prot · G50923 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad är det som inte ingår och vad är det somkan ingå i den stora sociala nedrustning som det kan bli fråga om? 23ROLF RÄMGÅRD (c) replik: Jag återkommer till vad jag sagt,nämligen att besparingsprogrammet måste utformas i den proposition som läggs påriksdagens bord . Jag vill betona vad som sagts, att det ärdå som de olika delförslagen skall läggas fram. Det vore högst olyckligt att nupå område efter område precisera var besparingarna skall ligga. Detta måstegenomarbetas, och så sker i alla sammanhang innan man lägger förslagen i enproposition. Det arbetet pågår i kanslihuset och har pågått under en längretid. Det var väl så också när satt i regering,att man inte gick ut med delförslag och penetrerade dem i den allmänna debattenutan alt först ha en grundläggande uppfattning om hur helheten skulle se ut.Man måste ha klart för sig hur hela paketet skall se ut innan man börjardiskutera olika delförslag. Målsättningen är att vi skall nå upp lillbesparingar på 12 miljarder, som fastslagits som ram. Det målet är nödvändigtatt uppnå om vi skall kunna bedriva en vettig ekonomisk politik under1980-talel. Och jag tror inte att socialdemokraterna har någon motsattuppfattning i det fallet. Nr 23 har själva sagt. alt det är nödvändigt att dra ned Onsdapenden offentliga utgifterna, och det årdet vi nu försöker göra, men det är ogörligt precisera sig på område efter områdenär arbetet nu pågår i kanslihuset. Talmannen anmälde all Kjell-OlofFeldt anhållit att till protokollet få antecknat all han inte ägde rätt lillytterligare replik. 24ERIK (); Jag har givetvis för avsikt att tala omskatteutskottets betänkande 8. men låt mig börja med att konstatera att vi ihöst har upplevt en mycket märklig situation. Nationen har skrivit ned sinvalutas värde. Då detta höjer importpriserna, borde det i realiteten ha medförten nedpressning av den svenska levnadsstandarden, i varje fall på kort sikt,genom en minskad köpkraft. Med detta fick inte inträffa, för då kundeindexklausulen i avtalen mellan arbelsmarkandens parter lösas ut. I stället föratt så fort som möjligt minska köpkraften, vilket skulle ha varit densjälvskrivna åtgärden, beslöt regeringen därför att öka köpkraften i . Att det hela ändå verkade åt galet håll var man tydligenpå det klara med. varför förslag lades fram om alt köpkraften bara skulleminskas hos pensionärer och andra utsatta grupper som inte var berörda avindexklausulen i avtalen. På detta sått klarade man ändå en neddragning avköpkraften, även om del var helt andra månniskor som drabbades. Under förmiddagens debatt mellan olika representanter förfinansutskottet har de totala ekonomiska aspekterna av alla dessa turer blivitnoggrant belysta, varför jag i fortsättningen kommer att hålla mig till de rentskattemässiga följderna. Socialdemokraterna har i sin partimotion och sinreservation 1 lill skalieulskoltets belänkande yrkat avslag på regeringensförslag till sänkning av momsen med . Anledningenlill avslagsyrkandet är dels den köpkraftspåspädningsom jag har talatom, som enligt beräkningarna dessutom i första hand gynnar importerade varor,dels att andra svaga grupper skulle få ta en myckel större stöt än justarbetsmarknadens parter, och dels all statens kassa skulle länsas påytterligare pengar, eftersom besparingarna inte motsvarade vad sänkningen avmervärdeskatten skulle ge i skattelindring. Redan före en momssänkning ärbudgetunderskotten så stora att samhället har svårigheter atl vidta någrahandlingskraftiga åtgärder mot den ökande arbetslösheten. har också yrkat avslag på sänkningen avmervärdeskatten, främst av det skälet alt denna sänkning inte går ihop med endevalverings principer. ville i stället, genom storamarginalskattesänkningar, spä på köpkraften hos de grupper som redan föruthade en hygglig köpkraft. Detta går inte ihop. men eftersom det ekonomiskapaketet inte gick ihop hos någondera parten, mötte en kompromiss av de förutoförenliga ståndpunkterna heller inget