prot · G509158 · 1981-12-31 00:00:00 — Men de är alldelesutmärkta för att bekämpa både rriarkstridskrafter och andra militära enhetermed, som jag har sagt tidigare. De är defensiva vapen, om man använder dem tillatt försvara sig mot flygplan som anfaller, men offensiva vapen om man självgår till anfall och använder kanonerna. Detär likadant vilket vapen man än tar: det är inte vapnets karaktär utankaraktären på stridshandlingarna som är det avgörande. 7 (): Först en kortbakgrund till krigsmaterielexport. Sverigesutrikespolifik och säkerhetspolitik har som sin målsättning att vi skall ståfria från militära allianser och att denna oberoende ställning skall göra detmöjligt för oss att vara neutrala vid krigstillstånd i omvärlden. Sverigearbetar också målmedvetet i FN och andra internafionella sammanhang föravspänning och nedrustning. Dådet gäller utrustningen för vårt försvar befinner vi oss i en känsligsituafion. Vi får finna oss i att vi blir föremål för en krifisk internafionellbevakning på detta område, och det är av utomordentligt stor betydelse att vihanterar den egna tillverkningen av krigsmateriel och handeln med utlandet på sådantsätt att trovärdigheten i vår alliansfria politik inte kan ifrågasättas. En viktig faktor i dettasammanhang är att vi tillverkar egna vapen som är anpassade för den svenskaförsvarsmakten - jag vill betona att de skall vara anpassade för den svenskaförsvarsmakten - i sådan utsträckning att vi inte kommer i beroendeställning iförhållande fill utländska leverantörer och därmed också till främmande stater. Attuppnå en kapacitet i som helt täcker det svenska behovet avkrigsmateriel är dock inte möjligt. Vi har varken ekonomiska resurser ellerindustriell kapacitet för att klara detta på egen hand. Vi är således tvungnaatt importera vissa vapen och delar till vapen från utiandet, och vi är ocksåtvungna att sälja en del av vår vapentillverkning för att uppnå tillräckligtlånga serier av industriell produktion och därigenom minska den ekonomiskabördan på det svenska folkhushållet. Urregeringens proposition kan man plocka fram vissa huvudregler förkrigsmaterielexporten. En sådan regel är att det alltid krävs tillstånd för attexportera krigsmateriel. Och vi säger generellt nej till vapenexport tillländer som befinner sig i väpnade konflikter, till länder som är invecklade iinternationell konflikt som kan befaras leda till krig, eller till länder somhar inre väpnade oroligheter. Vi exporterar inte heller till länder som kanantas använda vapnen för att undertrycka mänskliga rättigheter. Somköpare av svenska vapen godtar vi endast statlig myndighet eller av statenauktoriserad vapenimporför - detta för att svensktillverkade vapen inte skallkomma på avvägar och hamna hos stater som vi satt förbud för då det gällervapenhandeln. har vi krävt en försäkran från den utländskevapenköparen, att denne inte säljer vapnen vidare de närmaste fem åren.Eftersom den effektiva användningstiden för ett stort antal vapen ochvapensystem är betydligt längre än , finns det inte någon realistiskgrund för att behålla femårsbegränsningen. I propositionen säger regeringen attden håller på att utarbeta ett effektivare system med slutförbrukningsin-tyg -som alltså skall ersätta de gamla femårsavtalen - och att detta kan varafärdigt inom relafivt kort fid. Ifråga om export av krigsmateriel till befrielserörelser gäller dengrundläggande principen, att ingen stat har rätt att ingripa i en annan statsinre angelägenheter. Överfört till frågan om export av svensktillverkade vapeninnebär detta att endast etablerade stater eller av vårt land erkändaregeringar, eller deras ombud, skall kunna uppträda som köpare. Såhar vi krigsmaterielexporten till våra nordiska grannar och neutralastater. Utrikes- och neutralitetspolitiska skäl saknar betydelse i bedömningenav om export får ske av krigsmateriel till de nordiska staterna och tillneutrala stater i . Därför bör i fredsfid tillstånd beviljas för exporttill dessa stater. I fråga om andra stater