prot · G50925 · 1981-12-31 00:00:00 — Genom alt igångsättningen av nya boslåder sjunkitsnabbt i år emellertid situationen en annan . Omproposition 1980/81:202 hade lagts fram . , hade motivsaknats för atl undanta . Detta faktum understryker del negativamed den hår sorlens kortsiktiga åtgärder. All jag trots den kritik jag här redovisat ändå lill nödskan acceptera utskottels hemställan beror på alt både låne- och bidragsstödetär av liten omfattning och att ett inkluderande av i systemetför ombyggnadsbidrag i detta sena skede skulle få myckel liten eller kanskeingen reell betydelse. Den fråga som diskuterats här tillhörverkligen inte de stora. Min förhoppning är dock att den debatt som förtsmedför att regeringen slutar med atl föra månadspolitik och samlar sig lill ettstörre grepp för att lösa de stora problemen på bostadspolitikens oniråde. Omså blir fallet kan ju den här propositionen ändå sägas ha medfört något stegframåt. Med detta anförande, vari ElisabethFleetwood, , , , och (alla m) instämde, var överläggningen avslutad. Utskottets hemställan bifölls med153 röster mot 148 för reservationen av Per m. fl. 1 ledamot avstodfrån alt rösta. 1981/82:10om beskattning av vissa eldrivna fordon (prop. 1981/82:13) 1981/82:1om ekonomiska förmåner i FN-tjänst 1981/82:2 om användningen av regementes anläggningar i 1981/82:3 om användning ifredslid av militära elverk 1981/82:4 om ändring av beredskapskungörelsen Vad utskotten hemställt bifölls. 16 §Försvarets materielverks organisation m. m. Föredrogs försvarsutskottetsbetänkande /82:5 om organisation m. m. (prop.1980/81:199). 63 (): Med anledning av proposition 1980/81:199 omförsvarets materielverks organisation väcktes en socialdemokratisk motion, varivi framhöll atl vi för vår del i stort sett kan godta den föreslagnaorganisationen - med endast ett par undanlag. Vid behandlingen iförsvarsutskottet reserverade vi oss för våra förslag. Reservation nr 1, somjag härmed får yrka bifall till, har . Vi delar på denna punkt icke försvarsministerns ipropositionen framförda åsikt. I stället anknyter vi lill den uppfattning sommaterielanskaffningskommittén framfört i sill organisationsförslag. Reservation nr 2, som berör personalramen för försvaretsmaterielverk, yrkar jag också bifall till. Jag vill framhålla attarbetsutskottet för fredsorganisationsfrågor inom 1978 års försvarskommitté haruttalat sig för en mindre ram än den som anges i propositionen. som vi har arbetar med frågan om ytterligarepersonalminskningar i fredsorganisationen. Vi anser därför alt det tidigast isamband med försvarsbeslut finns tillräckligt underlag för att taställning i frågan. Därmed har jag kortfattat motiverat reservationerna 1 och2 - och yrkandet om bifall till dessa. organisation m. m. 64GOTHE (); Först ett par ord till . Hananslöt sig till materielanskaffningskommitténs yttrande om undervallensvapen.Det är ju faktiskt så att den kommittén missade det här avsnillet. Det gör attdel knappast föreligger någon hänvisning från reservanternas sida till delbetänkandet. Sedan måste det väl vara rätt otacksamt, herr talman, attyrka avslag på förslag om en effektivare organisation för undervallensvapen idessa tider. Men det är vad socialdemokraterna gör - och har härnyss gjort sig till tolk för deras uppfattning. Jag tänker självfallet på dennyligen timade ubåtsaffären. Jag tycker, herr talman, atl allt pekar i denriktningen all vi skall förslärka vår verksamhet när del gällerundervallensvapen. Det är också innebörden i föreliggande proposition. Visserligen har utredningen alltså inte tagit upp dennafråga. Men det är, som jag sade, en miss - som dåvarande försvarsministern dess bättre rättade till. Utskottsmajoriteten har också följt upp denkorrigeringen. Det är nödvändigt med en särskild avdelning eller byrå.Man tar inte ställning till detta i vare sig propositionen eller betänkandet,men en enhet måste det bli för detta alldeles speciella vapen. Det handlar omen unik teknik, och det fordras ett