prot · G509141 · 1981-12-31 00:00:00 — I olika partimotioner har vi fört fram krav på näringspolitikensinriktning. Vi vill ha en mer planerad inriktning på näringspolitiken, så attvi vet vad de olika branscherna sysslar med. Det är det som är skillnadenmellan och oss socialdemokrater. Litet underligt är också att här talar vittoch brett om hur bra regeringen är i olika avseenden, när det gäller både NO:soch KO:s bevakning på det här området, vilken skulle kunna motverka uppkomstenav osunda företag. Vi som jobbar inom näringsutskottet vet att de här tvåmyndigheterna fått vidkännas minskade anslag. Vi har medoro undrat hur de skall kunna fullgöra sina uppgifter. Vi finner att dessamyndigheter skulle ha svårigheter att fullgöra uppgifter också på det härområdet som tydligen tar mycket tid i anspråk. Vidare har det lämnats en hel del remissvar om inrättandeav basregister. Värdet av ett basregister som inte innehåller uppgifter om vemsom är ägare avett företag har kritiserats av bl. a. LO. Det instämmer visocialdemokrater i. På något sätt talar vi förbi varandra. Jag skallinte förlänga debatten ytterligare. Etablerings-kontroU och branschregister m. m. 119JOHAN (): Vad först gäller förslaget om basregistervill jag säga att detta nu redovisats för och att arbetet på dettaområde går vidare. Det är ännu inte fastlagt huruvida ägarförhållandena skallingå i basregistret eller inte. Det finns ju en hel rad andra uppgifter som mananser vara självklara i detta sammanhang. Jag vill vidhålla min uppfattning att basregistret skullebli en bra grund att bygga vidare på för den händelse att det skulle visa signödvändigt att också införa någon form av branschregister. Jag har inte särskilt berömt regeringen den här gången.Jag har i stället sagt att jag förväntar mig att regeringen kommer att följa dehär frågorna med uppmärksamhet. Jag har också visat på en rad insatser som ärgjorda och på en rad organ och förordningar som bör vara goda instrument närdet gäller att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. På s. 8 ibetänkandet finns en lång uppräkning av sådana här åtgärder, och jag villhänvisa till dem. Styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Jag blir givetvis litet orolig när isitt inledningsanförande säger att det är klart att principen omden fria etableringsrätten kan behållas i detta land. Det visar var skiljelinjernagår. I synnerhet med hänsyn till det värde vi nu ser i den fria företagsamhetenoch vad den har betytt för det svenska folkhushållet tror jag att vi har allanledning att slå vakt om den fria etableringsrätten. Men vi skall givetvis setill att den här kontrollen, som sedan sätts in, blir effektiv. Jag tror inteatt en etablering skulle vara möjlig att genomföra eller att den gallrar utalla icke seriösa företagare. Det är väl först när de kommer i arbete som manser vad de går för. Detta förslag innebär ökad byråkrati och stora kostnader. .Jag tycker att utskottets majoritet har fattat ett riktigt beslut, när denrekommenderar fortsatt bevakning av den här frågan och avvaktande ävbasregistrets uppbyggnad innan man går vidare med ett branschregister. 120 (vpk): åberopar sig på helt andra, avhonom inte på något sätt definierade eller namngivna, åtgärder för att komma åtekonomisk brottslighet. Jag betvivlar inte att det finns sådana.Vad jag däremot betvivlar är , hans partikamraters och denborgerliga regeringens vilja att använda dem. Om nu åberopar attdet finns sådana åtgärder, får jag då ställa frågan: Skall det tolkas som enskärpt kamp mot ekonomisk brottslighet, när man i en kommande proposition villminska utredningsresurserna för brottsförebyggande rådet? Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 a (branschregister och etableringskontroll m. m) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservationen avIngvar m. fl. i motsvarande del med 134 röster mot 15 för motion 1583av m. fl. 140 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 145röster mot 144 för reservationen av m. fl. i motsvarande del. Mom. 1 c (förhållandena inom städbranschen) Utskottets hemställan bifölls med 145 röster mot 144 förreservationen av m. fl. i motsvarande del. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 30§ Styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Föredrogs näringsutskottets betänkande 1981/82:35 omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser (prop. 1981/82:112). 121HUGO (): I detta näringsutskottets betänkandebehandlas proposition 112, i vilken regeringen föreslagit en begränsning iförhållande till nuläget av den statliga, styrelserepresentationen iaktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. I det av regeringen framlagdalagförslaget begränsas den samhälleliga styrelserepresentationen till attomfatta högst 10 stiftelser. Den lag som gäller har anor men har omarbetats1976 och gäller fram . Den har gett samhället möjlighetatt sätta in offentliga styrelserepresentanter i högst 60 aktiebolag ellerföreningar och högst 10 stiftelser. De möjligheter som lagen gett har inte utnyttjats av deborgerliga regeringarna, något som vi från socialdemokratiskt håll vid olikafillfällen har vänt oss emot. Vi kan sålunda konstatera att man under densenaste försöksperioden haft offendiga styrelserepresentanter i endast 22förvaltningsbolag och 8 stiftelser. Från socialdemokratiskt håll har vihävdat, och hävdar alltjämt, att den offentliga styrelserepresentafionen harbreddat kompetensen i styrelserna. Att lagstiftningen lider av vissaofullständigheter som man kunnat konstatera bör enligt vår mening inte ledafill att man slopar representationen. Man bör i stället se över lagstiftningenoch göra den effektivare. Det tycker jag hade varit mera logiskt. Regeringen bör enligt vår uppfattning anmodas framläggaett lagförslag som gör det möjligt att filisätta offendiga styrelseledamöter i60 aktiebolag eller ekonomiska föreningar och i 10 allmännyttiga stiftelser.Sedan vill jag naturligtvis understryka att de möjligheter som på detta sättöppnar sig också skall tas till vara. Det tar naturligtvis litet tid att utarbetaett sådant nytt lagförslag, och därför anser vi att den nu föreslagna lagen börfå gälla intill dess att en ny lag trätt i kraft. Men det menar vi inte får tanågon . Vi har också, herr talman, under allmänna motionstidenföreslagit att man skulle få offentliga styrelserepresentanter i deinternationella oljebolagens svenska dotterbolag. Samma krav har vi också dådet gäller de större vattenkraftsbolagen. Enligt vår uppfattning är insynen i de internationellaoljebolagen och deras transaktioner ofillfredsställande. Frågan om insyn idessa oljebolag har, som kammarens ledamöter väl känner till, diskuteratsmycket . Någon lösning har emellertid inte nåtts. Genomoffentliga styrelseledamöter skulle samhället erhålla en betydligt bättreinsyn. Man skulle förhoppningsvis därigenom också kunna skapa ett bättre,samarbetsklimat mellan företagen och samhället. I vad det gäller vattenkraftsbolagen har vi som bekanthävdat att dessa bolag bör överföras i samhällets ägo. Mot denbakgrunden är det bra att samhället redan nu skaffar sig bättre insyn i dessaföretags verksamhet. Vi begär alltså nu lagförslag i enlighet med dessa krav. I en annan motion från den allmänna motionstiden krävs enutredning för att presentera förslag som ger kommunerna rätt att utsestyrelseledamot i Styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Sty re Is e rep resen -tation för samhället i vissa stiftelser företagvilkas verksamhet är av stor betydelse för kommunen och den kommunalaplaneringen. Det måste stå helt klart för alla att företag av denstorleksordning som vi här talar om kan, om det gäller inskränkningar i drifteneller rent av nedläggningar, försätta kommuner i mycket svåra situationer. Vihar vid ett antal tillfällen upplevt detta. Kommunerna har ställtsinför mycket svåra situationer då sysselsättningarna rasat. Det har inneburitinte bara minskade skatteintäkter utan tomma lägenheter, som i sin tur ledertill ytterligare ekonomiska problem. Om kommunerna på det sätt vi önskar får ökad insyn iföretagen, kan svårigheterna säkerligen undvikas i många fall liksom att man kanutvidga samarbetet. Detta är ytterligt angelägna frågor som vi menar bör få sinlösning. De av mig här berörda frågorna har vi följtupp i tre till utskottets betänkande fogade reservationer, till vilka jag beratt få yrka bifall. 