måste det ske en bedömning från fallfill fall, och då måste, som jag sagt tidigare, såväl utrikes- somneufralitetspolitiska skäl vägas in. Ipropositionen framläggs vissa nya förslag och preciseringar, som sammantagnakan sägas innebära en skärpning av gällande praxis avseendekrigsmaterielexporten. Det är vikfigt att lägga märke till i det härsammanhanget. Det nya är bl. a. att militärt inriktad utbildning skall vara Den avslutade s. k. Telubaffären har visat hurnödvändigt det är med en sådan tillståndsprövning. Samma sak gäller ävenförsäljning av licensrättigheter avseende fillverkning av vapen utomlands. Närman diskuterar den svenska vapenexporten kommer man in på frågan om vad somskall definieras som krigsmateriel. Det är stora svårigheter att dra någonstrikt skiljeHnje mellan materiel av defensiv karaktär och övrig krigsmateriel.Vid vapenexport har de allmänna utrikespolitiska skälen mot krigsmaterielexportstörre tyngd då def gäller s. k. offensiva vapen. Detta betyder emellertid inteatt defensiva vapen släpps igenom utan noggrann prövning. Detfaktum att ett vapen är att beteckna som defensivt betyder inte attexporttillstånd beviljas generellt. Även exporten av s. k. defensiva vapenunderkastas en totalbedömning. Det står i propositionen, och det ståri utskottsbetänkandet, och jag är förvånad över att tydligeninte har läst på det här stycket. Def nämnda innebär också att man gör enbedömning av hur vapnet kan tänkas bh använt. Det står också i betänkandet. Somexempel kan nämnas att luftvärnskanoner, monterade på krigsfartyg, kan användassom skydd mot luftanfall - och då är de av defensiv karaktär - men också vidoffensiva operafioner mot fientliga mål. I regeringens totalbedömning, även avdefensiva vapen, hgger alltså en bedömning av hur vapnen kan komma attanvändas. Någon skärpning av reglerna för exporttillstånd avseende defensivavapen behövs alltså inte, enligt utskottets mening. OswaldSöderqvist sade, att den skrivning som finns i propositionen ochutskottsbefänkandet ger möjligheter fill skumraskaffärer. Jag vill än en gångpåpeka, , vad som står i utskottsbetänkandet och ipropositionen, och jag tycker aft det finns anledning för attta tillbaka det påståendet. Imotion 2445 från vpk påstår motionärerna att den svenskakrigsmate-rielindustrin har knutits allt fastare till motsvarande produkfion iVästeuropa och och att detta i sin tur har bidragit till en ökande export.Vpk pläderar i mofionen för en frigörelse från vad de kallar NATO-beroendet ochsäger, att en sådan frigörelse kommer att innebära en minskning av den totalavapenproduktionen i . Iregeringens proposition finns en förklaring till att kurvan för krigsmaterielexportenvarit uppåtgående under . Denna ökning beror i huvudsak på störreoch dyrare försäljningar till traditionella köparländer. Dessa försäljningarhar infe skett i strid med de angivna riktlinjerna. Man måste också betraktaexportsiffrorna under en längre följd av år för att få en rättvisande bild avutvecklingen. Således minskade den svenska krigsmaterielexporten från 775milj. till 577 milj. kr. Den siffra somjag nu lämnade är lägre än den som finns angiven i utskottsbetänkandet. Detberor på att den definitiva siffran nu har kommit fram, och den äralltså 577 milj. kr. Detta betyder att vapenexportens andel av den svenskafofalexporten ligger förankrad kring . har ocksåvarit regel . Utskottet avvisar också bestämt vpk:s uppfattning attökningen av krigsmaterielexporten skulle bero på någonsamordning av den svenska krigsmaterielindustrin med NATO-länderna.NATO-ländernas andel av vår krigsmaterielexport har tvärtom sjunkit . I sitt inledande anförande sade att densvenska vapenexporten skulle hållas på en mycket låg' nivå. att vi behöver både en egen vapenfillverkning och en export av vapensamt även en import. Jag vill i samband med detta ställa en fråga till OswaldSöderqvist: Kan ange litet närmare på vilken nivå den härvapenexporten skall ligga, om vi skall kunna dra nytta av långa serier ochvissa möjligheter till