prot · G50983 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:83 1 § Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1981/82:227 omtillgången på professurer i vissa främmande språk i har frågat om jag är beredd alt kommenterabristen på professurer i bl. a. afrikanska språk med hänsyn tagen fillföreställningen att vår ekonomiska framUd är knuten till inhämtande avkunskaper från de nya industriländerna och erövrande av nya marknadsandelar försvensk industri pä främmande marknader. Jagvill först erinra om att handelns och industrins behov av kunskaper för atlbättre komma ut pä nya marknader inte i första hand tillgodoses genom att maninrättar forskartjänster, t. ex. professurer som här har nämnts. Vad manbehöver är ofta rent elementära kunskaper som inte begränsar sig ull språket.Det kan gälla kunskaper om seder och föreställningar eller polifiska, religiösaoch sociala förhållanden som råder i ett land. Vad som krävs är därför insatseri första hand på grundutbildningens område. De tjänster som därvid kommer ifråga är bl. a. tjänster som universitetslektor och utländsk lektor. Åtskilligasädana tjänster har inrättats, som också frågeställaren konstaterar. Deämnen det här kan gälla är i mänga fall små i fråga om studerandeantal, även omde kan representera stora kulturområden. Universitets- och högskoleämbetet harregeringens uppdrag att se över bl. a. högskoleenheternas utbud i nämndaavseenden i syfte att de knappa resurserna skall kunna utnyttjas bättre. Jagvill särskilt betona betydelsen av lokala iniuativ från i första handhögskolemyndigheterna men också från andra myndigheter samt företag ochorganisalioner när del gäller alt utveckla och förnya utbildningen i högskolan.Exempel på sådana initiativ kunde nämnas. Ävenom frågan således är ett problem för i första hand grundutbildningen, krävsgivetvis också forskning pä dessa områden och en vetenskaplig 12Riksdagens protokoll 1981/82:80-84 Om tillgången på professurer i vissa främmande språk grund för utbildningen. När detgäller forskning om afrikanska förhållanden vill jag som exempel påforskningsinsatser nämna att humanistisk-samhälls-vetenskapliga forskningsrådetbeslutat satsa relativt stora belopp på ett tvärvetenskapligt projekt inomafrikanistiken. Jag återkommer i den proposition om forskning m. m. somregeringen lägger fram till frågor om tvär- och rnångvetenskapligverksamhet inom de områden som frågeställaren har berört. 2 i (m): Först vill jag tacka utbildningsministern förhans utförliga svar. Min utgångspunkt för denna fråga har varit attinternationalisering är nödvändig. Som nation har vi mindre träning iinternationellt umgänge och ulomnalionellt tänkande än vissa mindre perifertbelägna grannar. Tyvärr är språkundervisningen i skolan nu sämre än tidigare.På min tid hade man tvä spräk i realskolan öch tre i gymnasiet även päreallinjen. behärskar studenterna högst ett språk hyggligt och därtill hjälpligtytterligare ett. Varje form av internationalisering kräver förmåga tillkommunikation, och därför är språkkunskaper sä viktiga. Utbildning i allmänhet bör ocksä ses i ett globaltperspektiv. Det är en central uppgift för högskolan att förnya och förändrautbildningen sä, alt de interationella inslagen förstärks och utbildningendärigenom bättre kan svara mot näringslivets och särskilt exportindustrinsbehov. Del är synpunkter som kommit till uttryck och som jag gärna vill anslutamig fill. Vad utbildningsministern här säger om forskartjänster ärnaturligtvis rätt i formell mening. För min del anser jag att alla professorerskall svara för både grundutbildning och forskning. Det viktigaste inomuniversiteten är egentligen inte professorerna utan institutionerna. Meninsfitutionerna är för det mesta knutna till professorer. Jag vill kanske en aning omfördela tyngdpunkten i minfråga. Jag har i och för sig ömmat förde afrikanska språken, men jagharframförallt fäst mig vid den ganska svaga besättningen i fråga om japanska ochkinesiska. Del är naturligtvis sa, som utbildningsministern säger, att det f.n. är smä ämnen i fräga om sluderandeantal. Men när det gäller relationenmellan studerandeantalet och de egentliga behoven ä ena sidan ochinstitutionernas utformning och tillgänglighet å andra sidan, så är det klartatt det rör sig om en växelverkan. Jag tror därför, att om man finge flerainstitufioner i landet och med rejäla resurser skulle inte minsl industrin ochexportindustrin ha glädje av atl använda dem. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Svar på fråga 1981/82:228 om inrättande av kliniska professurer i har frågat mig dels om regeringen senare i vår avser att återkomma tillriksdagen med förslag till khniska professurer, dels om inrättandet av kliniska professurer skall görasberoende av landstingens överprövning, och dels om del i sä fall inte har varit fill skada attsiaten avhänt sig ansvaret för sina egna undervisningssjukhus. En inbördes samverkan mellan klinisk, medicinsk utbildningoch forskning och sjukvärden är nödvändig. Staten som utbildningshuvudmansamverkar därför med vissa sjukvårdshuvudmän på olika sätt och betalarersättning för de resurser inom vården som därvid las i anspråk. Jag kommer allnärmare utveckla min uppfaltning om hur formerna för samverkan mellan högskolanoch sjukvårdshuvudmännen bör se ut i framfiden i den proposition om forskningsom regeringen avlämnar till . Inrättande av en tjänst som professor i kliniskt ämneförutsätter atl tjänsten kan förenas med en tjänst som överläkare vid en klinikinom motsvarande område. Överläkartjänsten inrättas av sjukvårdshuvudman. Nyaprofessurer i kliniska ämnen medför ökade anspråk från sjukvårdshuvudmännen päersättning frän staten. De avtal mellan staten och sjukvärds-huvudmännen somreglerar dessa ersättningar har föriängts till utgången av innevarande är.Förhandlingar om ett nytt avtal pågår. I avvaktan på etl nytt avtal har jaginle ansett det lämpligt att föra fram förslag som i dagens läge skulle kunnainnebära ökade kostnader för staten. När ett nytt avtal har slutits får de samladekostnadskonsekvenserna vid inrättande av tjänster som professor i kliniskt ämnebedömas utifrån då gällande förutsättningar. Sådana frågor får dä i sedvanligordning tas upp i det ärliga budgetarbetet. Vad jag nu har sagt innebär att jaginte avser att föreslå regeringen att under innevarande föra framförslag om nya professurer i kliniska ämnen. Del förhållandel alt staten villkunna bedöma de totala kostnaderna för att inrätta tjänster som professor ikliniskt ämne innebär naturligtvis inte att staten avhänt sig rätten attinrätta sädana tjänster. Beslut om överföring av slatliga undervisningssjukhus tillkommunala huvudmän har fallats pä grundval av sjukvårdspolitiska överväganden.Forskning och utbildning för hälso- och sjukvård är ett gemensamt intresse förstaten och sjukvårdshuvudmännen. Dessa intressen har uppmärksammats vidöverföringarna. Jag har därför utgått från att dessa överföringar inle kommeralt skada utbildningen och forskningen. Om inrättande av kliniska professurer 4GUNNAR i (m): Utbildningsministern är ju, som vi alla vet,en troende , och han uttrycker då och då fromma förhoppningar. Jag är intelika optimistisk som han ger sken av i formuleringen av sitt svar. Omen professur i rehabiliteringsmedicin jag vill tacka så mycketför svaret skulle jag vilja ha svar på frågan, om förlängningen av detbefintliga avtalet är en regeringsfråga eller en riksdagsfråga. Jag har intekunnat bli på det klara med det. Utbildningsministernsäger i svaret att han inte avser att framlägga - och det framgår ibudgetpropositionen - förslag om några nya professurer i kliniska ämnen. Jagtycker att professurerna i kliniska ämnen därigenom har ställts i något slagspariasklass i årets budgetbehandling, vilket jag finner ganska anmärkningsvärt. Utbildningsministernsäger att det förhållandet att staten vill kunna bedöma de totalakostnaderna naturligtvis inte innebär att staten har avhänt sig rätten attinrätta tjänster som professor i kliniskt ämne. Men det är väl ändå så att omvederbörande