hinder. Detta harlett till atl vi nu fåren momssänkning från på ca , om den knappa borgerliga majoriteten håller. Dennamycket korta tid mellan beslut och beslutets ikraftträdande ledertill alt varorna i affärerna inte kommer alt vara ommårkla. Del kommer nog inteens att finnas tabeller tryckta. Affärerna kan knappast lastas för delta, dånågot förberedelsearbete inte kan påbörjas föran riksdagsbeslutet år fattat.Affärsmännen har blivit visa av den erfarenhet de drabbades av när regeringenförst lade fram sin proposition med förslag om förkortad motionstid ochikraftträdande av momssänkningen. Såväl den privata handeln somkooperationen förberedde sig dä för alt stå färdig. Del beslut somutskottsmajorileten nu föreslår all skall fatta innehåller helt andrasiffror ån dem som finns tryckta i de av handeln förberedda tabellerna.Material för får nu makuleras. Det är kanske inte så konstigtatt handeln den här gången avvaktar formella beslut innan någraåtgärder vidtas. Till delta skall låggas alt prisregleringen ställerhögre krav på affärsmännen. Ulskollsma-joritelen har tvingats konstalera helt enkelt får ha överseende med smärre lagbrott när del gällerprisregleringen. Förslaget om förkortad motionstid och ett ikrafttriidandeden motiverades öppet med att sänkningen av momsen måste inträffaföre indexberäkningen . gick inte detta - det blev ingen förkortadmotionstid. Och jag förstår inte den brådska som majoriteten nu har utsatt delsutskottet, dels också handeln för. En tvåprocentig sänkning av momsen en ellerett par veckor tidigare innebär ingen skillnad för indexet , och delättnader som allmänheten får äts till stora delar upp av de extra kostnadersom åsamkats handeln genom stressen och ofullständiga besked. Jag tycker kunde ha väntat till med atl genomföra förslaget. Statentappar också på dessa fram till ca 80 milj. kr. Jagtycker att del hade varit bättre om staten haft dessa 80 milj. och all handelnhade fått den lid som behövts, om man ändå för att rädda prestigen måste sänkamomsen med det lilla som blev kvar när fått såga sitt. Låt migså, herr talman, gå över till inkomstskatterna . Av utskottets partier har satt ett sambandmellan mervärdeskatten och skatteskalorna. När från början inteville gå med på någon sänkning av mervärdeskatten, ville man i stället användapengarna till att göra en marginalskattesänkning. Hur delta skulle gå ihop meddevalveringen redovisade man inte. Det får ju vara någon mätta med det ansvarman skall ta. När man sedan gjorde upp med regeringens representanter omen knappt halverad momssänkning mot atl man fick löfte om stora framtidabesparingar i den offentliga verksamheten, så kunde man inte heller spenderamer än motsvarande marginalskattesänkning. Men för denna får man, om man räknarsamman den med devalveringen, egentligen inget annat utbyte än stärkt köpkrafthos dem som redan förut är välutrustade. I bakgrunden inkomstskatter ligger den storaskatteuppgörelsen för åren 1983. 1984 och 1985 mellan socialdemokraterna och de Det finns enligtsocialdemokraternas uppfattning ingen anledning att gå in i 1982 årsskatteskalor, då del som skall komma därefter ändå är en anpassning, som undanför undan passar in i slutmålet både skalor ochunderskottsavdragsbegränsning. Socialdemokraterna accepterar således de avregeringen föreslagna skalorna. Vi anser dock att alla ligger på en något förhög nivå och borde ha justerats genom att den s. k. basenheten höjts med 400kr. även eller till samma nivå som överenskommits . Jag kan konstatera, att av den ursprungligaindexregleringen är det inte mycket mera än hälften kvar 1982, som det tar siguttryck i basenheter. Vår kritik mot indexregleringen har burit frukt, och dethar inneburit alt olika komponenter plockals bort. Och det inflationsskyddefter 1983 som har överenskommits är något helt annat än vad som automatiskthar slagit igenom . Regeringens förslag till basenhet för är 6 900kr., eller en ökning med . Socialdemokraterna vill alltså attdel skall ske en höjning av basenheten