import? I en reservafion har den socialdemokratiskautskottsgruppeh anfört tveksamhet inför beslutandedelegering fillhandelsministern och användande av . I reservationen har socialdemokraterna inte uttryckligenmotsatt sig dessa förslag, men föreslår att ytterligare utredning skall göras.Jag lade i det sammanhanget märke till den mycket modifierade ton som OlleGöransson använde då han kommenterade det här. Om detta förslag kan man mer allmänt säga att det kan varabättre att vänta med nya utredningar till dess den nu föreslagna ordningenhunnit prövas och utvärderas. En utredning för utredningens egen skull tjänarknappast något syfte. Dessutom har vi väl redan för mycket av denna sort. Vidare kan sägas att stolsitsarna knappast hunnit kallnaefter den avslutade utredningen, krigsmaterielexportkommittén, där den avregeringen nu föreslagna ordningen förordades. Den utredningen, , leddesdessutom av en synnerligen erfaren socialdemokrat. Ett system med en lekmannanämnd kan i och för sig vara ettintressant uppslag - om nu den föreslagna ordningen med utrikesnämnden skulle visa sig fungera otillfredsställande. Vi är alltså öppna för en ändring , om den nuvarande ordningen inte visar sig fungera på ett bra sätt. Utskottsmajoriteten anser dock att def är för tidigt att realisera tanken. Skulle man vilja göra detta på ett senare stadium, och då tidigast om , finns en stor mängd öppna frågor, som måste genomtänkas noggrant, t. ex. konsfitufionella aspekter, nämndens sammansättning, sekretessfrågor, arbetsbelastning, mötesfrekvens m. m. ' I en annan reservation har socialdemokraterna tagit uppfrågan om statistisk redovisning av krigsmaterielexporten och ett utvidgatsamarbete med statisfiska centralbyrån. Detta har redan uppmärksammats avregeringen, och frågan prövas f. n. i . Regeringensinställning är att man skall redovisa krigsmaterielexporten med största möjligaöppenhet. Den andan genomsyrar hela propositionen, det framgår klart av propositionstexten.Handelsdepartementet avser således aft, sedan man har prövat de problem somfinns av prakfisk och principiell natur, lägga fram ett förslag till en vidgadstatistisk redovisning av krigsmaterielexporten. förslagsom finns redovisat i den socialdemokratiska reservationen har också lagts framav vpk i motion 2445. Med hänvisning till vad jag har sagt beträffanderegeringens planer yrkar jag avslag på den socialdemokratiska reservationen ochpå vpk:s motion. I en motion har ifrågasatt omkrigsmaterielexport skall vara tillåten till . Om detta är bara attsäga att prövning av tillstånd för krigsmaterielexport skall göras enligttidigare redovisade riktlinjer och under allt hänsynstagande till de speciellaomständigheter som råder i detta fall. Utskottet anser inte att något särskiltuttalande härutöver behöver göras. Jag yrkar alltså bifall till utskottetshemställan, vilket innebär avslag på reservationerna 1 och 2 samt samtiigamotioner i ärendet. 8OSWALD (vpk) replik: har en dålig vana i debatterna.Han uppmanar oss att läsa på bättre. Läs på själv! Det är självklart att jaginte går upp i en debatt i kammaren utan att noggrant ha läst igenomutskottsbetänkanden, propositioner och annat sådant. Sådana övermaga attityderhör inte hemma i kammardebatterna. Att döma av inlägg vid. vissatillfällen är det både si och så med påläsningen på det hållet. Men låt migövergå till sakfrågan. Jag är infe alls optimistisk när det gäller detta meddefensiva och offensiva vapen, trots skrivningarna i betänkandet ochpropositionen. Även de nya reglerna lämnar öppet för ett kringgående avbestämmelserna. Därför borde dessa bestämmelser tas bort. Det finns inga vapensom man ensidigt kan säga är defensiva. Den uppdelningen har tillkommit justför att man vill kunna använda begreppet för att kringgå bestämmelserna ochmöjliggöra vapenaffärer. Vi har tiotals exempel härpå under 1950-, 1960- och1970-talen. Man har sagt: Ja, men här gäller det defensiva vapen. All right, det. är ett framsteg att vi har fått den härskrivningen att