prot · G509140 · 1981-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetförutsätter att regeringen tar de initiativ som erfordras för att desamhälls-stödda insatserna på teknikupphandlingsområdet sammantagna skall gestörsta möjliga positiva effekt. Ett sådant inifiativ kan vara att föranstaltaom en systematisk översyn på teknikupphandlingsområdet och vidta de åtgärdersom en översyn visar vara motiverade." delar denna oro, säger man, och föreslåratt vad man anför om översyn av teknikupphandling skall ges regeringen tillkänna. Detta var alltså det ställningstagande somfinansutskottet gjorde i ett betänkande om datateknikens utveckling.Med har finansutskottet således ändrat uppfattning, vilketfår anses märkligt. Finansutskottetsmajoritet har emellerfid , i samband med det ärende som vi nu behandlar,möjlighet att korrigera sig och ansluta sig till den reservation som socialdemokraternahar avgivit. Jag förväntar mig därför att jag inte behöver ha något störremeningsutbyte med finansutskottets talesman, utan att han kommer att yrkabifall fill den socialdemokratiska reservationen nr 2. Jag ber att få yrka bifall till den socialdemokratiska reservafionen. 90 BO (): Upphandlingsfrågorna föranleder ett ganska stort antalmofioner. En del har en mera speciell prägel, med krav på ändringar iupphandlingsförordningen av protektionistiska eller regionalpolitiska skäl.Från de borgerhga partierna har emellertid väckts flerpartimofioner avstor principiell och inte minst ekonomisk betydelse. Idagens allvarliga ekonomiska läge har den offendiga sektorns utgifter blivitspeciellt uppmärksammade, och det framstår för alla klart att dess utgiftssidamåste göras till föremål för en mycket noggrann granskning. Detta betydersjälvfallet inte att denna sektor är av mindre betydelse för samhället och förmedborgarna. Tvärtom är den av utomordentligt stor betydelse. Men denhitdllsvarande, alltför snabba expansionen måste hejdas. Denstatliga och kommunala upphandlingen beräknas uppgå till omkring 70 miljarderkronor per år-eller kanske 75 miljarder, som sade. Vidarekan man grovt uppskatta värdet av den offentliga verksamheten i egen regi påområden där också privata företagare är verksamma till åtminstone 20 miljarderkronor. Det är vår bestämda uppfattning inom moderata samlingspartiet att manskulle kunna nedbringa dessa utgifter åtskilligt, om man i ökad utsträckninganvände anbudsförfarande. All egenregiverksamhet inom stat och kommun utananbudsförfarande är ju monopolistisk, och för den som tror påmarknadsekonomins fördelar borde det stå ganska klart att man också inom detoffentliga i görligaste mån borde använda sig av anbud. Då skulle det ocksåvisa sig i vilken utsträckning de statliga och kommunala organen kan lämna konkurrenskraftigaofferter. Det är säkerhgen inte alltför optimistiskt att anta att man härigenomskulle kunna nedbringa de offenthga kostnaderna på detta område med åtminstone15 %. Redan detta skulle innebära besparingar på . Detär begripligt att man från socialdemokratisk sida ställer sig mindre posidvtill dessa tankegångar. Här kommer i första hand den ideologiska faktorn in.För en god socialdemokrat är socialisering alltid ett honnörsord, även om man isjälva verket inte vill socialisera hela utan kanske bara delar avnäringslivet. Med denna utgångspunkt ställer han sig alltid förstående till enstörre offendig sektor. Men det finns också andra skäl. Mankan gång på gång vid resonemang konstatera att socialdemokraterna sätter någotslags likhetstecken mellan den offentliga sektorn och en socialtansvarskännande politik. Detta är naturligtvis fullständigt fel i sak. Omexempelvis städningen på ett sjukhus ombesörjs av ett privat bolag i ställetför av landstingsanställda blir inte vården sämre för det - men kanskebilligare. En annan viktig roll spelar det starka trycket från defackliga organisationerna. I och för sig blir det inte mindre totalsysselsättning i samhället, därför att en del arbete utförs av enskilda