alldeles speciellt kunnande, som inte börslarvas organisation m. m. bort ellerinordnas i en annan av de avdelningar som föreslås här i propositionen. Till detta betänkande har fogats ett särskiltyttrande av mig. Det handlar om datatekniken i försvaret, och enkannerligen vidFMV. Jag ansluter mig till propositionen i stort - den är alldeles utmärkt. Menjag har alltså en del synpunkter på dalasystemens användande - och framför alltframtid - i försvaret. vill jag här yrka bifall till de olika punkternai utskottets hemställan. Utskottets ordförande kommer emellertidall mera formellt tala för utskottet och de andra punkterna. Vad jag, herr talman, i mitt särskilda yttrande har velatpeka på är atl vi inom försvaret knappast vinner på stora och centrala syslem,när det nu är bevisat all man inte vinner någonting på sådana på den civilasidan. Man får i stället försöka att anpassa sig till de erfarenheter som harvunnits på dataområdet och här skapa ett för framliden, och då avser jagnärmast 1990-talel, effektivt syslem. Jag vill alltså att man skall dela upp dataverksamhelen påde olika huvudavdelningarna. Därigenom skapar man också en enhetlighet, som göratt man får ul mesta möjliga för pengarna. Datatekniken förknippas i hög grad med ordet system. Menstrukturen på den offentliga sektorns datarutiner kännetecknas dess värre avbrist på enhetligt systemtänkande. har intresset för stora datacentralertagit över. har den alternativa principen, där varje myndighet skötersin egen databehandling, kommit alt gälla. Här har man alltså, som jag pekatpå, fått erfarenhelsmässiga kunskaper, som visserligen kostat en hel del ionödan men som vi nu bör ta vara på. Det var dessa erfarenheter som ledde fram lill 1979 årsdatapoliliska principbeslut, som bl. a. innebär atl datatekniken skalluppfattas som ett hjälpmedel och atl ansvaret för att detta hjälpmedelutnyttjas riktigt i första hand ligger på varje enskild myndighet. har alltså avvisat principen atldatorkörningarna skall koncentreras lill fristående, centrala myndigheter somendast har till uppgift att köra andra myndigheters rutiner på stora datorer.Dessa myndigheter är i första hand DAFA på den civila sidan och försvaretsdatacentral inom försvarsdepartementets område. Jag vill inte vara med om någon dogmatisk tolkning av 1979års datapolitiska beslut. Vi skall inte rasera en mängd fungerande rutinerendast med hänvisning till detta beslut. Det kommer att finnas fall där enfortsatt avvikande struktur är lämplig. Eftersom de mig tillmätta nu ärslut, ber jag att i övrigt få hänvisa till mitt särskilda yttrande. Någotsärskilt yrkande har jag inte, ulan jag yrkar bifall till utskottetshemställan. 65EVERT () replik; gjorde gällande atlmaterielanskaffningskommittén har gjort en miss som inte har berört det som vitar upp i Det är emellertid inte på det sättet, och jag läser nu direkt ur Nr 25 den text i utskotlsbetänkandet som även har underteck- den "'"' "redogör inte närmare för sin uppfatt- ning omhur frågor rörande undervattensvapen bör inpassas i FMV:s Försvaretsmate- organisation.Av kommitténs organisationsförslag kan dock ullåsas atl den rielverks orsunisa- har räknatmed att dessa ärenden skall handkiggas inom huvudavdelningens - Motion 2208" - det år socialdemokraternas motion -"(yrkande 2) anknyter till kommitténs uppfattning som nian anser Organisationskommitténsförslag finns alltså med i utskottets yttrande, även omman i hemställan har en annan uppfattning. Men i reservationen 1 stödjer vioss på den text som funnits i materielanskaffningskommitténs 66 () replik; Det behöver självfallet inte vara så illa,atl en stor statlig utredning alldeles glömmer bort en så viktig del av dennaverksamhet som undervattensvapnen, dvs. minor, torpeder och även ubålsvapen.Men det är en miss att man inte har föreslagit just de åtgärder som nuföreslås. 67 () replik: Jag vill bara påpeka alt vi anser atl detalllid finns anledning att inte göra administrationen mer invecklad ännödvändigt. Och vi tror att det förslag som vi har framfört är det bästa. 