med , vilket, utöver att varadetsamma som skall gälla 1983-1985, också på ett bättre sätt motsvarar deninkomstutveckling som kan beräknas. Om vårt förslag till basenhetens storlekavslås av så kommer givetvis alla skatterna att påverkas imotsvarande grad. Vi har dock inte för avsikt att därför ställa något yrkandeom ändrade skatteskalor, utan vi låter oss nöja med det utslag som sker vidomröstningen om basenhetens storlek. Jag har tagit upp vad vi reservanterbehandlat i reservationerna 1 och 2. I reservation 5 tas upp vissa förhållandenrörande folkpensionärernas beskattning och framför allt den föreslagnasärbeskatt-ningen av makars förmögenhet vid bedömningen av det extra avdragetsstorlek. Utskottet är enigt på alla punkter i fråga ompensionärsbeskattningen utom just när del gäller förmögenhetsuppdelningen förmakar. Vi har i vår reservation visat på exempel, där ett äkta par som ärpensionärer skulle kunna ha förmögenheter på upp till en halv milj. kr. ochändå få oreduceral extra avdrag. Dessa makar skulle med andra ord likställasmed de pensionärer som helt saknar förmögenhet eller vara i bättre belägenhetän den ensamstående pensionär som exempelvis har . Då ju iövrigt sambeskattning sker av inkomster som uppstår på grund avförmögenhetsavkastning, förefaller det oss rimligt att alltså även pensionärernasförmögenhet räknas samman då deras skattekraft skall bedömas. Andra talare från socialdemokraterna kommer senare atttala för reservationerna 6, 8 och 9, varför jag vill gå över till atl talanågot om punkter i betänkandet där också socialdemokraterna slår blandmajoriteten. Utskottet har enhälligt avstyrkt propositionens förslag omen fortsättning på det s. k. vinstkontot. Däremot har utskottet ställt sigvälvilligt till en fyrpartimotion med förslag om att man isysselsättningsskapande syfte skall använda tidigare på vinstkonto insattamedel. Enligt utskottets mening bör regeringen via en dispensregel kunna bortsefrån atl en del formella regler lägger hinder i vägen för en vettig användning av avsattamedel. Ett avsnitt av propositionen med tillhörande motioner haruppskjutits till senare behandling. Det gäller fortsatta stimulanser tillinvesteringar i inventarier, för vilket finns flera förslag. Utskottet ansersig behöva mera tid för att utröna skattekonsekvenserna och återkommer tilldenna fråga i ett senare betänkande. har använt sig av dagensutskottsbetänkande för att också få fram ett riksdagsuttalande om den framtidaskattepolitiken. Man har i reservation 10 gått till skarpt angrepp på denuppgörelse som socialdemokraterna, och träffat omskatterna, och man kräver att skall underrätta regeringen om att enannan inriktning behövs. Det står självfallet moderata samlingspartiet fritt attanvända varje tillfälle atl propagera för sin skattepolitik. Det vore lockandeatt ta upp till diskussion alla de påståenden om framtida olyckor på grund avskattereformen som tidigare gett spridning åt och till en delockså återgett i reservationen. Jag vill dock hävda alt det mesta av vad somsagts är obestyrkta påståenden och att mera kraft kan läggas bakom ettpåstående om att skatteuppgörelsen egentligen lägger grunden för en lugnareprisutveckling, att den stoppar låne- och spekulationsekonomin och att därförde pengar som finns i stället används till nyttiga investeringar. Eftersom detinte blir någon begränsning av ränteavdrag i näringsverksamhet, borde företagsamhetenfå en kraftig knuff framåt med denna skattereform. Jag tror att det blir mer meningsfullt att föra en debattom de här frågorna , när propositionen om skatteomläggningen1983-1985 ligger på bord. Jag är naturligtvis beredd att även nu taupp en diskussion om detta med efter hans inlägg. Men jagtror som sagt att en sådan blir meningsfullare . Jag har dock velat anföradetta. Med det jag nu har sagt yrkar jag bifall tillde socialdemokratiska reservationerna vid skatteutskottets betänkande nr 8. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 25KNUT (): Det finns ett antal moderata reservationertill skatteutskottets betänkande. Jag börjar med den som gäller 1982 årsskatteskalor. Som bekant föreslog den dåvarande trepartiregeringen enmarginalskattereform i tre steg med början 1982. Vikten av att snabbtåstadkomma en skattesänkning underströks, och det skälet finns självfallet kvaräven om den s. k. underbara natten resulterat i atl mittenpartierna,förhoppningsvis motvilligt, accepterat en senareläggning av hela reformen medett år. Vi moderater har inte gått ifrån vår ursprungligaståndpunkt, utan vi kräver nu att första steget mot att arbetsvänliga skattertas . Då den föreslagna sänkningen av momsen tar i anspråk en stordel av det 4 protokoll 1981/82:23-24 utrymmesom stod till buds för en skattesänkning har vi krävt en lägre sänkning än someljest skulle vara fallet. Vårt förslag innebär att man i stort sett sänker skatten iinkomstlägena . i jämförelse med regeringsförslagel. 1skikten däröver, alltså när det gäller 14-30 basenheter, ligger vårt under regeringsförslaget . Det inkomstbortfall som på kort sikt uppkommer genom deltaförslag kan för /82 beräknas till ca 350 milj. kr. De extrabesparingar som fordras för att täcka detta inkomstbortfall framgår av vad somanförts i motion 1981/82:8. Med det sagda yrkar jag bifall lill reservation 3 iskatteutskottets betänkande. I anslutning till diskussionen om 1982 års skatteskalorkan jag inte underlåta alt påpeka det egendomliga i att de tre fördragsslutandepartierna, som är överens om skatternas utformning . inte har kunnatenas om 1982 års skalor. Som vi hörde av vill socialdemokraterna- jag citerar ur reservation 2 - "bryta upp den automatiskaindexregleringen och i stället genomföra en måttligare anpassning avskalan". Man vill enligt reservationen räkna upp skatteskalorna för 1982med i jämförelse med genom att föreslå atl basenheten för 1982sätts till . i stället för , som är propositionens förslag.Erik Wårnberg har redogjort för detta och motiverat sin ståndpunkt därvidlag. Man nöjer sig alltså inte med att ha fått med sigmittenparlierna på en uppbrytning av indexregleringen fr. o. m. Del år i sanning ett märkligt samarbete över blockgränserna. Kundeinte miltenpartierna i samband med sina eftergifter mot socialdemokraterna närdet gäller indexregleringen åtminstone ha krävt atl socialdemokraterna inteskulle ha reserverat sig mot regeringsförslaget om 1982 års skatteskalor? I reservation nr 4 yrkar vi bifall till moderalmolionerna1173 och 1557 innebärande krav dels på en skyndsam översyn av de skattereglersom missgynnar äktenskapet som samlevnadsform, delsen allsidig utvärdering avden individuella beskattningen. Som exempel på de sambeskattningsregler som oftamissgynnar äktenskapet kan nämnas; Medhjälpandemake/maka sambeskattas alltjämt om arbetsinsatsen understiger perår. 80/85-procenlregelnkan få mycket allvarliga konsekvenser om en person i den skattesituationengifter sig. Förmögenheterliksom i stort sett också s. k. B-inkomsler sambeskattas, för B-inkomsterna såsnart de överstiger . Det är glädjande och värt att notera attpropositionen föreslår alt frigränsen . ersätts med ett fribelopp på . Därmed tillgodoses ett gammall moderatkrav, och förslaget tillstyrksvarmt även om behovet av en långsiktig lösning kvarstår. Vidreavinstbeskattning av aktier medges ett schablonavdrag på , men ärman gift får makarna tillsammans blott åtnjuta det beloppet. Beträffande motion 1557 kan sägas atl den individuellabeskattning man införde alltjämt har stora brister. Den tarinte hänsyn till bärkraft, den ger ofta svåra marginaleffekter, den styrfamiljernas arbetsfördelning och lockar till konstlade inkomstuppdelningar. Av det sagda framgår alt en utvärdering av denindividuella beskattningen är synnerligen påkallad, och jag yrkar bifall tillreservation 4 i skatteutskottels betänkande. Atl jag nu också nämner några ord om densocialdemokratiska reservationen nr 5 om folkpensionärernas skatter beror delspå att den berör sambeskattningen, dels på att jag själv varit med i denutredning om