prot · G50979 · 1981-12-31 00:00:00 — Kvar står det jag redan har varit inne på - dagenssituation, de akuta svårigheter som föreligger. De kan inte avhjälpas genomaldrig så fiffiga omfördelningar inom ramen för de anslag som finns - medhänsyn till de låsningar som redan har skett i femårsplaner och annat - utankvar står att det, för att vi skall klara den situation vi nu befinner oss i,behövs en ökning av anslagen på det här området. Jag vill avsluta det här inlägget med alt frågakommunikationsministern om han, mot bakgrund av ett faktiskt förhållande somingen kan bestrida - de slora problem som finns på detta område - ändå inte ärberedd alt ompröva sitt ställningstagande och medge en viss ökning av anslagenpå det här området. 6 (); Som svar på första fråga, omnuvarande vägpolitik följer de intentioner som det trafikpolitiska beslutetfrän innebar, säger statsrådet att regeringen följer den inriktning avvägpolitiken som det trafikpolitiska beslutet innebär. Min uppfattning är att regeringen nu gör stora ochavgörande avsteg från beslut. Det sägs i beslut alt detär uttryck för en klar strävan att öka trafiksäkerheten men också möjliggöraväsentliga insatser dels för kollektivtrafiken, dels för del lågtrafikerade.mindre och medelstora vägnätet. Insatser på detta vägnät anses vara nödvändigaför att förbättra näringslivets transportförutsättningar och för atl ökatillgängligheten till arbete, service, m. m. för glesbygdens befolkning. Den praktiska verkligheten visar väl ändå att riksdagensmålsättning inte kan följas, därför atl tillräckliga medel inteanslås. Utebliven kompensation för kostnadsfördyringar gör alt vägunderhålleteftersatts. Minskad säkerhet och framkomlighet på vägarna blir resultatet avden nu förda vägpolitiken. Vid det senaste snöfallet hördes i mina trakter klagomålfrän bilister som tyckte att man nu borde sluta betala bilskatt. Man sade:"Jag har betalat bilskatt för att fä en tjänst utförd, för attframkomligheten pä vägarna skulle vara bra. Det är den inte . Det får därförvara nog med den redan inbetalda bilskatten." Några ytterligare insatserpå det området tyckte man sig inte ha anledning atl göra. I skogslänen innebär det minskade vägunderhållet attskogstransporlerna försvåras. Del medför i slutänden fördyringar för en viktigexport-bransch. I ett läge med ekonomiska svårigheler får den nu fördavägpolitiken till följd att man flyttar över kostnaderna från statsmakternatill företag och enskilda, som redan betalat för atl få en tjänst utförd. Detär dä framför alll glesbygdens människor som drabbas. Inte minsl för skogsinduslrin är det nödvändigt med enfungerande transportapparat. Den är helt beroende av ett väl fungerandevägunderhåll. Med den medelsfilldelning som råder är det glesbygden somdrabbas. Skogstransporlerna skall fram i dessa områden. En väl fungerande transportapparat är över huvud laget enförutsättning för att svensk industri skall fungera. Transporterna är avgörandeför möjligheterna att klara en regional spridning av den industriella verksamheten. Inie minst inom den induslri som hämtar sin råvara iglesbygden, alllsä skogsindustrin, måste man nu känna slor oro för resultatetav del minskade väganslaget.Ett högt kostnadsläge för transporterna kan äventyra skogbrukets ochskogsindustrins lönsamhet och i förlängningen ytterligare försvåra verksamheteni en bransch som har haft och har stora svårigheter. Vi behöver elt välfungerande transportsystem här i landet, och då måste statsmakterna ställa uppoch ge erforderligt stöd. Varken induslri eller transportörer tål en dåligtransportapparat, förorsakad av eftersatt vägunderhåll. Människorna i glesbygdenbehöver finnas kvar, och dä krävs det att framkomligheten på vägarna ärfullgod. Jag tycker att kommunikationsministern skulle kunnaerkänna att väganslagen behöver förbättras för människornas trivsel, förtrafiksäkerheten och för att förbättra industrins transportmöjligheter ochdärmed i förlängningen skapa fler arbetstillfällen. Jag hoppas all devägslationer