landsting inte skulle vilja inrätta en överläkartjänst i detifrågavarande ämnet, så har staten med de här avtalen avhänt sig rätten attinrätta sådana tjänster, när nu staten har övergivit sina egna hittillsvarandeundervisningssjukhus, vilket är något som jag mycket beklagar. Mittpraeterea censeo i den här frågan - och i andra frågor - är att staten måsteskärpa sig och väsentligt kraftfullare än hitfills hävda det som iregeringsformen kallas för det allmännas intressen gentemot olika, om än såmäktiga, intressenter. Jag får vädja till utbildningsministern att med all denkraft som han besitter se till att det rör sig i den riktningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar på fråga1981/82:241 om en professur i rehabiliteringsmedicin har frågat mig om jag nu är beredd att påskyndabeslutet om den professur i rehabiliteringsmedicin som äskats av universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) men som ej tillstyrkts av regeringen i åretsbudgetproposition. a. mol bakgrund av den föreslagna utbyggnaden avsjukgymnastutbildningen i förordat en utökning av forskningsresursernaför medicinsk rehabilitering inom högskoleregion genom att en tjänst somprofessor i medicinsk rehabilitering, särskilt fysikalisk medicin, inrättas den1 . Enligtmin mening bör ett ställningstagande till en utveckling av forskningen omrehabilitering i högskoleregion göras med hänsyn tagen fill utbyggnaden avutbildningen inom området. Iårets budgetproposition har jag förordat att rehabiliteringslinjen skallinrättas i fr. o. m. /84. Ettslutligt ställningstagande till utformningen av sjukgymnastutbildningen iNorrbotten bör föregå beslut om inrättande av professuren. med alt isamband med nästa års budgetproposition återkomma till dessa frågor. 6 (): Herr lalman!Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fräga. Bakgrunden till min frågeställning är det förhållande somjag här vill redovisa. inrättades vid medicinska fakulteten i enextra tjänst som professor inom ämnet fysikalisk medicin. länslandsfing åtog sig därvid att svara för vissa kostnader för denna tjänst.Huvudman för tjänsten har varil. kostnadsansvarskulle enligt beslutet i avse en treårsperiod, alltså fram till den31 . framkom så uppgifter som lalade för attprofessuren skulle inrättas , varvid beslutade attförlänga sitt ekonomiska åtagande att omfatta även . Av budgetförslaget /83 från utbildningsdepartementetframgår det att man ej kan bestämma den framtida utformningen avprofessuren. Frågan om sjukgymnastutbildningen, som skall förläggas fillNorrbotten, skall utredas innan beslut kan fattas. fungerar redan denna professur, och det är av stortintresse för huvudmannen och atl snabbt fä ett besked inför denplanering som är nödvändig i är. Det vore olyckligl om detredan i dag fungerande arbetet ej kunde fortsätta. Elt samarbete med forskningsinsatser inom ensjukgymnastutbildning som är förlagd till är självfallet möjligt allgenomföra. Det är dock viktigt att basen för det arbetet förläggs i anknytningtill medicinsk rehabilitering, som innehåller även arbetslerapeututbildning.Den helhetssyn på människan som finns inom rehabiliteringen är vikfig attbehålla, och kontakten med andra grenar som hänger samman med rehabilitering aven handikappad människa aren förutsättning för ett gott resultat. Man löserinte dessa problem tekniskt, utan här kompletterar sjukgymnast- och arbetsterapiutbildningarnavarandra. Jag menar att har de nödvändigagrundförutsättningarna för atl framgångsrikt bedriva medicinskrehabiliteringsforskning. För de aktuella yrkesgrupperna är det även väsentligtatt anknytning till forskningen finns i utbildningen, bl. a. av det skälet attde kan ta över utbildningen inom sina yrken. Det är dock inget somhindrar att vissa delar av forskningen förläggs till - ellerBoden. Ett besked är välkommet, så atl man kan planerainom . Del är beklagligt atl statsrådets besked inte harkunnat klarlägga framlidssituationen när det gäller denna professur, som redanfungerar och som det finns ett så stort behov av. Om en professur i rehabiliteringsmedicin Överläggningenvar härmed avslutad. 