folkpensionärernas beskattning som ligger lill grund förpropositionen. redogjorde för att socialdemokraterna inteville godta förslaget att vid beräkning av folkpensionärernas extra avdrag förmakar med gemensam förmögenhet vardera maken skall anses inneha hälften avförmögenheten i fråga. Det finnstre goda skäl att stödja propositionen och avslå motionen. De nuvarandereglerna leder ofta till att båda makarnas extra avdrag trappas av mot en ochsamma förmögenhet. När det gällerså stora förmögenheter som talar om blir det knappast aktuelltmed något extra avdrag, eftersom förmögenheter av sådan storleksordningrimligen ger en avkastning som i sig omöjliggör något extra avdrag. Marginaleffekternahar varit orimliga vid nuvarande sambeskatining, och det är mycketangeläget att dessa effekter minskar. Propositionens förslag är ett steg i rättriktning. Skogen utgör en av våra största inkomstkällor och tillförvårt land stora exportintäkter. Det är utomordentligt viktigt att virkesulbudetökar. Det finns då två möjligheter; morot eller piska. Jag tror definitivt intepå tvångsåtgärder, utan är övertygad om att stimulansåtgärder är att föredra. Det är bakgrunden till alt vi moderater i skatteutskottethar följt upp i motion nr 9 med en reservation. Förslagetinnebär att det extra avdraget vid taxering av skogsintäkter höjs från 5 till10 % för rolposter och från för leveransvirke och egna uttag. Med det sagda yrkar jag bifall till reservation nr 7 iskatteutskottets betänkande. Vår mest omfattande reservation, nr 10, är den som handlarom skattepolitikens inriktning. vill inte ha någon debatt omdetta . Det kanske blir tillfälle att återkomma , när propositionenläggs fram, men jag tycker ändå att jag bör nämna några punkter som står i vårreservation. Uppfattningen alt marginalskatterna är ett allvarligtproblem omfattas nu av de flesta, t. o. m. av socialdemokraterna. Enmarginalskattereform är av största vikt, heter det i årets revideradefinansplan, och är mycket bestämd i sin uppfattning omde stora problem som är förknippade med marginalskatterna i vårt land. Vi är avden bestämda uppfattningen att en marginalskattereform bör genomföras. Vi vill vidare slå vakt om indexregleringen, vilket f. ö.med all önskvärd tydlighet framgick av regeringsförklaring.Socialdemokraterna vill bryta upp inflationsskyddet och har lyckats så tillvida att skatteuppgörelsen mitten-socialdemokraterna innebär altskatteskärpningar inträder vid en snabbare inflation än . Hur blir det f.ö. med inflalionsskyddel efter 1985? Inom de fördragsslulande partierna lär detråda delade meningar, och jag efterlyser nu ett svar från ansvarigt håll.Särskilt inom tycks det råda viss förvirring, med tvåstatssekreterare på konlrakurs. kanske kan reda ut begreppen för ennyfiken kammare. Och hur socialdemokraterna ser på ett framtida inflationsskyddkanske kan svara på. utvecklade vi utförligt kritiken mot begränsningarav underskottsavdragen. Förebilden, Kleppemodellen, har ju inte ensaccepterats i ett då socialdemokratiskt styrt , och att döma av den lågaomsättningen på villamarknaden känner sig småhusköparna inte särskilt lugnade. Minst lika befogad är oron för effekterna förföretagsamheten och alldeles speciellt nyföretagandet. Ett småföretag bildas ofta genom att en förvärvsarbetandevid sidan av sitt ordinarie jobb startar eget. Speciellt får manofta räkna med underskott, vilka fått kvittas mot vederbörandesinkomst av tjänst. Enligt det nya förslaget skall denna avdragsrält begränsas,vilket självfallet är illavarslande. Därför var det glädjande atlstatsministern på klart deklarerade attsmåföretagarna kommer att få dra av hela förlusten "",som orden föll. Men döm om den glädje som varar beständigt. I dagens tidningarstår det atl läsa att statsministern i går delvis tog tillbaka måndagenshoppingivande uttalande. "Del kommande skatleförslagel kommer inte attgöra undantag för dem som startar nya företag", heter det i referatet.Självfallet är jag nu intresserad av att få veta vad man menar