företagför det allmännas räkning. Det påverkar sålunda inte sysselsättningen, såvidaman inte utgår från att de offentliganställda arbetar sämre än deprivatanställda och att man därför för en viss arbetsuppgift i det förstafallet behöver mer folk. Men om detta vore riktigt, skulle det innebära att mani realiteten snyltade på landets övriga medborgare. Nej, jag skulle snarare tro att tanken är att statens kakakänns säkrare. Det sades att "statens kaka är liten mensäker". Det sistnämnda kanske i någon mån stämmer även . Men då skallman ha klart för sig, som jag sade, att man i så fall vinner dennasäkerhet för vissa yrkesgrupper på andras bekostnad, eftersom den totalaefterfrågan i samhället inte påverkas av dem som utför arbetena. Däremot gällerknappast längre den negafiva satsen om att kakan är liten. På flertalet områdenligger de offendiganställdas löner väl så högt som de privatanställdas inäringslivet, om alla faktorer tas med i kalkylen. Om man sålunda kan dra fram bättre och sämre orsaker tillden socialdemokratiska inställningen i dessa frågor, är det betydligt svårareatt förstå varför mittenpartierna inte stöder sina partivänners förslag i deolika modonerna. sägs det att man inte kan inskränka den kommunalasjälvbestämmanderätten. Men i och för sig har vi väl, inte minst under det nupågående budgetarbetet, sett ganska klara exempel på sådant. Under allaförhållanden är det svårt att inse varför man inte skulle kunna ta uppdiskussioner med de kommunala organisationerna och försöka uppnåöverenskommelser även på detta för landets ekonomi så vikdga område. Man kannaturligtvis, som i många andra liknande fall, ännu vägra att sesanningen i vitögat, men kommer verkligheten ändå att tvinga framen ändrad attityd. Med forhoppning om att detta inte kommer att dröja så längeber jag, herr talman, att få yrka bifall till reservation 1, som är fogad tillfinansutskottets betänkande nr 28. 91TORSTEN () replik: Vi talar ju om två olika saker. större delen av tiden för sitt anförande till att angripasocialdemokraterna och inte utskottsmajoriteten i dess helhet. Han var litetförvånad över det sätt på vilket mittenpartierna tagit ställning. Jag tror att och uppfattningnär det gäller den offentliga sektorn kontra den privata sektorn ochentreprenadverksamheten är mer ideologiskt betingad än socialdemokraternasuppfattning. ser vissa värden i att kommunerna har enegenregiverksamhet i de enheter som finns uppbyggda där. Dessa enheter ärnödvändiga och måste finnas i en viss numerär för att verksamheten skall kunnabedrivas. Jag tror inte att man skulle vinna särskilt mycket på att privatiseraverksamheten eller lämna ut den på entreprenad. Tvärtom tror jag att det imånga avseenden är bilhgare för kommunerna att i egen regi bedriva verksamheteni väl inarbetade och väl skötta enheter. Framför allt har vi här att göra medtrygghetsfaktorer. Det finns många andra områden där villprivatisera. Men jag tror att människorna skulle se det med mycket stor oro omvi i alltför stor utsträckning överginge fill privat verksamhet.Socialdemokraternas uppfattning på detta område är inte dogmatiskt betingad,utan det gäller mera omsorgen om människornas trygghet och möjligheter attfungera i vårt samhälle. 92 BOSIEGBAHN (m) replik: sade att jag hade kritiseratsocialdemokraterna för att de använt ideologiska synpunkter. Detta är fel. Mennaturhgtvis låg det ideologiska synpunkter i det jag anförde. Vi tror påmarknadsekonomin. Det är delvis ideologi, men det bygger på de erfarenheterman gjort av motsatsen. Men att det även hos socialdemokraterna är fråga omideologiska synpunkter framgår väl av uttalande att man servissa värden i att kommunerna har en ganska stor kommunalarbetarkår och att detär viktigt att man har tillräckligt många för att man skall kunna fortsättaverksamheten och skapa trygghet för de anställda. Det är klart att kommunerna skall ha människor anställda.Men frågan är under vilka villkor det skall ske. Vad jag krävt är bara att mani större