13 protokoll 1981/82:80-84 Om väderleksrapporteringen i radio och TV 5 §Svar på fråga 1981/82:259 om väderleksrapporteringen i radio och TV har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att väderleksrapporteringen i radio och TV även ifortsättningen sker frän . I sin fräga hävdar att rapportering frånStockholm skulle minska effekterna av utlokaliseringarna pä och attdel vore kvalitetsmässigt olyckligt eftersom det bästa underlaget finns iNorrköping. Detta är inte en fråga som regeringen avgör, men jag villändå lämna några sakupplysningar. Efter vad jag erfarit finns det hos SverigesRiksradio eller inga planer pä alt ersätta underlaget frånSMHI med något annat lör väderrapportering i radio och TV. Vad man inomSveriges Television diskuterat är att det kan vara rationellt att låta läsa uppväderleksrapporten från studio i i stället för Norrköpingsstudion.Åtgärder av detta slag ingår som ett led i programbolagensrationaliserings-arbete och är därmed en fråga för de olika bolagen atl laställning till. 8CHRISTER (): Jag ber att få tacka utbildningsministerWikström för svaret. flyttades från till i mitten av1970-talel, och då började man också sända väderleksrapporterna i radio och TVfrån . har planer pä all flytta tillbakaväderleksrapporteringen till , trots att väderinformationen frånNorrköping fungerar bra och trots all SMHLs ledning framhållit att verksamhetenbör bli kvar i . Flyttar man väderleksrapporterna från minskarman effekterna av utlokaliseringarna pä 1970-talel. Dessutom kommerväderleksrapporteringen att bli kvalitetsmässigt sämre, eftersom det bästaunderlaget finns hos i . kan den meteorolog som redovisarvädret i TV studera väderlekssituationen före sändningen. Denmöjligheten kommer inte att finnas i . Vill man utveckla och förbältra väderinformationen i TVbör sändningarna ske frän , där finns. har inte - såvitt jag känner till -presenterat några kalkyler, som talar för att väderleksrapporteringen börflyttas fillbaka till . Man kan se flyttningsplanerna som uttryck fören centralistisk klåfingrighet, som styrelsen för bör sättastopp för. Det är också anmärkningsvärt att man aktualiserar enflyttning av väderrapporterna till när TV-företagetförsöker flytta folk frän lill distrikten. Östra har en expanderande verksamhet och TV-husel och är grannar. Några sändnings- Nr 83 tekniska skäl för flyttningen finns inte. Överläggningen var härmed avslutad. Om värderingen av djurbesättning 6 § Svar på fråga 1981/82:256 om värderingen av djurbesättning vid vidinkomsttaxe- inkomsttaxeringen ringen 9 Ekonomi- och budgetministern : har - mol bakgrund avriksskatteverkets föreskrifter om beräkning av produktionskostnader för djur påjordbruksfastighet - frågat om jag vill medverka till att de beslutadereglerna får den av avsedda tolkningen. synes menaatt i strid mot beslut föreskrivit alt defastställda värdena skall avse hela djurbesättningen och inle baraomsältningsdjuren. Inkomst av jordbruksfastighet beräknas enligtbokföringsmässiga grunder. Vid inkomstberäkningen görs numera ingen skillnadmellan stamdjur och omsätlningsdjur. De av fastställda värdenapä djur -värden som fr. o. m. taxering baseras på genomsnittligproduktionskostnad - avser således fullt korrekt samtliga djur i endjurbesättning. Det föreligger alltså ingen motsättning mellanriksskatteverkets värden och beslut. Det kan tilläggas altriksskatteverket vid värderingen lar hänsyn fill att djuren kan ha fötts uppunder . I fullsiändighetens intresse börnämnas att gränsdragningen mellan slamdjur och omsättningsdjur fortfarande kanvara av betydelse i en speciell situation. Det gäller jordbrukare som först vid1980 års taxering gick över frän kontantprincipen till bokföringsmässigredovisning. Dessa fär vid taxering värdera omsättningsdjuren - meninle stamdjuren - till av genomsnittsvärden. Attomsättningsdjuren fär tas upp lill lägre belopp änstamdjur hänger samman med att en jordbrukare inte fillgodoräknas nägolingångsvärde på omsättningsdjur vid övergängen lill bokföringsmässigredovisning. 