert ett behov. Men vilka platser man slutligen stannar för är detnaturligtvis ännu för tidigt att uttala sig om. torde tillhöra deplatser som i och för sig kan komma i fråga. Iövrigt delar jag intresse för utlokalisering av sådan häryrkesinriktad utbildning. Det är vikfigt att utbildningen är anpassad till debehov som föreligger på olika orter eller i olika trakter. Jagvill till slut bara understryka att det är just sådana här frågor som viarbetar med i den proposition om flexibel skolplanering som kommer att läggasfram . Anf.28 (): Också jag känner till att inte har med lokaliseringen av ensådan här utbildning att göra. Men jag vill ändå poängtera just den möjlighetsom finns när man, som här är fallet, har en skogsbruksskola med fin maskinellutrustning i anslutning till gymnasieskolan. Vi hoppas fortfarande.Naturligtvis är vi väldigt intresserade av att få de ekonomiskaförutsättningarna för att ta emot utbildningen. Om försöksverksamhet med maskinförarutbildning vidskogsbruksskolan Jag vill lill slut påminna om all det - somIris säkert känner till - är kommunen som skall ta initiativet, omden vill ha denna typ av utbildning. 30 (); Jag började mitt inledningsanförande med alttala om att både och skrevtill och föreslog att skulle bli kommande lokaliseringsort.Vi har verkligen varit aktiva i denna fråga både frän läns landstingoch från . Hoppet har vi fortfarande kvar. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:2166och 2167 fill socialutskottet /82:2168-2170 till trafikutskottet 10 § Anmäldes och bordlades Motionerna 1981/82:2171av m. fl. 1981/82:2172av m. fl. 1981/82:2173'avGöthe och 1981/82:2174av och 1981/82:2176av och i 1981/82:2177av och 1981/82:2178av BertU m. fl. Vissaluftfartspolifiska frågor (prop. 1981/82:98) 1981/82:2179 av m.fl. revisorers förslagangående den ekonomiska uppgörelsen i samband med bildandet av (förs. 1981/82:8) 11 § Meddelande om interpellation Meddelades atl följande interpellation framställts 1981/82:147 av () tillkommunikationsministern om krisen inom sjöfartsnäringen: Den svenska handelsflottan har mer änhalverats . Tonnaget har minskat från 13 miljoner dwl till 5,5miljoner dwt och antalet ombordan-slällda frän 23 500 11 000. Risken äruppenbar att den svenskflaggade storsjöfarlen helt försvinner om inlekraftfulla åtgärder vidtas. En konkurrenskraftig svensk handelsflolta behövs av fleraskäl. Handelsflottan skapar beiydande exporfinkomster. Försörjningsberedskapenkräver atl vi har en svensk handelsflolta av viss omfattning. Enligtnärsjöfartsut-redningen har vi nu nått den gräns under vilken totalförsvarelsbehov kan tillfredsställas. Den starka minskningen avhandelsflottan ger upphov lill stor arbetslöshet bland svenska sjömän. Dessutomskapar en svensk handelsflotta arbetstillfällen inom varv och verkstäder. Altnäringen har stor ekonomisk belydelse framgår av att sjöfartsneltot beräknasuppgå lill . För atl långsiktigt säkra den svenska sjöfartensutveckling är det nödvändigt att staten, redarna och de fackligaorganisafionerna samverkar. Statliga insatser för att öka konkurrenskraften hosden svenska sjöfarten bör göras på grundval av myckel väl genomarbetade förslagsom föreligger frän parterna på sjöfartsområdet. Vi begärde i en motion vidriksmötets början alt regeringen skulle inleda överläggningar med redarna ochde fackliga organisationerna för atl nå en sjöfarlspolitisk uppgörelse. Någonvecka senare tillsatte regeringen chef, generaldirektör , som medlare. Del var elt bra inilialiv som ledde till att vi väntadeoss att regeringen inför skulle kunna redovisa förslag.Redan efter ett par veckors arbete har emellertid meddelat att hananser sitt arbete avslutat. Det framgår av rapporten från hans korta verksamhetatt han inte hade några som helst konkreta bidrag från regeringen atl erbjudaför alt nå en lösning. Under sådana förhållanden var medlingsarbetel heltmeningslöst. Om regeringen nu inte tar nya inifiativ ärrisken myckel stor alt krisen inom sjöfartsnäringen snabbt ökar. Parterna måsteju tolka den nu uppkomna situationen som att regeringen inle är villig atlmedverka fill åtgärder som förbättrar förhållandena för svensk sjöfart. Dettavore utomordentligt olyckligt. Det krävs, enligt min mening, en snabb lösning isamverkan mellan slal. redare och sjöfolk. Det finns en bra utgångspunkt i detförslag som de ombordanslälldas organisationer har lagt inför regering ochmotpart. Men självfallet måsle man också vara beredd att pröva andra åtgärdersom parterna på sjöfartsområdet kan vara överens om för att förbättra kostnadsrelationerna för svensk sjöfart. Det vore en allvarlig och kanske icke reparabel förluslför hela det svenska samhället om regeringen genom handlingsförlamningmedverkar till att i det närmaste utplåna den svenska internationellasjöfarten. Mot dennabakgrund vill, jag fräga kommunikationsministern: Varför har den av regeringen tillsatte medlaren mellansjöfartens parter redan efter ett par veckors arbele gett upp medlingsförsöket? Vad avser regeringen att göra för atl snabbt lösa denakuta krisen pä sjöfartsomrädet? 12 § Meddelande om frågor Meddelades alt följande frågor framställts 1981/82:267 av () tillindustriministern om industrisysselsältningen i ; "Motorsågsmassaker å laWerthén" har satl som rubrik över en artikel som börjar såhär: "är inte det sista träd som faller i röjning imolorsägsskogen." På kort lid köpte upp Husqvarna, ochPartner. styckades och såldes åt olika häll. Partners tillverkning i flyttades till ,dit ett antal anställda följde med. Den fusionen var klar . Någramånader senare kommer så dråpslaget: Motorsägstillverkningen skall koncentrerastill Husqvarna och verksamheten i upphöra. Nästa är, när som industrisamhälle fyller 150 är,kommer den industriella verksamheten att vara avvecklad. Pä några få är har dä1 300 arbetstillfällen reducerats till färre än 100. Detta skall ses motbakgrund av uttalanden om att sågarna är "en av våra bäslaartiklar" och atl resultatet i är "myckettillfredsställande". Medhänvisning till det anförda vill jag fråga industriministern: Planerar regeringen initiativ föratt rädda industrisysselsältningen i ? 1981/82:268av () till industriministern om lönegaranti åt anställda iVänerskog: Samtliga tjänstemän vidhuvudkontoret i får av staten en lönegarantimed 6 milj. kr. Som exempel kan nämnas att förre verkställande direktören förperioden - får ut , som ärmaximibelopp. Av de sex miljonerna får en handfull topptjänstemän ut nära enfjärdedel. Trots envädjan från länsmyndigheterna i och frän facket finns ingen garanfi för attsamtliga anställda skall ges en rimlig omställningsfid för Nr 83 attskapa förutsättningar för en acceptabel rekonstruktion av verksamhe- Torsdaeen rien '="- Med anledning av att det finns 3 000 anställda inom Vänerskogs olika enhetervill jag fråga industriministern; Meddelande om Är regeringen bereddatt medverka fill att alla anställda inom Vänerskog ffAfj garanteras lön under den omställningsfid som behövs för att utreda möjligheterna atlrekonstruera verksamhelen? 13 § Kammaren åtskildeskl.