som finns i glesbygden blir kvar, till gagn för befolkningen ochtrafikanterna sä att vi fär en i hela landet väl fungerande transportapparat. Anf, 7Kommunikationsministern : När man lyssnar pä debattinläggen fär manlätt ett intryck av att vägarna i landet knappast är farbara längre. Det ärnaturligtvis våldsamma överdrifter. Men jag är den förste atl erkännabetydelsen av etl väl fungerande trafiksystem. Med den inställning som jag ochmitt parti har till regionalpolitiken vet vi kanske bättre än de flesta attgrundförutsättningarna för en effektiv regionalpolitik är etl väl fungerandetrafiksystem. Där kommer vägarna in som en av de tyngre komponenterna. Det ärriktigt som sade att människorna lill stor del förflyttar sigjust med hjälp av landsvägstransporter. Man kanske inte alltid tänker pä det. Här har talats om atl smävägarna inte har blivit skötta ivinter, och innan snön kom meddelade , att om det blev ett plötsligtsnöfall, kunde man eventuellt inte rycka ut lika snabbt som fidigare. Jag haremellertid det intrycket att man på de allra flesta håll har lyckats hållavägarna öppna på ett tillfredsställande sätt. Jag har naluriigtvis även päinformella vägar hört mig för om hur saker och ting ligger till, och jag harfått det bestämda intrycket att vägunderhållet på de flesta håll har fungerattillfredsställande med tanke på atl vi har haft en ovanligt snörik vinter ikombination med stark kyla. Trots de besvärliga förhållandena visarstatistiken att antalet olyckor var betydligt lägre än idecember 1980 - med de brister som sädan staUstik naluriigtvis har. Här har sagts atl regeringen inle följer intentionerna idet trafikpolitiska beslul som har fattal. Jag vill upprepa vad jagsade i svaret på interpellation, nämligen att jag anser attregeringen gör det. har lagl fast en färdriktning men ingen tidsplan,inget tempo. Det vore väl konstigt om man inte i denna samhällsfunktion, liksomi alla andra samhällsfunktioner, tog hänsyn till de ekonomiska realiteter somfinns. Tyvärr finns det inte utrymme för allt man skulle vilja göra på det härområdet, och där vill jag gärna anknyta till den förvissning som uttryck åt avslutningsvis i sitt inlägg, när han sade att han var övertygadom atl jag hade den inställningen att man skulle försöka få sä myckel sommöjligt till vägarna. Det är riktigt. Men jag måste böja mig -liksom väl KurtHugosson måste böja sig - emellanåt när pengarna inte längre räcker till. Här har också talats om samhällsekonomiska bedömningar.Ja, man kan ibland göra sådana beräkningar och komma fram till att om mansatsar 1 miljon eller 10 miljoner eller vad det handlar om, sä kommer man påsikt att få tillbaka de pengarna. Men dess värre är det ju så - vilket jagantar att alla känner fill - att som en regering har att göra denbedömningen måste man också räkna med att det blir ett genomslag ibudgeten, och därmed ökas budgetunderskottet, som vi har att kämpa med.Regeringen får ju också krifik för att budgetunderskottet är för stort, ochdet är för stort. Men det skulle naturligtvis bli ännu större ifall man gick hårdarefram här, även om man skulle önska att man kunde göra det. Man måste hälla isär begreppen. Man kan inte både äta uppkakan och ha den kvar - det är en känd erfarenhet. minskar sin personal, säger man. Ja visst -ledning har sagt till mig att det är klart att när vi får begränsadeanslag måste vi se fill att vi för de här pengarna får så mycket som möjligt avvägar byggda och vägar underhållna till minsta möjliga administrativa kostnad.Jag antar att vi alla är överens om att det måste vara pä det sättet. Men jagkan hälla med om att när man skall dra ner på personalen är det oerhört viktigtatt man noga prövar var någonstans man skall göra detta. Jag vel att vägverketdragit ner både pä den centrala förvaltningen i och på förvaltningenute i landet. Jag är också en av de sista som överger möjligheterna att hållakvar de mindre vägslationer som finns framför allt i glesbygden. Att de ocksådrabbas är väl ofrånkomligt, men det