10KARL LEUCHOVIUS (m): Jag ber att fä tacka budgetminisler Wirténför svaret pä min fråga. Tyvärr är situationen inte mycket klarare nu än denvar innan, och jag har kanske den funderingen att varken ellerbudgetministern egentligen förstår vad det gäller. Del som ligger lill grund för riksdagsbeslutet, som togsvåren 1979, är skatleutskottets belänkande om ändrad företagsbeskattning. a. två molioner, med mig som första namn, om befrielse frånden beskattning av värdestegring för stamdjur som gällt tidigare. Det handlarinte bara om nötkreatur ulan också om husdjur, och t. o.m. renarna är med i dethär sammanhanget. Det ärinte fråga om någon lagerbeskatlning, utan det är den ökning av Om värderingen av djurbesättning vid inkomsttaxeringen djurvärdenasom hör samman med inflationen som beskattas. När frågan behandlades i skatteutskottet skrev utskotteten särskild mening som skulle klarlägga förhållandena. Den meningen lyder;"Genom att värdena skall baseras på en genomsnittlig produktionskostnadför djuren kommer någon successiv beskattning av värdestegringen - utöver vadsom motiveras av omsättningen - i en djurbesättning inte atl ske." Det har jag tolkat så att produktionskostnaden för djurenär uppfödningskostnaden och ingenting annat. Man föder inte upp ett djur merän en gång, och den produktionskostnad som gäller - detär ell visst värde som beskattas i det sammanhanget - skall naturligtvis lasupp när det gäller omsättningsdjuren. Med omsättningsdjur menas i detta falldjur som ersätter de sålda djuren och ingenting annat. Den nyaproduktionskostnaden skall gälla dem och inte hela beskattningen. Skatteutskotiet skrev den här meningen för att del inteskulle bli några misstolkningar - det är de djur som sätts in i besättningenför att ersätta de äldre djuren som produktionskostnaden skall avse, ochproduktionskostnaden är detsamma som uppfödningskostnaden. Det är rätt egendomligt att kommit framtill sin slutsats. Det var faktiskt två mofioner, där jag tillhördeundertecknarna, som behandlades i - en motion som hade framställtsunder allmänna motionstiden och en som lades fram i samband med behandlingen avföretagsskatleberedningens slutbetänkande. I båda dessa motioner krävdesbefrielse frän inflationsbeskattning i detta fall, och i belänkandet frånskatteutskottet säger man att motionerna i stort sett är tillgodosedda. Jag ärbesviken pä svaret. 11 Ekonomi- och budgetministern ; har gjorl sin tolkning avutskotlsbetänkandel, och vi har i likhet med haft denuppfattning om beslutet som framgår av svaret. Jag har för dagen egentligen inte något att tillägga, herrlalman. Jag vill bara redovisa ell exempel pä djurvärden under etl antal år,nämligen för en mjölkko. Produktionskostnaderna uppgick till 4 300kronor, är 1980 , till och uppgår är 1982fill . Jag tycker att en sådan sifferserie visar rimligheten i delav fattade beslutet och hur detta skall tolkas. För dagen har jag alltså inget mer att tillägga. 12KARL LEUCHOVIUS (m); Jag beklagar budgetministerns tolkning. Denmåste med tanke på del beslut som skatteutskottet har fatlat vara felaktig. skrivning framhålls att värdena skall baseras pä engenomsnittlig produktionskostnad. Det är då fråga om en genomsnittliguppfödningskostnad, grundad på uppgifter från olika gårdar. Någon successivbeskattning av värdestegringen utöver vad som motiveras av omsättningen idjurbesättning- en har maninte tänkt sig. Omsättningen består ju av nyinsalta och inköpta djur, och deskall äsättas den produktionskostnad som gäller . Men man kaninte behålla samma uppfödningskostnad för t. ex. en ko, sedan denna väl äruppfödd, under hela dess livstid på kanske . Övriga kostnader ärutgifter för mjölkproduktionen, och de hör inte dit. Någon värdestegring utöverproduktionskostnaderna skall enligt skatteutskottets betänkande inte förekommai detta fall. Överläggningen var härmed avslutad. Om slopande av betygen i lärarskicklighet inomlärarutbildningen 7§ Svar