fillståndsärenden skall prövas lika antingen det gällerdefensiva eller offensiva vapen. Men varför då inte ta bort hela begreppet, såär man av med problematiken! Det finns ingen anledning att behålla den skillnadenom det ändå, som sade, skall vara samma prövning. Sedan detta med bindningen av den svenskakrigsmaterielproduktionen. Vi får väl se hur det går med DIV AD, med JAS osv.Rune och jag får väl återkomma , om vi harmöjlighet aft göra det, och utvärdera hur dessa affärer har påverkat Sverigeskrigsmaterielprodukfion, internafionella bindningar och annat. Infe heller idet fallet är jag så optimistisk som . Vår uppbindning fill andrastater är tydlig och klar. Det är fråga om ett militärt industriellt samarbetesom verkligen borde oroa alla och som man inte bara kan skyffla undan och sägaaft det är ingen fara. Jag har sagt flerfaldiga gånger att den stora toppen isvensk vapenexport hade vi . Det blev en kraffig uppgång efterkriget. Och denna stora vapenexport pågick ända , då det heltplötsligt small till i när det visade sig aft hade byggtvapenfabriker i i Sedan kom den svenska vapenexportdebatten i gång på allvar. Man måste godta viss export - det är kanske vettigt attden ligger kring 1/. Det kanske går att komma lägre om vi får en annanstruktur på det svenska försvaret och en annan struktur på den svenskavapentillverkningen. Det vet vi ingenting om, för det har man aldrig prövat. 9 () replik: föreslog att våra reservationerinte skall föranleda någ.on åtgärd. Jag tycker dock att def är litetunderligt att folkpartiei; intar en restriktiv hållning fill förslaget att manskall se över vilka möjligheter som finns att få en bättre ordning till stånd.Rune torde veta lika väl som jag och andra att utrikesnämndens arbeteär av speciell karaktär. har också en speciell sammansättning avledamöter, som gör att den inte kan kallas in i alla olika sammanhang. Därförmenar vi ati: man nog bör se efter om def inte finns något annatsamrådsorgarii, som skulle kunna ta över utrikesnämndens roll. Vi gör samfidigt klart att regeringen har det polifiskaansvaret för varje vapenexport. Det ansvaret skall vi inte ta bort. Regeringen skallha detta ansvar på sig, så att sedan i efterhand kan granska omregeringen har gjort rätt eller fel. Det övergripande ansvaret förvapenexporten skall naturligtvis hgga på regeringen. Skapandet av ett samrådsorgan - där man även undersöker vilkenroll utrikesutskottet skulle kunna spela vid en eftergranskning av dessaaffärer -är så angeläget att man inte bör vänta fre , vilket RuneÅngström säger, för att avvakta utveckhngen i denna fråga. När det gäller informationen har utskottet inte klartavvisat våra önskemål. Vi är hovsamma i våra krav. Vi anser att regeringen börta initiativ beträffande den information som är bereddatt ge. Regeringen bör positivt pröva förslagen i SCB:s remissvar. Jag ber RuneÅngström att i sitt kommande inlägg förklara, om han kan tänka sig att nu gåmed på en sådan öppenhet i informationen. Kanske kan han säga attvi är fullständigt överens i den frågan. Jag har dock inte alltför storaförhoppningai: om att få igenom detta krav, när vi inte lyckades ens iutskottet. Utskottets majoritet ansåg att man fortfarande skulle mera ta hänsyntill kommersiella och andra krav än öka den offentliga informationen. 10RUNE () replik: Först vill jag rikta mig fill den nuvarande ordningen när det gäller att bedöma vapenaffärer. Somjag sade i mitt inledande anförande har en utredning lagt fram ettförslag, som innehåller ett uppdrag åt handelsministern. höras i dessa ärenden. Som jag sade har den nuvarande ordningen inteprövats. Jag tycker att man skall ha möjhghet att utvärdera ett förslag från enutredning. Förslagethar ju allmänt accepterats av de parter som ingått i utredningen, som även haften framträdande företrädare för det parti som tillhör. Om dennuvarande ordningen inte visar sig bra är vi, som jag sade i mittinledningsanförande, öppna för en förändring . Vi får ta upp detproblemet när det kommer. Ossemellan sagt