utsträckning skall gå ut och begära anbud på de arbeten som skallutföras. Skulle det visa sig att de berörda organen inom kommunen kan komma meddet bästa anbudet, skall man naturligtvis ta det. Det är ju en del avmarknadsekonomin. Men är det så att man har en monopolistisk situation iden meningen att man inte infordrar anbud utan låter kommunala organ utföraolika arbeten. En minimikader skall naturligtvis alltid finnas kvar förolika reparafions-arbeten. Men man skulle kunna få en helt annan effekfivitet iden kommunala verksamheten om man fick konkurrens med den privata verksamheten. sade att egenverksamheten skapartrygghet. Det är just det som är det vanskliga. Men det skapar inte mer jobbatt arbetena utförs i kommunens regi. Det är en viss kvanfitet arbete som skallutföras och som kommunerna skall betala. Det bhr en viss grupp som kännertrygghet. Man vet där att man allfid sitter kvar. Men otrygghet blir det då istället för dem som är anställda i privata företag. Det blir ju inte en totaltsett ökad trygghet i samhället genom att man alltid går fill dekommunalanställda. Man skulle här kunna få ett incitament till att utföraarbetena billigare om man gick ut i konkurrens. Antingen skulle då den totalakommunala verksamheten bli billigareeller skulle man för samma totala skattekostnader få ut ett större Nr 140 Det gäller här den säkra kaka som TorstenKarisson talar om. viss yrkesgrupp människor skall ha en säker anställningvare sig det finns (. -j.j 1009 arbete för dem att utföra eller inte. 93 () replik: Man skulle naturligtvis kunna fråga hurföretag som i mycket stor utsträckning grundar sin verksamhet just på denoffendiga sektorn skulle se på dessa frågor. Det skulle det vara intressant attveta. Jag tror ändå att kommunalpolitikerna har den erfarenhetenatt man måste ha en viss anpassning av sina enheter när det gäller gatukontor,parkförvaltning, fastighetsunderhåll och mycket annat. Man kan i dessa enheterinte vara så flexibel. Då skulle kommunernas egenverksamhet helt slås ut genomett anbudsförfarande. Jag tror att även entreprenörerna har den inställningenatt kommunernas och statens kaka är ganska säker. Jag vet inte omskattebetalarna skulle tjäna så särskilt mycket på en övergång till ettanbudsförfarande. När det gäller säkra beställningar från staten ochkommunerna kämpar man inte alldd för att lägga sig på de lägsta priserna, utanman ser en god trygghet i att tjäna pengar på sådana beställningar. 94 BO () replik: måste bestämma sig här. Hansäger att det blir billigare om man låter kommunernas folk utföraett visst arbete. Men säger han att de skulle bli arbetslösa och intefå några jobb om man lämnade ut arbetet på entreprenad. Det är två helt olikaståndpunkter. I ena fallet anser man att kommunernas folk gör arbetet likaeffekdvt och billigt, i andra fallet att de inte skulle klara sig i konkurrensen. Det är klart att det i en del fall kan vara fördelaktigareatt utföra arbete i egen regi, t. ex. vissa smärre reparationer. Det kan varasvårt för ett företag att ha 24-timmarsservice, och då kan det vara prakfisktmed en serviceavdelning - så det kan man naturhgtvis ha inom kommunerna. Men vårt resonemang kan inte gälla ett antingen eller-utan det måste vara ett både-och. Frågan är om man i väsentliga avseenden skall låtakonkurrensen vara avgörande eller om - som är fallet - kommunernas folkskall ha en säkerhet och trygghet i anställningen på bekostnad av de totalautgifterna för kommunerna. 