68 () replik: Det kan naturligtvis vara en gagneligmålsättning att inte göra det invecklat - och det avser självfallet interegeringen med propositionen. Åtminstone avsåg inte det när hanskrev denna proposition. Del avser inte heller utskottsmajoriteten. Vår avsiktär atl man måste ta vara på den unika kunskap som finns på detta område, närdet gäller minor, torpeder och ubåtsvapen, och koncentrera denna kunskap förall på effektivaste sätt åstadkomma just de försvarsvapen som vi måste ha ochsom den senaste tidens händelser utanför så tydligt har visat alt vibehöver i detta hav, som på sina håll kallas Fredens hav. Vi har alltså, herr talman, i enlighet med försvarsministernsproposition föreslagit en särskild enhet, t. ex. en avdelning eller en byrå,för undervallensvapen inom FMV för alt åstadkomma högsta möjliga effektivitet.Detta skall självfallet inte, , innebära att man krånglar tilldet. Det skall tvärtom bli en effektivisering. 69 PER (): Vi behandlar nu försvarsutskottets betänkandenr 5, och där har utskottet tagit ställning till en proposition om organisation m. m. och till några motioner som har väckts med anledning av 57 Nr 25 propositionen. Propositionen ärutformad av den senaste trepartiregering- P nnvemher1981 Utskottet tillstyrker atl materielverket skall beslå av sexhuvudavdelningar och liksom nu vara uppbyggt kring tre försvarsgrensinriktade huvudavdel- r-.. , , ningar. Qm delta och mycket annatår vi helt eniga i utskotlsbetänkandet. rielverks organisa tion in. Det är tvä frågor som vi inte har kunnat Den ena frågan gäller anskaffning av undervattensvapen.Göthe har berört detta, och jag vill endast tillägga att uppgifternarörande undervattensvapen verkligen är särpräglade och behöver hållas sammaninom organisationen. Hur del skall ske, bör man få avgöra inom ramen för detåterstående arbetet med delaljorganisationen för materielverket. Den andra frågan som utskottet inte har kunnat enas omgäller personalramen för . Verket har i dagslägelungefär 3 700 anställda. har tidigare beslutat om en minskning avverkels personal med 700 anställda, vilket är en riktpunkt förpersonalminskningen . Regeringens förslag ipropositionen är att materielverket i sin planering bör utgå frånmaterielanskaffningskommitténs förslag, att verket bör vara nere i 2650 anställda. Då har hänsyn inte tagits till de personalförändringar som kankomma alt ske inom vissa delar av verket, och det har man inte tagit ställningtill i propositionen. Reservanterna säger alt personalminskningarna inomförsvarels materielverk bör inriktas mot en mindre personalram än den somanges i propositionen. menar de att det inte finns underlag nu föratl ta ställning till ett klart angivet riktmärke för personalminskningarna vidmaterielverket. Frågan om personalminskningar är, som har framhållits tidigareunder debatten, också under behandling försvarskommitté, som avseratt avlämna sitt betänkande innevarande månad. Utskottets majoritet anser all det finns övervågande skälför att . som riktmärke för personalminskningen, besluta ompersonalram för försvarels materielverk i den utsträckning som propositioneninnehåller sådana förslag. Självfallet är oförhindrad att fatta ettnytt och annat beslut senare, om det skulle visa sig motiverat. I fråga om särskilda yttrande vill jagendast påminna om atl utskottet är enigt i skrivningen angående motion1980/81:2210. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibelänkande nr 5 på samtliga punkter. Under delta anförande överlogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 70 (): Jag vill gärna tillägga att del enligt våruppfattning inte finns någon anledning atl bryta ut just den här frågan. Viframhåller i vår reservation att försvarskommiltén arbetar med frågan, och vianser att den bästaiidpunklen för all la ställning är i samband med 1982års försvarsbeslut. Del finns ingen orsak att bryta loss just denna fråga. 