tycker jag att reservation 2 är en ganska obehövhg reservation. Vilåg så nära varandra då det gäller kravet på en öppen redovisning avkrigsmaterielexporten som man rimhgtvis kan göra. Utskottsmajoritetenhar sagt, likaväl som det står i proposifionen, att man håller på att arbetamed detta inom , och man är beredd att ocksålägga fram förslag. Det finns vissa delar i den här frågan som behöverytterligare utredas, men när det är klart kommer det ett förslag. Jagsade att borde läsa på. Det gjorde jag mot den bakgrunden attOswald framförde vissa påståenden i sitt anförande. Han sade attkrigsmaterielexporten har ökat - i varje fall står det i vpk:s mofion, ochOswald ställde sig bakom den. Men det verkliga förhållandet är juatt krigsmaterielexporten har minskat. OswaldSöderqvist sade vidare att NATO-beroendet har ökat. Jag kan iutskottsbetänkandet utläsaatt vi har en minskad handel med NATO: Detvar bakgrunden till den uppmaning jag riktade till . Anf.11 () replik: Jag vill absolut inte rikta någon kritik mot den kommitté som harförberett den föreliggande propositionen. Tvärtom har vi från mitt parti haften fullständigt klar uppfattning om att denna kommitté har ett brett förankratstöd hos alla grupper i . Det visar också remissinstansernasuppställning bakom kommitténs krav. Närvi har reserverat oss, är det alltså inte för att kritisera kommittén, utan vimenar att konsekvenserna av propositionen blir sådana att arbetsmängden förutrikesnämnden kan komma att bh besvärande. Därför anser vi att det kan varadags att redan nu titta efter vad det finns för alternativa möjligheter tillsamråd utöver utrikesnämnden. Def är ett arbete som vi menar bör starta ganskaomgående. När det gäller en annan del av informationen tarjag det som ett positivt uttalande från sida att det är bara entidsfråga tills det kommer en öppnare redovisning. Jag upplever det som attRune och jag befinner oss närmare varandra i den här frågan änvad vi gjorde i utskottsdebatten. 12 (vpk) replik: Jag konstaterade i mitt första anförande att vapenexporten har ökatkraftigt . Alla vet att den ökade mycketkraftigt fram fill 1981. Det var en mycket oroande ökning, därför att 2Riksdagens protokoll 1981/82:158-159 vi snabbt tog oss upp. från en nivå kring avtotalexporten fill 1980. Jag sade också i mitt första anförande, vilket RuneÅngström borde ha lyssnat på, att det nu redovisas ett trendbrott, att vi harfått nya siffror just inför justeringen av utskottsbetänkandet som visar ensänkning för , jämfört med , ned till 1,10 ä avtotalexporten. Jag sade att vi får se hur det går, om trenden står sig eller omdet är ett tillfälligt brott. Det kan vara affärer som är kontrakterade somfaller ut, osv. Vad vi vet är att och har defvarit en kraftig ökning. Vi skrev vår motion, där vi talar om vapenexportensökning, . Som väl vet, fanns det då ingen statisfiktillgänglig i full omfattning, så det är ingenting märkvärdigt. Därför tycker jag fortfarande att det är felaktigt närRune uppmanar mig att läsa på. Jag har faktiskt redovisat de nyasiffrorna i mitt första anförande, och det borde ha lyssnat pålitet bättre. Sedan detta med beroende. Vi får som sagt se hur det går.Vi har tagit upp två exempel som är aktuella, ochBoforsaffären , som i alla faU preliminärt genomförts med USA.Om def kommer till stånd, får vi kanske en.kraftig ökning av den svenskavapenexporten, och. då kommer det också att bli bindningar, som jag varnat förtidigare i mina anföranden. Det är vad jag har sagt, och det står jag förfortfarande. 13 () replik: Jag tycker det är bra att detta replikskifte, för nu.har han haft tillfälle att i mycket storutsträckning modifiera det anförande han höll i talarstolen . Jag vill också påpeka, , att det iutskottsbetänkandet finns en siffra krigsmaterielexport. Den ärklart lägre än den siffra som står . Den är något högre än den nyasiffra som kommit fram efter det att man hade gått igenom handlingarna för1981. Sedan vill jag kort återkomma till vad beträffande offensiva och defensiva vapen. Jag tycker att slår in öppna dörrar. Detär ju klart utsagt i propositionen att det är den förmodade vapenanvändningensom skall vara det avgörande. I realiteten har begreppen offensiva ochdefensiva vapen tagits bort. Det framgår klart av propositionstexten, och detframgår också av utskottets skrivning. Där finns klara anvisningar att både s. k. offensiva ochdefensiva vapen skall vara underkastade en totalbedömning. Med detta tycker jagatt önskemål till alla delar är uppfyllda. Tilltron till neutralitetspolifik äravhängig av landefs vilja och förmåga att försvara sitt oberoende vid ettangrepp av främmande makt. För detta krävs ett starkt försvar. Försvaretsstyrka är i sin tur beroendeav fillförseln av modern materiel. Vi kan visserligen aldrig komma ifrån att enviss del av vår försvarsmateriel måste importeras. Men vi bör undvika att vitill följd av den nödvändiga krigsmaterielimporten kommer i ett sådantberoendeförhållande att våra säkerhetspolitiska mål kan ifrågasättas. Vi måstedärför inom upprätthålla en tillverknings- och underhållningskapacitetsom fyller de krav en krissituation kan komma aft ställa. Att upprätthålla ensådan kapacitet är emellertid mycket kostnadskrävande. För att hålla denindustriella beläggningen på önskvärd teknisk nivå och till överstigligakostnader krävs därför också en viss export av krigsmateriel. Jag villsamtidigt betona att exporten av krigsmateriel aldrig får bh någotsjälvändamål. Den är enbart ett stöd för de säkerhetspolitiska målen. Vårförsvarsindustri skall i allt väsentiigt vara anpassad till våra egna behov. Jagnoterar att utrikesutskottet har anslutit sig till detta grundläggande synsättoch att socialdemokraternas talesman i debatten här tidigare, ,gjorde detsamma. Detär utomordentligt värdefullt att det i råder en bred enighet härom ochom principerna för den svenska exporten av krigsmateriel. Dessa principer är avgammalt datum och har på nytt funnit uttryck i den översyn av 1971 årsriktlinjer som skett i krigsmaterielexportkommittén. Regeringensproposition följer de förslag som lagts fram i betänkandet årskrigsmaterielexportkommitté. Kommitténs förslag- om vilket rådde politisk enighet- innebär en viss skärpning i förhållande till nu gällande riktlinjer. Degrundläggande bestämmelserna om utförsel av krigsmateriel fastläggs i lag. Såblir också fallet vid försäljning till utlandet av tillverkningsrättigheteravseende krigsmateriel samt när det gäller inom riket anordnad militärtinriktad utbildning av utiändsk medborgare. I samtliga fall gäller i principförbud. För varje undantag krävs tillstånd av regeringen.Lagstiftningsförslagen har lagts fram mot bakgrund av de erfarenheter som gjortsunder det senaste årtiondet. 1979års krigsmaterielexportkommitté har också ingående granskat tillämpningen av deriktiinjer som antogs av 1971 och funnit att de tillämpats med en höggrad av restriktivitet. genomgång avtillämpningen av riktlinjerna visar också att besluten om utförseltillståndfattats helt enligt de av fastlagda rikthnjerna. I regeringensproposition betonas också värdet av kontinuitet i den svenska inställningentill export av krigsmateriel. Detbör emellertid uppmärksammas att såväl i kommittébetänkandet som ipropositionen finns förslag och påståenden som kan ses som kompletteringar ochpreciseringar till gällande riktlinjer. De berör i hög grad frågor som under degångna åren tagits upp både här i kammaren och i den allmänna debatten. Ensådan fråga gäller distinktionen mellan krigsmateriel av utpräglat defensivkaraktär och krigsmateriel i övrigt. I varje exportärende måste man prövaköparlandets inrikespolitiska förhållanden och utrikespolifiska situation,materielens beskaffenhet och det sätt på vilket materielen kan förväntas I likhet med kommittén anser regeringen aft ökad vikt fillmätstotalbedömningen vid ställningstaganden i krigsmaterielfrågor. I regeringensproposifion framhålls dessutom att bedömningen i varje enskilt fall måstestyras av riktlinjernas övergripande princip om restriktivitet.