95SVEN (vpk): I anslutning till det nu behandladebetänkandet skall jag kommentera ett par vpk-motioner. Motion 699 handlar omöversyn av upphandlingskungörelsen och mofion 1580 yrkande 5 om kontroll avhuruvida en entreprenör har fullgjort sina skyldigheter mot samhället. a. till att genom nyttjande av konkur- 6 protokoll 1981/82:140-144 rensenpå marknaden via anbud få en för de offentliga organen så förmånlig upphandlingsom möjligt. De rent affärsmässiga bedömningarna prioriteras, medan i dagensverklighet så viktiga synpunkter som beträffande sysselsättning ochregionalpolitik eller försvaret inte får vägas in. Enligt vår mening är dettaen brist. Enrad uppmärksammade och debatterade avtal har träffats medutländska företag. Vi har i motionen 699 nämnt det radarsystem som upphandladesfrån ITT i , inköp av transformatorer till kärnkraftverk samtSJ:s inköp av lastpallar utomlands. Det finns en rad andra exempel. Här bhr detockså en fråga om att slå vakt om vårt lands kompetens och se till att denutvecklas. Den offentliga sektorns upphandling har varit av avgörande betydelseför utveckling av svensk kompetens och svenskt kunnande inom en radindustrisektorer - en kompetens som sedan varit avgörande för export ochvidareutveckling. Här skall nämnas endast teknik för öyerföring av högspändlikström och därmed sammanhängande materiel o. d. för eldistribufion samtsvensk modern teleteknik, liksom svensk lokomofiv- och järnvägsteknik, bl. Ett exempel på konsekvenserna av en misslyckad svenskupphandling är SJ:s motorvagn Yl, som köptes från utlandet, bl. a. medmofiveringen att svensk kompetens saknades i fråga om sådana dieselmotorvagnar. Mankan alltså hävda att det är angeläget att använda den offentliga upphandlingenmer offensivt - för att exempelvis sdmulera fram innovationer och nyutveckling av produkter inte minst inom framtidssektorerna. För dessa gälleratt det i hög grad finns behov av produkter för det sociala området, dvs.teknik för energi, miljö, vård, kollektiva trafiksystem osv. Utei regionerna pågår numera ett ständigt arbete för att rädda sysselsättningenoch minska arbetslösheten. Den offenthga sektorn är även här en betydandemarknad, och många produkter som kan tillverkas lokalt och regionalt spelar roll för denna marknad. Förutom livsmedel behöver t. ex. sjukvård och skoloren lång rad produkter för anläggningar och inredningar, som textilier, möbleroch driftsutrustning. Eftersom länsorgan numera även svarar förregionaltrafiken växer den offentliga sektorns behov av varor och tjänster. Menden statliga upphandlingskungörelsen, som även utgör mönster för kommunerna,ger faktiskt inte möjlighet att konsekvent beakta de sociala hänsynen, t. ex.då det gäller att slå vakt om arbetsmöjligheterna. Detta trots att regionalaoch kommunala organ i likhet med staten på andra vägar ofta måste gå in ochmedverka till beredskapsarbeten, stöd till industrilokaler osv. Det kan alltsåbli ekonomiskt fördelaktigt för en kommun att se till att ett företag får någraleveranser fill offentlig verksamhet då alternativet är att företaget får slåigen och kommunen får ta ett ansvar för den som blir arbetslös. Nuupprepar utskottet de tidigare framförda invändningarna att myndigheterna intehar överblicken och bedömningsförmågan när det gäller regionalpolitiken. Dåvill jag påpeka att vårt förslag inte syftar fill något beslut ifrågan. Vi syftar egentligen till en översyn, och då kan mansäkert finna framkomliga vägar för att klara även det problem som utskottet tarupp i sin skrivning. Vadsedan gäller motion 1580 yrkande 5, som rör kontroll av anbudsgivare, är dethär fråga om att kontrollera att den som är entreprenör åt det offentligasköter sina inbetalningar av skatt och har en ordentlig bokföring i detavseendet. Detta har f. ö. påpekats av fackföreningarna på många håll, och manhar lokalt och regionalt uppnått ett visst samarbete med skattemyndigheternaoch kommit en bit på vägen. Nusynes den utredning som redovisas i betänkandet och som lade framsitt förslag i någon mån ha gått vår mofion till mötes. Men vi vill ändåvidhålla vårt yrkande som vi deklarerar att vi skall fortsätta attbevaka hur frågan utvecklas framöver. Meddet anförda yrkar jag, herr talman, bifall till motionerna 1981/82:699 och 1580yrkande 5. Vpk-gruppen kommer även att rösta för s-reservafion nr 2 som rörteknikupphandlingen. Anf.96 (): I det betänkande som diskuteras, finansutskottets betänkande 28 omoffendig upphandling, har en rad enskilda modoner och också en partimodon