71 PER (): Vi anser all det är värdefullt atl man redannu har ett riktmärke som anger en bestämd minskning. Om man inte skulle ha ensådan riktpunkt . skulle det vara svårare atl få verket atl inse vilkaminsknings-förslag som är på gång. Jag har orsak alt tro att man iförsvarskommitléns belänkande icke kommer alt utgå från en större personalramän den som finns i propositionen och majoritetsbelänkandel. Jag tror att delblir tvärtom. 72 (); Den här argumentationen kunde i och för siganvändas i vilket sammanhang som helst. Jag är inte alls* övertygad om all denargumentationen är riktig, utan jag tror att den reservation vi har ärsynnerligen befogad. 73 PER (): Jag har orsak att tro att den härreservationen inte har någon som helst betydelse. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 147 förreservation 1 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls med 152 röster mot 146 förreservation 2 av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs socialförsäkringsutskoltets betänkande 1981/82:2om arbels-skadeförsäkringen. 74BÖRJE (): 1 delta betänkande frånsocialförsäkringsutskotlet signaleras planer på ytterligare försämringar i detsociala trygghetssystemet. Utskottets borgerliga majoritet kräver en översyn avarbelsskadeförsäkringens materiella regler. Det man avser år att utreda enförlängning av samordningsliden lill , sammansmältningav sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringenoch slutligen att arbetsskadeförsäkringen blir en angelägenhet för enskildaavtal på arbetsmarknaden. Utredningskravet syftar alltså till atl helt slopaden nuvarande arbetsskadeförsäkringen och de särskilda förmåner som finns idenna. Den socialdemokratiska gruppen i utskottet protesterar motde fortsalla angrepp som sker på den sociala trygghetspolitiken. Den borgerligapolitiken innebär atl de som drabbas av sjukdom eller skador i arbetet skallbetala regeringens felgrepp på del ekonomiska området. Del som sker än endjupt orättfärdig politik. Arbetsskadeförsäkringen är vår första socialförsäkring somlämnade mera betydande förmåner. Försäkringen grundar sig på humanitära ochsociala skäl och syftar till alt garantera ekonomisk grundtrygghet vid sjukdomoch skadefall i arbetet. Bakom denna uppfattning ligger den bedömningen atlalla anställda har större risk alt bli skadade än icke förvärvsarbetande. Viktiga principer för denna försäkringsform är sedangammalt att den skall vara obligatorisk och'finansieras av arbetsgivarna. Dethar ansetts som en rättvisefråga att skador till följd av anställning skallkompenseras fullt ut. Arbetaren utsätts för skaderisker vid allt produktivtarbete utan all han själv i någon större utsträckning kan påverka sinrisksiluation. Detta ifrågasätts nu av den borgerliga majoriteten. Bakominställningen finner jag en bristande förståelse för dem som arbetar i utsattayrken. Del kan gälla alla dem som arbetar i gruvan, på byggställningen, i dentunga industrin eller i den kemiska produktionen. Hitintills har det rått storenighet om att dessa skall kompenseras för skador i arbetet. Från socialdemokratiskt håll motsäller vi oss myckelbestämt försämringar av arbetsskadeförsäkringens innehåll. De borgerligapartierna överger i och med detta belänkande viktiga värderingar för densociala Irygghelspolili-ken. Den borgerliga ståndpunkten är också överraskande motbakgrund av att socialpolitiska samordningsulredningen i sitt betänkande år1979 slog fast att arbetsskadeförsäkringen borde kvarstå som en särskild gren iden föreslagna stödformen inkomslförsåkring. Utredningen konstaterade också attarbetsskadeförsäkringen i sin nuvarande utformning har genomförts i bredpolitisk enighet för endast och att ersättningsnivån gerullryck för principen om full ersättning för skador i arbetet. Problemet dä det gäller arbetsskadeförsäkringen ärden stora ärendebalansen i försäkringsrätterna. Man får vänta upp lill tre årför atl få sina besvär avgjorda, och det är ur rättssynpunktotillfredsställande. Regeringspartierna bör intressera sig för att lösa dettasvåra problem. Man bör se till att försäkringsrätterna får erforderligaresurser för att kunna klara av inkommande besvärsärenden. Slutligen; Jag år överraskad över borgerlighetens ändradeinställning till hur arbetsskador skall kompenseras. 