måste göras en utomordentligt noggrannprövning. Anslagen räcker inte, säger man. Jag vill dåerinra om att när det gäller drifianslag och underhållsanslag, så har detgjorts en höjning jämfört med . Och vad som kanske ärmera intressant för framtiden är följande: Med utgångspunkt i regeringensallmänna budgetdirektiv skulle man ha efter pris- och löneomräkning ha dragitner , men detta har icke skett när det gäller anslagen till drift ochunderhåll av statliga vägar. Där har ingen neddragning gjorts, utan tvärtom hardet blivit en liten ökning. Jag erkänner gärna att den är liten - 15 miljoner -men icke förty har åtminstone jag respekt också för 15 miljoner. Det viktiga äremellertid trendbrottet-att kurvan, som pekat svagt nedåt, är bruten och nupekar svagt uppåt. Med tanke tror jag det är värt att notera dettai det här sammanhanget. När det gäller vinterväghållningen i övrigt - saltning,osv. - är det mänga som har hört av sig till mig och uttryckt sintillfredsställelse över att det har saltats mindre, för saltning har ju ocksånegativa verkningar. Men självfallet måste framkomligheten,trafiksäkerheten, vara avgörande för i vilken utsträckning man skall användasaltning eller andra medel som kan göra del lättare för trafikanterna att ta sigfram ute pä vägarna. 2,8miljarder har till drift och underhåll. också isvaret alt vi bara har kommit in på det nya året, och det är kanskelitet väl tidigt att rycka ut och använda vinterväghållningen som argument föratt man måste öka anslagen. Därtill kommer att har 100 milj. kr.över, naturligtvis på grund av atl man har fullgjort sina åtaganden på etl brasätt. Tack vare dessa 100 miljoner kan man göra omprioriteringar.Vinterväghållningen är en av de vikfigare funktionerna i det sammanhanget. Sedan vill jag lill säga atl det inte finnsnågra läsningar i femårsplanerna när det gäller drift och underhäll. Det gåratt göra omdisponeringar, allteftersom omständigheterna så kräver. Låt mig avslutningsvis bara säga att debatten kanhända harfått för stora proportioner. Jag har respekt för de synpunkter som framförtsvid alla de uppvaktningar som gjorts hos mig - det är inte så förfärligt mångaför resten. När del gäller framtiden uttrycker man oro för om det skall bli enfortsatt neddragning osv. Jag har som sagt slor respekt för detta, och jagförstår problemen. Därför finns det anledning att erinra om att just det anslagsom de uppvaktande har varit särskillt ängsliga för icke har minskat i åretsbudgetproposition. I stället har del ökal någol. Det tycker jag är ett gotttecken för framliden. Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagils av förste vice talmannen. 8KURT (); Jag vill framhålla att jag uppskattarkommunikationsministerns allmänna uttalanden här. Kommunikationsministernuttalar sig positivt för framtiden och understryker vikten av elt välfungerande vägnät. Det är väldigt bra. Vi har.därför en gemensam plattform närvi diskuterar. Men jag blev litet bekymrad när sade altdet har förekommit våldsamma överdrifter i debatten här . Jag harverkligen försökt att inte göra mig skyldig till några överdrifter. Jag bararedovisar - det har jag gjort i min interpellation - effekterna fördriftverksamheten i den femårsplan som gäller fr. o. m. 1982 och som vägverkethar fält i uppgift att utarbeta med utgångspunkt i det anslag som hartilldelats . Jag har bara, rätt upp och ned, redovisat vilkakonsekvenserna blir i fråga om det lågtrafikerade vägnätet - det gäller vinterväghållning,beläggningsarbete osv. Jag är ledsen ifall det uppfattas som våldsammaöverdrifter. Det är ju en reell redovisning av de faktiska konsekvenser som enenhällig styrelse för har tvingats acceptera. säger kommunikationsministern att det inle blirnågon anslagsminskning på driftsidan när del gäller de statliga vägarna - dethar t. o. m. blivil några miljoner mer. Ja, del är riktigt. Det rör sig om 15miljoner, med utgångspunkt anslag. Ifall vi ulgår årstrafikpolitiska beslut glömmer kommunikationsministern bort atl anslagtyvärr