på frågorna 1981/82:244 och 252 om slopande av betygen ilärarskicklighet inom lärarutbildningen Med anledning av en skrivelse frånuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) lill universitet och högskolor medlärarutbildning om betyg i lärarutbildning har frågat mig omjag vill medverka till att myndigheter under bättreiakttar enhälliga beslut. har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidtaga för att beslut skall efterlevas. Jagbesvarar de båda frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden är den att i propositionen 1980/81:107 om denstadiga skoladministrafionen m. m. anförde föredraganden, dåvarande statsrådetMogård, att betyg i lärarskicklighet borde kunna tas bort. Sädana betyg borde,enligl föredraganden, ges sista gången . Utbildningsutskottetkunde i sitt betänkande 1980/81:38 inte ansluta sig fill föredragandens förslagom att avskaffa betyget i lärarskicklighet. Utskottet framhöll att man ilärarutbildningen måsle kunna ge ullryck för en studerandes olämplighet förläraryrket. Detta borde, enligt utskottet, ske med betyget "ickegodkänd" i lärarskicklighet. I övrigt borde endast betyget"godkänd" förekomma i lärarskicklighet. Utskottet uttalade sig inteom tidpunkten för förändringen. beslöt i enlighet med utskottetsförslag (rskr 1980/81:395). Regeringen har vid tillfällen som dessa två alternafivavägar atl verkställa beslut. Den ena är att meddela föreskrifter ien förordning. Den andra vägen är att i ett särskilt beslut meddela vederbörandemyndighet vad beslutat. I detta ärende valde regeringen att med etlsärskilt beslul meddela UHÄ vad beslutat. I en skrivelse frän UHÄ lill universitet och högskolor medlärarutbildning anför ämbetet atl del inle bedömt det möjligt att tillämpa nyabetygsätt-ningsbestämmelser redan fr. o. m. och att ämbetetdärför beslutat alt förändrade bestämmelser skall gälla först från den 1 juli1982. UHÄ har alltså tolkat beslut sä, att eU.genomförande av beslutet skulle vara möjligt först vid denna senare tidpunkt. Om slopande av betygen i lärarskicklighet inomlärarutbildningen som nu haruppkommit anser jag det lämpligt att de förutsättningar för utbildningen somgenom UHÄ;s beslut kommit att gälla vid vårterminens början ocksä fär gälla förutbildningen under hela vårterminen. Jag anser inte att någon åtgärd frånregeringens sida nu bör komma i fråga. Någon ylteriigare försening är enligtmin mening utesluten, och jag har inhämtat atl UHÄ avser alt utfärdabestämmelser så att endast betygen godkänd/icke godkänd kan ges ilärarskicklighet frän . 14 (): Tack för svaret, även om det känns fel attdebatten kommer först nu när det är för sent att ändra pä saken, såvitt jag kanförstå. Jag kan inle låta bli att vara en aning ironisk och börjamed atl berömma regeringen eller rättare sagl de borgerliga regeringarna förelt konsekvent handlande i den här betygsfrågan. Dess värre ligger detkonsekventa i förhalandet av frågan under de senasle åren, och dess värredrabbar det lärare och elever i lärarutbildningen. UHÄ:s skrivelse fill universitet och lärarhögskolor kanväl inte tolkas på mer än tvä sätt; Antingen gav regeringen falskaförespeglingar om möjligheten att avskaffa de graderade betygen ilärarskicklighet redan fr. o. m. , eller också gör UHÄ fel somskjuter upp elt enhälligt riksdagsbeslut. Av konstitufionella skäl fär man inte kritisera en enskildmyndighet i en sädan här fräga, har jag fått veta, och det finns egentligeninte sakskäl för atl göra det heller. Ansvaret är regeringens, och därför villjag fräga ; Varför tog del så , ca , förregeringen alt meddela ett regeritigsbeslut till berörd myndighet, UHÄ? : känner lika väl som jag tillhanteringen av frågan om graderade betyg i lärarutbildningen. Hon känner ocksätill den starka opinion som finns pä lärarhögskolorna. Skall vi uppfatta sistameningen i svaret som ett slags tröst till alla dem som börjat tröttna päuppskjutna beslut och vilkas fantasi inte räcker för att föreställa sig vad somkan hända nästa gång beslutet skall verkställas? 15 ():