1högervindens spår framträder den sanna borgerliga ideologin. Det borgerligaförslag som behandlas drabbar alla dem som arbetar i tunga och besvärligayrken och som jämt utsätts för skaderisker i arbetet. Från socialdemokratiskt hållavstyrker vi del borgerliga förslaget. Och med detta, herr talman, vill jagyrka bifall till den socialdemokratiska reservationen vidsocialförsäkringsutskottets betänkande om arbelsskade-försäkring. 75 (): Jag vill kommentera vad som sägs i min motion1624. De argument som har framförts för all ingenting skall göras just nu åralltså dels all den nuvarande lagen är förhållandevis ny- den trädde i kraft1977-. dels atl man i full enighet har fatlat de beslut som ligger lill grundför bestämmelserna om hur arbetsskada skall kompenseras. Argumenten för attnågonting görs åt del hela är enligt min mening följande; För det första har del visat sig att det är mycket svårtatt bedöma om en skada skall anses ha uppkommit i arbetet eller om den harandra orsaker. När det gäller olycksfall är det inte några större svårigheter,däremot när del gäller yrkessjukdomar. Det här med onda ryggar, tennisarm samtvärk i axlar och halsrygg är exempel på sådana skador som är väldigt svära atlbedöma, 1, o. m. för läkare. Statistiken från pensionsdelegationernashandläggning av arbetsskadeärenden ger ocksä ullryck för alt en väldigt storosäkerhet råder. För det andra är det risk för atl alltför niånga beslutblir godtyckliga - vad det beror på har jag förklarat här tidigare. Det äralltså myckel svårt att i den praktiska handläggningen se till att det blir ennågorlunda god rättssäkerhet för den enskilde. För del tredje är det på grund härav väldigt svårt attförklara för enskilda försäkringstagare varför man har avstyrkt ellertillstyrkt att en viss skada bedöms som arbetsskada. Det kan naturligtvis varasvårt att övertyga en person om alt vederbörande under alla omständigheterskulle ha fått ont i ryggen, alldeles oavsett vad han eller hon har haft förjobb. Alla blir vi ju äldre och möjligen litet skröpligare. För del fjärde blir handläggningen på kassorna väldigtsvår att genomföra. Det är inte bra. och det är inte rätt mot tjänstemännen attvi har ett regelsystem som upplevs som svårt alt tillämpa på etttillfredsställande sätt. Det är också bakgrunden till all vi har en så storärendebalans på alla nivåer. Alla dessa avigsidor har den socialpolitiskasamordningsulredningen pekat på, men man vill inte göra någonting nu med hänvisningjust till atl lagen är så ny. Man har anfört att det skulle vara bättre omförsåkringsdomstolarna fick större resurser. Jag är alldeles övertygad om attdet också behövs, men min bestämda uppfattning är alt det inte är tillräckligtmed den åtgärden. - Qm det börjar regna in genom taket, så kan man självfalletförst sätta fram en hink. Qm det inte hjälper kan man sätta fram en balja. Mendet allra bästa är förmodligen alt laga taket eller att lägga på ett nytt. För att använda det språkbruk som förekommer i samhand medförsäkringar skulle jag nog vilja säga att betydligt starkare skäl talar för änmot en utredning av den här frågan. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Nr 25 Anf. 76 (); , , Herr talman!Socialförsäkringsutskotlet har i sill belänkande 1981/82:2 ,_ , inoi tagit ställningtill ett flertal motioner rörande arbelsskadeförsäkringen, fyra 12november 1981 & f s - .» motioner från allmänna motionstiden och en motion i anledning av regeringensproposition /82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. I motion 1980/81:1613 av och hemställts all lagen om arbelsskadeförsäkring, 8 kap. 2 §. ändras så atlanmälan skall göras till allmänna försäkringskassa i samtligaarbelsskadeären-den som gäller sjömän. Detta skulle innebära atl