inte Istället blirdet en kapitalförstöring, som en följd av att anslaget ärför litet. Jag är orolig för att vi inte anvisar medel så att kvaliteten påvårt vägnät kan upprätthällas. Därför blir det bekymmersamt när detgäller näringslivets transportkostnader. Jag frågade i min interpellation omkommunikationsministern var beredd att pä tilläggsstal ge vägverketytterligare medel. Dä säger kommunikationsministern att jag inte är realistiski mina krav på pengar. Det fattas egentligen, säger kommunikationsministern,375 milj. kr. i den anslagstilldelning som man har fastställt . Dessa375 milj. kr. är framräknade på basis av trafikpolitiska beslut. Men,herr kommunikationsminister, så orealistisk har jag inle varil, och såorealistisk är inte socialdemokratin i sina krav. Jag tror att alt vi från socialdemokratin på tilläggsstat icke har krävt 375milj. - det anser även jag orealistiskt. Men vi har hovsamt krävt 50 milj.kr. Vi tror nämligen att om får ylteriigare 50 milj. kr., så klararman vinterväghållningen och beläggningsarbetena, och man kan dämpa nedläggningslaktennär det gäller våra vägslationer. För mig och för socialdemokralin är vaktslåendet omsysselsättningen det övergripande målet för vår politik. Det finns ett klartsamband mellan byggande och underhåll av vägar och sysselsättningen. Det ärutifrån dessa utgångspunkter som vi har varit hovsamma och begärt 50 milj. kr.på filläggsstat . I den motion som vi skall behandla i sambandmed att vi diskuterar anslagen - vilket vi får återkomma till - har vikrävt ytterligare 100 milj. kr. på driftssidan; 75 milj. kr. till drift avstatliga vägar och 25 milj. kr. för bidrag till statskommunala vägar. Man skallkomma ihåg atl det har skett en väsentlig reduktion av anslagstilldelningen närdel gäller såväl de statskommunala vägarna som de enskilda vägarna. Därviduppfylls inte de bestämmelser som gäller för statsbidrag. Vi har också sagt att i ett läge där sysselsättningensviktar och alla till buds stående medel måste tillgripas för att få det härlandets ekonomi på fötter igen och skapa sysselsättning, så vill vi satsa ökaderesurser för att bygga vägar och vidta åtgärder som sätter farl på Sverige.Därför kräver vi ocksä att för nästa budgetår fä sätta i gång angelägna arbetenpä vägbyggnadssidan. 9STEN-OVE (); Kommunikationsministern säger atl vi vet atten grundförutsättning för regionalpolitiken är ett väl fungerande vägnät. Detär väl bekant att det parti som kommunikationsministern tillhör brukar talavarmt om värnet för glesbygden. Det är därför som det är sä angeläget att fåsvar pä de frågor .som jag ställde här fidigare: Vad kommer ni konkret att göraåt den situation som dessa vägslationer i t. ex. inland befinnersig i? Vad kommer att hända med vägstationerna i , , ,, m. fl. Det är alltså verklig glesbygd, där detinte finns alternativ till denna sysselsättning. Vägservicen kommer atl drabbashårt. Del går inte att i del här fallet både äta upp kakan och ha den Manmåste bestämma sig. Om det finns någon reell innebörd i '" formuleringen "värnet för glesbygden", borde man kunna fä elt klart den besked. Vad händer med vägstationerna? Statsrådetberörde inte med ett ord formuleringen i det skriftliga svaret att _ -. det"är lätt att driva överbudspolilik när man inte tar något ansvar förstatens finanser". Jag utgår då från att statsrådet tar avstånd från dennaformulering i det skriftliga svaret. Kommunikationsministern säger attdebatten har fått för stora dimensioner. Jag kan inle hålla med om detta. Detgäller att få etl besked så alt de anställda kan få klarhet i vad som skallhända med deras jobb i en typisk glesbygd, där man inte har några alternativ.Det finns anledning för statsrådet att klargöra dessa saker här . 