122JÖRN (vpk): Arrangemanget med offentligastyrelseledamöter tillkom ju på initiativ av den tidigare socialdemokratiskaregeringen. är ju vpk ett parti som utgår från arbetarrörelsensklassiska socialistiska idéer och mål. Mot den bakgrunden var det kanskenaturligt att vi var en aning skeptiska mot ett sådant här laborerande i smått.Vi hade också en del invändningar mot det sätt på vilket man tänkte sig att dethär skulle fungera. Vi hade det udfrån vår syn att man ju i det ekonomiskalivet och samhället i övrigt har två sociala huvudkrafter, som står imotsättning till varandra. Vad det handlar om är att antingen vara den sompåverkar och bestämmer eller att tillhöra dem som blir påverkade och som detbestäms över. Mot den bakgrunden har vi alltid hyst en viss reservationmot att man skall införa former av medinflytande, där det lilla ansvar som gesså att säga bara utövas på de redan maktägandes villkor. Man kan också ha en viss skepsis mot att sådanaarrangemang kan innebära att den som får representera - den i praktikenegentligen starkare samhälleliga kraften som representerar flertalet - i detförekommande fallet är i minoritet. Denna person får en roll snarare av gisslanoch tvingas agera i så hög grad på systemets villkor att det hela kan bli ettfalskt sken. Men sådana invändningar till trots får man inte döma utett sådant här försök att få en ökad offentlig insyn i vissa väsentligafinansiella och ekonomiska verksamheter. En socialdemokratisk ledamot av denna kammare, JanBergqvist, hade för en del år sedan en motion där han betonade vikten av använder offentliga styrelserepresentanter på ett riktigt sätt. Manutnyttjade dem så långt det gick. a. menade han att de borde ha någon formav samordning sins emellan, så att de kunde företräda bestämda principer och enviss bestämd linje i sina olika värv och inte bara stå där som enskildapersoner. Naturligtvisär det möjhgt inom de begränsade ramarna att ur folkflertalets synpunktnyttiggöra sig erfarenheter och insyn. Det är orsaken till att vi från vårtpartis sida betraktar det som självklart och naturligt att ställa oss sommotståndare mot de borgerliga försöken att riva ned den här verksamheten,trappa ned och begränsa den. Vi ser på många områden av samhällslivet att deborgerhga angriper de arbetandes rättigheter och befogenheter på olika sätt,att de tränger tillbaka folkflertalets sociala, ekonomiska och medborgarrättsligaställning. Ävenom det ur vår synpunkt här gäller en liten samhällsakfivitet av begränsatvärde, har det självfallet sin principiella vikt att vi i det här lägetansluter oss till försvaret av den offentliga styrelserepresentationen. Detsom kanske understryker det bäst är en avslöjande passus i utskottsbetänkandet,första stycket på s. 6, där utskottsmajoriteten åberopar den utredare som hartittat på erfarenheterna av det här systemet. Utskottet säger att utredaren harfunnit svårigheter att förena systemet med demokratiska principer. Och detskulle alltså för de borgerliga vara skälet fill att försöka hålla tillbakaverksamheten, att begränsa den. borgerliga filosofin blir alltså medborgarfriheten större ju mindre medborgarnahar av representation i de stora bolagens styrelser - demokratin blir störreju säkrare makten läggs i händerna på de etablerade storfinansiellamajoriteterna. Detär verkligen en avslöjande demokratisyn, och vi kan bara konstatera att denskarpt strider mot all klassisk arbetarrörelses strävan. Därmed, herr talman, yrkarjag bifall till vpk-motionen. Styrelserepresentationför samhället i vissa stiftelser 123 HÄDAR (): Jag tror att jag vill börja med