frånvänsterpardet kommunisterna tagits upp till behandling. Utskottet har vid sinbehandling delat upp betänkandet i ett antal principiella utgångspunkter. Detgäller ändrade principer för offendig upphandling som avser val av regiform:Skall det vara egenregi eller skall det vara upphandling? Vidare behandlarutskottet motioner som kräver kontroll av anbudsgivare. behandlar vifrågan om teknikupphandling, som i sig är en stor och vital framtidsfråga. Ettantal modonärer har i sina motionsyrkanden begärt en översyn av den statligaupphandlingskungörelsen. Det gäller principer för den offentliga upphandlingen.Man vill från motionärernas sida att regionalpolidsk hänsyn skall tas vidupphandling, att geografiska avstånd beaktas, att en långsiktig klokupphandling inte hindras av upphandlingskungöreisen. Låtmig först, herr talman, konstatera vad upphandhngsförordningen innebär. Vidtillkomsten av den nuvarande upphandlingsförordningen strävade man efter attanpassa upphandlingsförfarandet i den offentliga sektorn dll den upphandling iaffärsmässiga former som äger rum i näringslivet. Föratt upphandling skulle kunna ske på ett smidigt sätt och i smidiga former vardet nödvändigt att besluten om upphandhng skulle kunna delegeras. varman emellerdd medveten om att det inte på alla nivåer i förvaltningen kundefinnas kompetens att bedöma en upphandling ur andra aspekter än de rentaffärsmässiga. Avdenna sistnämnda anledning fastslog 1973 att a-wägningen mellan denrent affärsmässiga upphandlingen och andra hänsyn skall göras av regeringen. Ivpk:s parfimotion anförs det vara en brist i upphandlingsförordningen attandra skäl än affärsmässiga, såsom regional-, försvars- eller sysselsättningspolitiska skäl, enhgt nuvarande ordninginte kan tillgodoses vid upphandling. Låt mig då ytterhgare slå fast vad tidigarefastslagit. De upphandlingsärenden som uppenbart är av väsentlig betydelse medhänsyn till av samhället uppställda mål på det centrala området borde därförunderställas regeringen. kan konstateras att , när denbeslutade om den här upphandlingsförordningen, rekommenderade kommuner ochlandsting att tillämpa samma principer som staten vid sin upphandling. Det är också viktigt i det här sammanhanget att komma ihågatt i olika internationella samarbetsorgan medverkat till beslut om attvid offentlig upphandling inte diskriminera utländska leverantörer eller produkter. När det sedan gäller frågan om val av regiform, begärs imofioner från enskilda borgerliga ledamöter att vi skall få konkurrensneutralitetoch förslag om redovisning av den kommunala egenregiverksamheten. Vidare krävsatt den av antagna huvudprincipen, att statliga myndigheters ochstatsbidragsberättigad byggproduktion skall ske med anbudskonkurrens, skallgälla. Vi har här i kammaren behandlat finansutskottetsbetänkande om verksamhet och kunnat konstatera attegenregiverksamheten inom har minskat. gör också f. n, en revision avunderlaget för val mellan verksamheter i egen regi och upphandling avmotsvarande tjänster. Detta görs för att man bättre skall kunna få fram enenhetlig bedömning för val av regiform. I avvaktan på denna revision frånriksrevisionsverket förutsätter utskottet att myndigheterna följer deriktlinjer som fastslagits i 1979. Som finansutskottet har framhållit har denkommunala sektorn stor betydelse för den totala samhällsekonomin. Det är därförsjälvklart att man i såväl den statliga som den kommunala sektorn utnyttjarsina resurser effektivt. Jag vill dock i det här sammanhanget hänvisa till vad jagtidigare sade om principer för den statliga upphandlingen och att riksdagenockså rekommenderat kommunerna att följa dessa. Kommunförbunden har också isin tur rekommenderat kommunerna att följa den statliga upphandlingsförordningen,men det är också viktigt att komma ihåg att de enskilda kommunerna självfallethar att själva besluta och verkställa i dessa frågor ufifrån sina egnaförutsättningar. Det är viktigt att staten begränsar normer och anvisningartill kommunerna. I