10TORE (vpk); Först en kommentar till talet om de våldsammaöverdrifterna. Jag tycker del var en våldsam överdrift avkommunikationsministern att påslå att del har varit fråga om några sådana i denhär debatten. I varje fall borde väl kommunikationsministern ha angett vari debestår och vem som har gjort sig skyldig lill dem. För min del har jag, somalltid, eftersträvat att hålla debatten pä ett sakligt plan och medutgångspunkt i faktiska förhållanden försökt att belysa läget och framhållabehovet av förbättringar. När nu exempelvis föreslår atl det skall få 900miljoner lill byggande av statliga vägar är detta belopp visserligen nominelltdetsamma som , men på grund av inflationen är det en klar försämring avanslaget. De medel som äskar för att utföra de arbeten som verket haratt verkställa har regeringen inte anseit sig kunna lämna. Inte ens vägverketss. k. besparingsalternaliv, varigenom man i varje fall skulle kunna undvikaytterligare försämring då det gäller belagda vägar samt barmarks- ochvinterväghållningen på lågtrafikerade vägar blev tillmötesgått, utan detprutades ned med närmare 300 milj. kr. Problemen gäller inle heller bara vinterväghållningen -det har kommunikationsministern naturligtvis helt rätt i - även om deproblemen är nog så allvarliga. De dåliga erfarenheterna från den gångnavintern är ett resultat av de försämrade anslagen i förra åretsbudgetproposition. I samband med femärsplan har man vidtagitbesparingsåtgärder. har varit inne på den frågan i sill förstainlägg. Normalt man inte lågtrafikerade vägar, och snödjupet blirbetydligt större innan röjning sker. Men ocksä barmarksunderhållet försämras naluriigtvisdä underhållet av belagda vägar minskar och grusvägsunderhällel måsledras ned med . Även om det är de s. k. svagtrafikeradevägarnasom i första hand drabbas av det försämrade vägunderhållet, måste manhålla i minnet alt dessa vägar utgör en mycket stor del av vägnätet. Detta ärkommunikationsministern också underkunnig om, eftersom landei har omfattandeområden av glesbygdskaraktär med spridd bebyggelse. Men det är också att notera- och della har någon redan varil inne på - alt just på sådanavägar går de virkestransporter som skall försörja den viktiga skogsindustrinmed råvaror, där går de långväga olje- och varutransporterna och transporter avt. ex. mjölk- och slakteriprodukter. Sedan vill jag återkomma till vad jag berörde i mitt förrainlägg, nämligen frågan om de reella anslagsminskningarna skapar arbetslöshet.Bara har tvingats att reducera sin personalmed 1 500 personer, och måste kraftigapersonalminskningar göras enligt . Verket anser att omkring 2 000personer måste bort för att verket skall kunna bedriva en effektiv verksamhetmed hänsyn till minskat anslag. Vi vet ju att har ungefär varannanvägarbetare försvunnit frän det som man kallar byggområdet. Det finns fortfarande etl betydande behov av nya vägar ilandet, och vi vet att har färdiga projekt, som i stort sett ärrikstäckande, för omkring en och . De beräknas f. ö.,enligl vad har framhållit, kunna ge sysselsättning ät 6000 - 7000personer under ett är. barman därifrån betonat vägbyggandets betydelseför utvecklingen av svensk teknologi. säger kommunikationsministern i sitt andra inlägg attdet inte finns några läsningar i femårsplaner beträffande drift ochunderhåll. Det är möjligt att det formellt sett inte finns sådana låsningar -men nog måste göra ganska långsiktiga beräkningar beträffandeåtgången av medel även för de här ändamålen. Det är hell klart att man därmåste ha en sådan planering och måste göra sådana beräkningar, och atl mandärför inte utan vidare kan flytta över medel från det ena området till detandra. Vad som behövs - jag återkommer till det - är naturligtvis mera pengartotalt sett till . 