att bemöta litet grand. motion som kommunisterna har väckt sägs det att de borgerliga regeringarnasedan 1976 på olika sätt försöker minska samhällsinflytandet över denekonomiska utvecklingen. Det riktar kommunisterna som en anklagelse mot dem. Jagvill säga att i viss mening är detta rikfigt, nämhgen i den meningen att manfrån borgerligt håll tycker att företagen skall styras mera av konsumenternasefterfrågan än av selektiva statliga beslut, dvs. staten skall inte föreskrivavad ett enskilt företag eller en grupp av företag skall satsa på ellerinvestera i. Mendet är alldeles komplett fel i en annan och mycket väsentligare mening,nämligen att statens ansvar för samhällsekonomin på intet sätt har minskatsedan 1976 - snarare tvärtom. När det gäller att komma till rätta medobalanserna i den svenska ekonomin för regeringen en mycket målmedveten pohfik,en politik präglad av vilja och insatser för att klara sysselsättningen ochvåra betalningar gentemöt utlandet och för att minska underskottet i densvenska statsbudgeten. Till skillnad från både socialdemokrater och kommunistertar man konsekvenserna av det allvarliga läge som svensk ekonomi befinner sigi. Och trots att det är valår tvekar man inte att föreslå en hel del 8Riksdagens protokoll 1981/82:140-144 Styrelserep resen-tation för samhället i vissa stiftelser impopulära åtgärder föratt just långsiktigt klara den svenska ekonomin. Man lever helt enkelt upp fillsitt ansvar som regering, och det är egentligen bara tråkigt att tvingaskonstatera att opposifionen inte tycks inse att också den har ett ansvar för landetsekonomi. Nukanske det, herr talman, inte finns så stor anledning att orda för mycket medJörn i den här frågan. Kommunisternas mål är som jag förstår attinföra kommunism, dvs. att staten skall äga alla företag och filisättastyrelserna i alla företag. Vad det leder fill i fråga om demokrati ocheffektivitet i de samhällen där utvecklingen gått i denna.riktning har vialldeles för många tragiska exempel på. TillHugo : Jag vill först erinra om den Svanbergska motionen, där mansäger att ett genomgående drag i den socialdemokratiska politiken är en strävanatt successivt utveckla en praktiskt fungerande demokrati inom skilda delar avnäringslivet. Det låter ju väldigt bra. Men sedan fortsätter man: Det är bl. a.viktigt att det skapas kanaler för informations- och meningsutbyte mellanstatsmakterna och de stora företagen. Statlig styrel-serepresentafion i vissastörre företag är ett medel härvidlag. Detär väl något tveksamt. Om det är något som är väsendigt, så är det attföretagen styrs av marknaden, att det är kunderna som bestämmer och så att sägaröstar om vilken inriktning som företagen skall ha. Om vi skall fördjupademokratin i företagen, skall vi väl gå vägen att ge de anställda ökademöjligheter till insyn, delägande och medansvar i företagen? Men nej, det ärinte alls den socialdemokratiska modellen. Det är tvärtom att gifta ihop statenmed de stora företagen. Att industriministerns företrädare får ta plats iföretagens styrelse - det är demokrati enligt förslaget i denna motion. Ärdet vad vi behöver? Jag tycker att vi redan har alldeles för mycket av det somvi från vår sida brukar karakterisera som mygelekonomi. 6 i betänkandet anför vi ett starkt skäl mot detta förslag. Vi säger: "Vad beträffar den samhälleliga kontrollen över företaget kan det enligt utskottets uppfattning från demokratisk synpunkt ses som en fördel om den politiska ledningen står fri i förhållande till bolagen ." tog också upp frågan om de internationella oljebolagen ochstyrelserepresentation för staten i deras svenska dotterbolag. Jag delar detjag tror är grundsyn, nämligen att oljeförsörjningen är enmycket väsentlig uppgift, som statsmakterna har ett ansvar för. Men möjlighetenatt ta detta ansvar förbättras inte av ett beslut om statligastyrelserepresentanter i de internationella oljebolagens svenska dotterbolag.Jag tror att också egenthgen inser det och i sak delar minuppfattning att detta