lagen anpassastill den handläggningspraxis som utbildats i dessa ärenden. Ett flertal remissinstanser har yttrat sig, däriblandriksförsäkringsverket, samtliga försäkringsrätter och försäkringsöverdomstolen. Motionen har fått ett i huvudsak positivt bemötande. Man menar alt, i är särskilt väl skickad att handlägga dessa årenden på grund av lång erfarenhet, goda språkkunskaper m. m. Flera remissinstanser har dock pekat på de kompetenskonflikler som kan uppstå mellan Göteborgskassan och den kassa där den försäkrade är inskriven, om ärendet inrymmer exempelvis livränta från arbetsskadeförsäkringen och pensionsförmån enligt lagen om allmän försäkring. Utskottet har ställt sig positiv till motionen men harkonstaterat atl handläggningen av arbelsskadeårenden för sjömän fr. o. m. den 1juli 1973 har skett enligt en ordning som saknar stöd i lag. Inom utskottet harman inte ansett sig vara beredd att tillstyrka en omedelbar lagändring. Ettenigt utskott anser dock atl handläggningen av arbetsskadeärenden för sjömänbör bli föremål för utredning - vilket förordas bl. a. avriksförsäkringsverket. Utredningen kan ske på det sått som regeringen finnerlämpligt. I motion 1980/81:350 av m. fl. har hemställtsom en utredning om huruvida arbetsskadeförsäkringen kan utgå ur den allmännaförsäkringe'n och bli en angelägenhet för arbetsmarknadens parter. I motion 1980/81:1224 har och att samordningstiden förlängs till . I motion 1980/81:1624 av har hemställtsom en utredning rörande sammansmältning av sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. I motion 1981/82:14 av m. fl. ianslulnirig lill regeringens sparproposition har föreslagits en samordningstidav ell år fr. o. m. . Lagen om arbelsskadeförsäkring trädde i kraft den 1 juli1977 och ersatte den tidigare lagen om yrkesskadeförsäkring. som gått har lagen visat sig vara synnerligen svåradminislrerad ocharbelskrävande, framför allt vid de länskassor som efter den nya lagenstillkomst handlägger arbetsskadeärendena. Motionärerna har bl. pekat på att reglerna är ytterstkomplicerade och att dagens system inte tillgodoser kraven på rättssäkerhet ochrättvisa. Detta problem understryks av att ärendena handläggs vid 26 olikalänskassor, och del har visat sig svårt atl nå en enhetlig bedömning, bl.a. på grund av avsaknad av tillräcklig praxis. Antalet arbetsskadeärenden är mycket stort. I april 1981var antalet ärenden vid våra försäkringskassor ca 16 000. och årendebalansernahar ökat eller legat på en otillfredsstållande hög nivå hos dehandläggande myndigheterna. Tillgänglig statistik visar all antalet icke avgjordaarbelsskadeårenden vid försäkringskassorna uppgick lill ca 15 700 den 30 juni1979. var antalet oavgjorda arbetsskadeärenden hoskassorna ca 20 000. Detsamma var förhållandet . Jag vill understryka alt försäkringskassorna har ulförtett ambitiöst arbete, liksom , bl. a. i vad gällerutbildningsverksamhet. var inne på försäkringsrätternashandläggningslider. De är f. n. två och ett halvt till i genomsnitt, ochman har konstaterat all arbelsskademålen ökar mer än andra grupper av mål.Ärendebalansen vid försäkringsrätterna är djupt oroande. Den totala målbalansenvar 16 600. var den 23 665 och den 31 maj1981 26 062 ärenden. Utskottet har tidigare diskuteratmotioner rörande en översyn av arbelsskadelagstiftningen och en eventuellförstärkning av försäkringsrätterna på grund av de djupt otillfredsställandeärendebalanserna vid dessa. Utskottet har gjort detta på grund av ett flertalmotioner i ämnet. Ärendebalanserna vid försäkringsrätterna har bidragit tillatt praxis till ledning för tolkning av arbelsskadebegreppel i hög graduteblivit, trots all dessa ärenden är prioriterade vid försäkringsrätterna. Försäkringsdomstolskommiltén, som haft regeringens uppdragatt föreslå åtgärder i syfte atl minska väntetiderna vid besvär isocialförsäkringsärenden, har lagt fram åtgårdsförslag för allförbättra arbetsläget i försäkringsrätterna. En proposition i detta ärendetorde vara att vänta inom korl.