11OVE (); Statsrådet säger att har lyckatshålla vägarna öppna. Ja, det har trots stora svårigheter hållit vägarna öppna,och vi har verkligen fått bevittna enastående insatser från den personal somarbetar ute på fältet. Vi vet att man, trots detta, har fått väntalängre än vanligt på snöröjningen, och det är inte bra för transportapparatensfunktion. Det är framför allt glesbygdens människor och transporter somdrabbas. För skogsindustrin behövs ett väl fungerandetransportväsende, och för detta krävs ett effektivt vägunderhåll, så att manredan på morgonen kan få besked om att erforderliga transporter kangenomföras. Även de mindre vägarna måste underhållas väl, bl. a. för attindustrins, särskilt skogsindustrins, transportbehov skall kunna tillgodoses.Vägverket har en fillförlitlig och kunnig personal, men den behöver medel lillsitt förfogande för att kunna göra en fullgod insats. Statsrådet sade att antalet olyckor hadevarit mindre än . Ja, när vägarna blir alllför svårframkomligastannar folk hemma, och det är naturligtvis det effektivaste sättet att undvikaolyckor. Jag anser dock inte att det är på det sättet som vi skall undvikasådana. Vi skall skapa en sådan framkomlighet på vägarna att människor kantrafikera dem ulanalllför stora risker och ta sig fram till sitt färdmål utan all behöva råka ulför olyckor. Det som nämnde allra sist kanjag instämma i. Också jag pekade på bristerna i statistiken. Jag tror dock inleatl irafikintensiteten var väsentligt myckel lägre än vad den normall brukarvara. Jag har, herr lalman, egentligen inte så myckelylteriigare att kommentera. nämnde alt man begärt 50 milj. kr.pä tilläggsbudget. Det är klart att jag har respekt för summan 50 milj. kr. har sagts att det behövs 375 milj. kr. och atl har ettöverskoll på 100 milj. kr. Idet perspektivet kanske kravet pä50 milj. kr. inle framstår som lika kraftfullt. Jag häller med om alt arbeten behöver hållas i gång bådehär och där. är det verk som har den kanske bäsla framförhållningenoch den bästa beredskapen när det gäller alt kunna sätta i gångberedskapsarbeten när arbetsmarknadssituationen så kräver. har objektsom är färdiga att dra i gång. Det har vi också utnyttjat. Under dentid som jag har varit i departementet har vi beviljat ganskamånga miljoner lill både brobyggen och upprustning av vägar. Dessa pengar harnästan undantagslöst gått till just sådana bygder som man här talar sig varmför, nämligen glesbygderna. Del är bygder som även jag har en stark känsla för,och jag vet hur viktigt det är att trafiklederna fungerar också där. Jag kan inle uttala mig om enskilda vägstalionersmöjligheter att hävda sig, Men min allmänna inriktning är den som jag gavuttryck för i milt lidigare inlägg. Neddragningen av personal får inle i förstahand gå ut över de mindre vägstationerna i glesbygden. De skall vara med ochkonkurrera om fortlevnaden precis lika bra som den centrala förvaltningen ochverksamheter i de slörre tätorterna över huvud taget. När jag sade att del har förekommit överdrifter idebatten, trampade jag kanske på en del ömma tär. Det handlar om ordens valör.Vad jag menade var atl de erfarenheter som jag har skaffat mig genom samtal medmänniskor som är ansvariga pä olika trafikområden - iransportchefer inommejerihan-leringen, taxichaufförer som kör skolskjutsar m. fl. - inte stämmermed debatten i allmänhet. Jag har talat med flera yrkesverksamma som har haftatt ta sig fram pä jusl de vägar som enligt vissa uttalanden skulle fä slåtillbaka när det gäller vinlerväghållning och standard över huvud tagel. Ingenav dem har sagl att del har varit speciellt svårt att ta sig fram. också med mig om att man har lyckats hålla vägarna öppna. Jag noterar attOve har gjort denna erfarenhet, och jag tycker atl det är bra. Jag tror alt del var som lämnade uppgiftenall varannan vägarbetare har försvunnit pä etl antal är. Ja, men det beror ickepå anslagsminskningar, utan i första hand på den ökade mekanisering som ägt ruminom vägbyggnads- och vägunderhållsområdel. Sä är t. ex. vägbelägg- ningen så gott som helautomatiserad. Det är klart alt del har tagit sig sådanauttryck atl antalet personer har minskat. Så har skett inom denna sektor såvälsom inom alla andra där tekniken vinner terräng och slår ul den enskilde. Vikan ha en diskussion om hur långt det skall gå och klokskapen i det i allalägen, men det är en annan historia. 13 (); Kommunikationsministern säger att deinformafioner som han har fält vid konktakter ute på fältet inte har gett vidhanden att det har varit några större problem.