inte är en framkomhg väg för att öka insynen och inflytandetnär det gäller tillförseln av olja till , vilket är en viktig fråga. Närdet gäller styrelserepresentation vill jag, herr talman, bara erinraHugo om de mycket skickligt framförda argument mot detta förslag somden senaste socialdemokratiska regeringen åberopade. Och jag utgår från att omsocialdemokraterna mot all förmodan skulle återvinna regeringsmakten, kommer deatt studera sina gamla argument och finna tröst och styrka i dem.Och kommer de inte att lägga fram ett så okvalificerat förslag som det somåterfinns i denna motion. Meddetta vill jag, herr talman, yrka bifall till näringsutskottets hemställan ialla delar. Anf.124 (vpk): Antingen har de borgerliga debattörerna sin verkligt dåhga dag ,eller också är det en sådan dag när de på något sätt öppnar sig och med ensällspord ärlighet visar var de egentligen står i demokratifrågorna och när detgäller inflytandet för de vanliga människorna över de samhälleliga tingen ochdet ekonomiska livet. Jag misstänker att det i detta fall är en kombination avbådadera. Härhar vi åter ett exempel på borgarnas underbara logik. Ju mindresamhällsrepresentation det blir i de stora oljebolagen, desto större bhrkonsumenternas inflytande. Vilken fantastisk vetenskaphg tes! Den skulle jagvilja se diskuterad i all sin groteska logik på något nationalekonomisktseminarium. Konsumenternastyr marknaden och produktionen, säger . Jag förstår inte hur man ivår tid över huvud taget kan föra fill torgs en sådan grotesk hypotes. Ett avden moderna nationalekonomins problem när det gäller krisekonomin och ekonominsbeteende vid depressioner är ju just det faktum att kapitalet inte rättar sigefter marknaden utan självt försöker styra den och att prisrörelserna inte allsföljer efterfrågan och konsumtionen. Det är ett problem att vi har fått ensådan koncentrationsgrad i ekonomin att det är möjligt för de stora privataetablissemangen att påverka marknaden och styra den efter sina intressen - intehelt, eftersom systemet också delvis har sina anarkiska drag, men på ett sättsom gör konsumenterna tämligen maktlösa när det gäller sortiment, prissättningoch teknologi. Dettaär ett problem som diskuteras bland många borgeriiga ekonomer ute iEuropa och också bland ekonomiskt ansvariga i borgerhga regeringar. Men herrCars lever i det förra århundradets kammarlärda liberala ekonomers önskevärld,där konsumenterna är allsmäktiga och , och andraegentligen bara är små verkställare av konsumenternas innersta önskningar. Nåväl,det är alltså inte bara så att demokratibegrepp accepterar - underdenna falska mantel av konsumenternas herravälde - ett oinskränkt herraväldeför storfinansen, som skall bli ännu mer oinskränkt, eftersom konsumenternasmakt och demokrafin blir större ju mer oinskränkt detta herravälde är. Juojämnare maktfördelning i det ekonomiska livet, desto större demokrafi - det ärju tes. Mendet är inte nog med att han hävdar denna tes. Sedan säger han bl. a. atteftersom konsumenterna skall styra är deras efterfrågan ett sätt att rösta, ettsätt att utöva demokratin. Det må jag säga! Jag har alltid trott och fått läsai mina historieböcker, ända sedan jag gick i skolan, att de liberala partiernavar anhängare av allmän rösträtt. Men finner jag att på det väsentligaste avalla samhällsområden är anhängare av graderad rösträtt. Styrelserepresentationför samhället i vissa stiftelser Styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser ju engraderad röstskala om människor röstar efter hur mycket de har råd attefterfråga, efter hur mycket pengar de har. Och den har blivit ännu mergraderad och innehåller ännu större extremer som en följd av den skattepolitiksom de borgerliga regeringarna har fört. Nog kan man säga att herrCars håller sig till och försöker befästa sin graderade röstskala! Slutligen en kommentar till sedvanliga och viddet här laget något tröttande utflykt när det gäller de svenska kommunisternasinställning till statliga företag. Låt mig bara kort säga: Vi tycker illa omsådana statliga företag där de anställda inte har något inflytande, där mantillämpar filosofier som är hämtade från , som är auktoritäraoch hierarkiska. Men vi tycker bra om sådana allmänägda eller kooperativaföretag där man tillämpar demokrati för de anställda och ett rejältmedinflytande. Sådana vill vi befordra. Med detta, herr talman, tror jag att jag har getttillräckligt utförliga skäl för att upprepa mitt yrkande om bifall till denkommunisfiska motionen. 125HUGO (): och jag har uppenbarligen intesamma uppfattning om demokratin, i varje fall inte i de här sammanhangen. HädarCars menar att man inte breddar demokratin genom att sätta in offentligastyrelserepresentanter i en del av våra större bolag. Jag menar bestämt att mangör det! skriver utskottsmajoriteten i sitt betänkande, vilketHädar också framhöll, att de offenthga styrelserepresentanterna endast kange uttryck för sin egen åsikt och att det inte är så värst mycket värt. Jag tillhör dem som anser att de människor som på dettasätt har fått styrelseuppdrag i företagen är människor som är mycket välinsatta i allmänna värv och också i företagens sätt att fungera. Jag tror attde kan göra en mycket god insats både gentemot samhället och, oftast, gentemotdet företag där de blir placerade i styrelsen. Det är människor med ofta mycketstor kompetens, som utan tvivel kan filiföra dessa styrelser, och ofta ocksåföretagen, ganska mycket. Det är angeläget för samhället att de får in en fot,kan vara med och utveckla sina synpunkter i de här styrelserna. Jag tror attdet hade varit värdefulh såväl för samhället som för företagen om man hadefortsatt i den påbörjade riktningen och inte som begränsar representationen. När det sedan gäller de internationella oljebolagen menarjag att det är ytterligt angeläget att vi kan få in en liten fot där. Vi vetatt de har diskuterats väldeliga i vårt samhälle och även utanför vårt landsgränser. Det är ingen som i dessa bolag kunnat få någon insyn som är någontingatt tala om i dessa sammanhang. Får vi in en styrelserepresentant i derassvenska dotterbolag har vederbörande i alla fall en möjlighet att följa utvecklingenpå ett sätt som vi inte har . Det kan vara ett första steg fill att fåfill stånd en bättre ordning på det här området. ondgjorde sig också över att vi har slutit uppkring en annan socialdemokratisk motion, där det hävdas att det vore bra förkommunerna att få sätta in en styrelserepresentant i vissa av de störreortsdominerande företagen. Jag tillhör dem som tror att det skulle vara ytterligtangeläget. Vi har sett otaliga exempel på att företag haragerat utan att hålla kommunerna informerade och att kommunerna därvid hardrabbats av oerhörda svårigheter med åtföljande ekonomiska problem. Om vi fåren socialdemokratisk regering tror jag säkert att man kommer att följa upp detförslaget. Styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser 126HÄDAR (): Jag tror visst att och jag påett grundläggande plan har samma uppfattning om demokrati. Men vad jagförsökte säga i mitt inledande anförande var att socialdemokraterna hyser enalltför stor tilltro till välsignelsen av samordning och centralt fattade ellerdirigerade beslut. Vad som för mig och dem som tänker som jag är väsentligt äratt man för ut besluten, att man decentraliserar besluten, att man inte fråntardem som har ansvar för företag eller annan verksamhet det fulla ansvaret. Detär vikfigt att man inte gifter ihop storföretagen och statsmakterna, särskiltinte mer än de ändå är hopgifta på grund av dessa företags betydelse försysselsättning och annat där staten självfallet alltid kommer in. Offentliga styrelserepresentanter fyller antingen ingensärskild funktion för att öka det centrala inflytandet och insynen, eller ocksåfyller de en viktig funktion som enskilda personer och bidrar posifivt fillföretagets utveckling. Men det kan företaget självt avgöra och i så fall påegen hand bestämma att man vill ha den typen av personer i sina styrelser.