frånregeringshåll och om statsministern talade för alla de samverkande partiernaeller om socialdemokraterna har en annan uppfattning. kanske ävenhär kan upplysa mig. En annan osäkerhet gäller finansieringen, som enligtuppgörelsen antingen skall vara höjda arbetsgivaravgifter eller införandet avproduktionsfaktorsskatl -proms. Båda metoderna är ägnade att minska vårkonkurrenskraft och därmed också våra möjligheter att återvinna ekonomiskbalans. Vad vi behöver är en varaktig skattereform utmynnande i att den heltdominerande delen heltidsarbetande får högst marginalskatt. Med det sagda yrkar jag bifall till reservation nr 10. Förden händelse att bifaller reservationerna 3 och 7 yrkar jag ocksåbifall till reservation nr 12. som innehåller erforderlig lagtext. Slutligen har vi moderater avgivit ett särskilt yttrandemed anledning av motion om rätt att göra avdrag för kostnaderför privat barntillsyn. Vi har själva tidigare väckt motioner i samma riktning,dvs. rätt för småbarnsföräldrar att göra avdrag för styrkta ochnödvändiga barntillsynskostnader som är en nödvändig förutsättning för atlföräldrarna skall kunna förvärvsarbeta. Dä motionsyrkandet är begränsat tillavdragsrält för endast privata barntillsynskostnader, har vi inte kunnat ställaoss bakom förslaget. Självfallet vill vi understryka betydelsen av att enavdragsreform genomförs, men denna bör då inte vara så begränsad. 26 () replik; ställde ett par frågor tillmig om socialdemokraternas syn på skatteuppgörelsen. Jag skall försöka ge svarpå dem. Man har inte kommit överens om hur inflationsskyddet skallse ut . Man förutsätter att parterna, i den mån de då kommer attförutse fortsatt inflation, går vidare på den inslagna vägen. Vad gäller småföretagarnas förluster har man ännu intekommit överens om hur det kommer att bli, men en småföretagare som startar enseriös, ny verksamhet kan första året räkna med att få avdrag för förluster.Men avdragsrätlen kommer inte att kvarstå . Del är dessutomviktigt att man räknar bort den del av verksamheten som måste betraktas somhobbyverksamhet och att avdragsrätten begränsas till nystartade företag. När det gäller finansieringen har vi bestämt att det skallbli antingen proms eller moms. Båda skatteformerna är en belastning påproduktionen som sådan. Qm detta sedan slår tillbaka på löneavsäitningarna,vilket är det troliga, blir det ändå lönerna eller produktionsapparaten somhelhet som får betala finansieringen. Vi får ha klart för oss attskatteöverenskommelsen är en skatteomläggning från en hög direkt skatt tillnågon form av produktionsfaktorsskatt, antingen proms ellerarbetsgivaravgifter. Viktigt är också att det här är en omläggning från attgynna dem som har väldigt stora avdrag till atl endast medge mindre storaavdrag. Det är alltså en metod att försöka få bukt med låne- ochspekulationsekonomin. Jag tror inte att vill förnekabetydelsen av att det inte skall vara särskilt lönsamt att låna pengar tillolika ändamål. Qm det skall vara lönsamt att låna i den svenska ekonomin måstedet väl missgynna sparande osv. Sedan förstår inte jag hur ni kan skrämma småföretagarnaför detta. Vi tar sagt, och det står i överenskommelsen, att räntori näringsverksamhet skall vara avdragsgilla. Resultatet blir alltså atl sålänge man kan leva på sin verksamhet inom näringen får man dra av räntorna. Detär först när man får stora underskott i denna verksamhet som man inte får göramotsvarande avdrag i någon annan inkomstkälla. Jag förstår inte att detta skallkunna missgynna småföretagaren, för småföretagaren lever på sin verksamhet, ochhan får dra av alla räntor på de lån han har tagit i denna verksamhet. Likadant är det med egnahemmen. Det blir inte någonförsämring av vanliga småhusägares villkor. Att det skulle bli en försämring ärett påstående som saknar grund i verkligheten, och det tycker jag att ni skallerkänna nu från sida. 27 () replik; Jag skall be att få tacka försvaret på min fråga. Det låter nästan som om jag tackade ett statsråd, men såär ju inte riktigt fallet.