samband med att de specialdestinerade statsbidragen i storutsträckning ersätts med mer generella bidragsformer kan man heller inte knytaspeciella villkor fill bidragen. Här måste kommunerna själva få frihet atthandla rafionellt. har i finansutskottet reserverat sig tillförmån för samtliga motioner som berör egenregiformen. Som vanligt slårmoderaterna in öppna dörrar, för att på så sätt profilera sig och påvisa att deslår vakt om den fria företagsamheten. Men låt mig då fråga, : Vad är det förgrundläggande fel på den nuvarande upphandlingsförordningen, som säger attsträvan skall vara. att den offentliga sektorns upphandling skall ske iaffärsmässiga former såsom inom näringslivet? Menar också att skall kunnabestämma huruvida olika kommuner skall gå ut med anbudshandlingar vid byggandetav anläggningar för vatten och avlopp t.ex.? Eller skall man föra intillämpningar om vad man får upphandla eller inte när det gäller utbetalningenav skatteutjämningsbidragen? Jag tycker detta visar hur motsägelsefull moderaternasreservadon är. Låt oss nu avvakta revision! Först därefterhar vi ett realistiskt underlag när det gäller avvägningen mellanegenregiverksamhet och upphandling. Men det är också angeläget att slå fast attkommunerna fortsättningsvis får behålla sin frihet inom detta område. Ett antal motioner tar också upp frågan om kontroll avanbudsgivare. Detta är en fråga som har diskuterats och debatterats mycketgenom åren. Det är angeläget att rättsintressen också vidmakthålls vid denoffentliga upphandlingen. Inte minst måste det vara en rättvisefråga för deseriösa företagen, som sköter sina inbetalningar av skatter och avgifter. behandlade dessa frågor hösten 1981.Utskottet konstaterade då att en särskild utredare fått i uppdrag att se överupphandlingsbestämmelserna i detta avseende. har utredningsmannen månad redovisat sina förslag, och dessa är ute på remiss. I avvaktan påresultatet av remissbehandlingen finns det ingen anledning för attgöra något uttalande. Med det kan vara av intresse att redogöra för vadutredningsmannen föreslagit. "Utredningsmannen redovisade sitt förslagtill skattekontroll av leverantörer till stat och kommun (Ds B 1982:1). För attförhindra att företag som inte fullgör sina skyldigheter i fråga om skatter ochavgifter fill det allmänna anlitas som leverantörer till stat och kommun,föreslås vissa åtgärder för att få till stånd ett utökat samarbete mellan deupphandlande myndigheterna å ena sidan och de skattekontrollerande ochskatteindrivande myndigheterna å den andra sidan. Utredningen föreslår att det i en särskild lag föreskrivsskyldighet att vid upphandling inhämta uppgifter om anbudsgivare från deskattekontrollerande och skatteindrivande myndigheterna.Informationsskyldigheten skall gälla såväl statliga som kommunala myndigheter.I samma lag föreslås skyldighet för de skattekontrollerande ochskatteindrivande myndigheterna att lämna de uppgifter som har betydelse förbedömning av om anbudsgivaren fullgör sina skyldigheter i fråga om skatter ochavgifter dll det allmänna." Detta visar att något är på gång. Förslaget är ute påremiss, och vi får avvakta hur detta utvecklar sig. har utskottet behandlatfrågan om teknikupphandling. Här finns två motioner från socialdemokratiskaledamöter. Frågan om teknikupphandling är nog den svåraste och mestkomplicerade biten när det gäller offentlig upphandling. Här gäller det attfrämja ny teknik, innovationer och systemlösningar som ligger långt fram itiden. Teknikupphandling innebär att köpa en vara eller en tjänstsom inte finns på marknaden utan kräver utvecklingsarbete för att uppfyllaköparens krav. Styrelsen för teknisk utveckling, STU, har sedan ett par årtillbaka ansvar för att främja teknikupphandling från kommuner, landsting ochden civila statsförvaltningen. Det kan vara skäl att anföra vad utskottet skrev när vibehandlade samma fråga . STU hade yttrat sig över de då aktuellamotionerna, som i princip är desamma . STU anförde då i sitt yttrande: