prot · G509123 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:123 Om problemen i bryggeribranschen 1 § Anmälan om kompletterings val till utskott partigrupp har som suppleant i justitie-och kulturutskotten under ledighet anmält hennes ersättare , Talmannen förklarade vald till suppleant i justitieutskottet () suppleant i kulturutskottet () 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed får jag anhålla om entledigande från mitt uppdrag som riksdagsledamot fr, o, m, , den 20 april1982 Denna anhållan bifölls. 3 § Svar på interpellation 1981/82:156 om problemen ibryggeribranschen 2 Ekonomi- och budgetministern : Herr talman! har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser vidta för att skall ges möjlighet att aktivt gripa in i det alltmer besvärande läget i bryggeribranschen, dels vilka konkreta åtgärder jag avser 157 Om problemen i bryggeribranschen vidta för att åstadkomma konkurrensneutralitet förläskedryckerna och lindra beskattningen av lättöl. Låt mig inledningsvis slå fast att det finns en högstbetydande överkapacitet i branschen. Kapaciteten måste därför dras ned. Dennauppfattning delas av , Brygginvest har på olika sätt deltagit i arbetet med attstrukturera den svenska bryggeriindustrin. Således har man medverkat till densamordning som skett mellan och Risingsbo resp, och . Vidare har Brygginvest inträtt som delägare i , Under höstenoch vintern har Brygginvest också medverkat i de diskussioner som förts mellanGrängesbergs bryggerier och angående en eventuell försäljning avFalkenbryggeriet, Jag kan mot den bakgrunden konstatera att Brygginvestredan nu på ett aktivt sätt deltar i det strukturarbete som pågår inombryggeribranschen. Det finns enligt min mening inte anledning för regeringenatt ingripa aktivt i detta arbete. Vad slutligen gäller frågan om beskattning av läskedryckeroch lättöl vill jag hänvisa till den proposition (prop, 1981/82:202) om höjningav skatten på alkoholdrycker m, m, som regeringen lämnat till riksdagenoch där bl, a, denna fråga tas upp. Den sänkning av skatten på kolsyradeläskedrycker och lättöl som föreslås där innebär en förbättring av bryggeriernaskonkurrenssituation. 3KJELL (); Jag ber att få tacka budgetministern försvaret på min interpellation. Svaret är vänligt hållet, men det ger inget som helstbesked om de frågor som är så aktuella för bryggerinäringen. Det är egentligentypiskt för hur regeringen har arbetat med bryggerifrågorna. Man har inte velatra något ansvar för bryggerinäringens utveckling. Och budgetministern avslutarsitt svar med att säga att det inte heller finns någon anledningför regeringen att ingripa aktivt i arbetet. Det är precis det som Brygginvestoch hela bryggerinäringen begär. Gör någonting nu! Rädda det som finns kvar avbryggerinäringen i vårt land! Brygginvest har vid ett flertal tillfällen sedan 1980belyst bryggeribranschens olika problem. Det understryker ocksåbudgetministern vänligt. Men det saknas helt stöd från regeringen för deåtgärder som måste vidtas. Brygginvest har kommit med ett stort antal olika förslagtill och modeller för hur vi skulle kunna lösa bryggerinäringens problem. Menregeringen har intagit,den.ståndpunkten att man inte bör göra någonting. Detär, herr budgetminister, anmärkningsvärt att det är på det sättet. Det gällersärskilt som budgetministern säger att man har varit medvetenom de stora problem som bryggerinäringen dras med. Ett av dessa stora problem är överkapaciteten. Vi har enmycket stor överkapacitet i vårt land. Det hänger delvis samman med politiskabeslut. När man i denna kammare fattade beslut om att ta bort mellanölet, fickvi en stor överkapacitet i bryggerinäringen. Det är ett beslutsom naturligtvis också statsmakterna får ta ett visst ansvar för. Men frånBrygginvests sida menar vi att det bör finnas andra vägar när det gäller attlösa överkapacitetsproblemet. Vi har en import som måste oroa alla dem som serde aktuella siffrorna. Importen av det vanliga s. k. folkölet har ökat med hela38 % . Dessa procentsiffror säger kanske inte så mycket.Men det är ändå öl som vi importerar. Om vi kunde minskadenna import och om vi kunde åstadkomma någon form av export av svenskt öl,skulle vi på det sättet kunna trygga sysselsättningen vid våra bryggerier. Exporten är högst obetydlig. Det finns - om vi engageradeoss i bryggerinäringens problem, skulle vi kunna konstatera det - en möjlighetatt sälja svenskt öl också på utlandsmarknaden. Brygginvest hade i uppdrag att dels ta fram enstrukturplan - det gjorde man, och en sådan plan presenterades 1980 -, delspeka på hur branschen skulle kunna bantas, i socialt acceptabla former. Vi fickockså i uppdrag av att försöka lösa sysselsättningsproblemen när detgäller den överblivna arbetskraften. Det gällde att skapa en livskraftigproduktion av något slag. Vi skulle också enligt beslut bygga uppett livskraftigt konkurrensalternativ. Ett av de bryggerier som läggs ned - bryggeri- fanns med i den strukturplan som Brygginvest lade fast. Förslaget rönte ett positivt mottagande när det presenterades. I dagbeslutar jätten i bryggerisammanhang, , att bryggerierna i ,och skall läggas ned, trots att vid flera tillfällenhar uttalat att dessa bryggerier skall vara kvar. Åtgärderna drabbar orter i län som har haft svåraproblem. Om vi tar mitt eget hemlän, kan vi konstatera att kommundrabbats av sysselsättningssvårigheter inom träindustrin och inom vissa delarav verkstadsindustrin. Förhållandena är alltså väldigt besvärliga i den kommunen. Från Brygginvests sida har vi kommit med en rad förslagnär det gäller att lösa problemen. Men vi har inte fått något stöd frånregeringen, Alla förslag som lagts fram har mötts av ett jaså eller någontingliknande. Strukturplanen torpederades helt. Den fick inte ligga till grund förarbetet, utan man använde sig av en alternativ strukturplan som tagits framinom , Den av beslutade uppbyggnaden av konkurrensalternativutanför har också motarbetats. När Falkens tillverkningsenhet i Boråslades ned försökte vi att där som alternativ produktion placera enRigellofabrik för engångsförpackningar för drycker. Inte heller det förslagetgick att förverkliga. Vi fick inte det stöd vi behövde. Också när det gäller utvecklingsprojekten för denalternativa produktionen i övrigt har vi saknat det stöd som vi behövde frånregeringen. Vi har presenterat en rad olika modeller, som budgetministernmycket väl känner till. Men vi har inte fått något besked om vilken modell viskall arbeta efter. Om viskall kunna rädda bryggerinäringen, måste regeringen ta ett direkt Om problemen i bryggeribranschen Om problemen i bryggeribranschen ansvar för att de här förslagen förverkligas. Riksdagenuttalade att en koncentration och en monopolisering av bryggerinäringeninte var önskvärda. Vi menar - och i det avseendet får vi stort stöd frånföreträdare inom bryggerikretsar - att Falken borde ingå som en stabil enhet idet aktuella konkurrensalternativet. Då skulle vi kunna bygga upp ettalternativ till bryggerijätten, och vi skulle få möjligheter att minskaimporten. Olika försäljningsalternativ har funnits vad gäller Falken. Detgäller också olika användningsområden. väntar man sedan två månader tillbakapå besked om huruvida Saléninvest skall få köpa Falken, om man med Saléninvesti bakgrunden skall kunna bygga upp verksamheten och skapa det konkurrensalternativsom har ställt sig bakom. Jag frågar budgetministern; Kanjag få det beskedet här och ? Det vore i så fall bra. Säger regeringen jatill denna försäljning och låter oss få bygga vidare på detta? Den konkurrenssom då skulle uppstå vore till stort gagn när det gäller att minska importen,och den skulle kanske också ge oss en möjlighet att börja introducera svenskadrycker på utlandsmarknaden. är det ju så, herr budgetminister, att ärdet land som är mest attraktivt för bryggerinäringen i . är denmarknad som alla slåss om och vill komma in på, eftersom vi är så öppna för deninternationella konkurrensen genom de förhållanden som råder för den svenskabryggerinäringen. Sådan är situationen, som vi har en betydandeöverkapacitet. Om vi inte vidtar några åtgärder , då kommer vi atthamna i en situation där vi får två bryggerier i landet - så är ju denlångsiktiga planeringen. Jag skulle vilja fråga budgetministern: att vi skall ha en sådan situation i vår bryggerinäring? Skallvi utarma den glesbygd där sysselsättningstillfällena finns, förlägga tvåbryggerier till - förmodligen - de två största städerna i landet och sedanligga och "köra vatten" runt om i landet för att försörja människormed drycker? Om budgetministern inte tycker att detta är ett framtidsmål föross, då hoppas jag innerligt att budgetministern nu bestämmer sig för hur vi skallha det i bryggerinäringen och talar om det för oss här. Jag frågade budgetministern också om läskedrycksskatten.På förslag av skatteutskottet beslutade ju att man skulle ha enkostnadsneutralitet vad det gäller skatterna på dessa drycker. Det innebär antingen får ta bort läskedrycksskatten eller också införa skatt påsubstituten för läskedrycker - av nykterhetspolitiska skäl vore det rimligt attinte heller ha någon skatt på lättöl. har det lagts fram en proposition omsänkning av dessa skatter. Det är mycket bra, och det tackar vi för. Men dettakan väl inte vara slutmålet? Jag hoppas innerligt att budgetministern lever upptill beslut och framöver presenterar förslag som fullföljer skattebesluten,så att vi får den kostnadsneutralitet vad det gäller läskedrycker och lättölsom i mycket stor enighet har uttalat sig för. Om bryggerinäringen skall kunna räddas, då är det bråttommed åtgärderna, herr budgetminister. Lönsamheten i bryggerinäringen är mycketlåg. Jobben på alla dessa små orter hotas. Det måste alltså hända någonting Den negativa inställningen när det gälleratt lösa branschens problem som redovisas i det svar jag har fått gerdock inte mycket hopp för framtiden. Planer och förslag till hur man skall lösaproblemen finns. Jag hoppas att budgetministern fattar de beslut som ärnödvändiga och kan ge de besked som behövs, I annat fall återstår endast entotal samordning av bryggerinäringen. Det är nämligen det andra alternafiv somriksdagen uttalade sig för. Om vi inte klarar ett konkurrensalternativ,återstår en total samordning, dvs, ett förstatligande av bryggerinäringen. Jaghar personligen ingenting emot ett sådant, för det finns säkert många fördelarmed det. Men önskar också budgetministern detta? Om inte, handla nu! Om problemen i bryggeribranschen 4Ekonomi- och budgetministern : framställer det som om det voreen förhållandevis enkel fråga vi diskuterar. Enligt honom är det egentligenbara en sak som behövs, och det är att regeringen ger besked om hur Brygginvestskall arbeta eller hur andra intressenter skall agera i den här frågan. Men i själva verket är det så - och det framgår ocksåmycket tydligt av svaret - att bryggeribranschen är utomordentligt svår när detgäller möjligheterna att vidta åtgärder och att göra det på ett sätt som gerett bra resultat. Detta borde som ledamot av Brygginvestsstyrelse ha en god insikt i. Han är ju därmed en av dem som har fått riksdagensoch regeringens uppdrag att vara huvudaktörer i det här spelet och att självavisa hur de tycker att vi skall lösa bryggerinäringens många och svåra problem.Därför tycker jag att det är litet för enkelt av att säga att manhar presenterat rader av förslag men att ingenting har hänt. Jag hade faktisktlitet svårt att själv uppfatta vad nu vill i den här frågan. Detkanske vore bra att bestämma det först innan han tar upp en debatt med mig omvad som är den lämpligaste lösningen. Möjligen låg det i slutkommentaren atthan inte hade någonfing emot ett förstatligande av bryggerinäringen. Om vi ser litet grand på hur läget är , har jag redansagt i svaret - och har inte bestritt det - att vi har enbetydande överkapacitet inom bryggerinäringen. Skall man komma till rätta meddetta finns det väl inte så många möjligheter att välja på. Såvitt jag kan sefinns det ett par sådana. Den ena är att vi gör en strukturförändring och drarned kapaciteten, dvs. man lägger ned produktionsenheter, och en sådannedläggning pågår. Den andra möjligheten är att man ökar efterfrågan på ettradikalt sätt, antingen genom att man satsar på den inhemska marknaden ellergenom att man lyckas få i gång en export av betydelse. När det gäller exportenhar det onekligen gjorts en hel del försök, och jag tycker också att man haften viss framgång, men inte alls så stor att den kan lösa de många problemen.Den vägen måste man i så fall finna betydligt större framgång på för att detskall lösa dessa svårigheter. Att man skall öka den inhemska konsumtionen avdet här dryckessortimentet är ju inte heller så troligt. Jag tror inte attKjell 11 protokoll 1981/82:120-124 Om problemen i bryggeribranschen har så stora förhoppningar på den punkten. Man kanhålla uppe marknaden, men i en situation där vi har restriktioner på grund avde ekonomiska svårigheter vi har i , där den privata konsumtionen måstehållas tillbaka, tror jag inte att det finns så väldigt mycket att vinna på attexpandera på den inhemska marknaden. Tvärtom är det väl så, som påpekat, att man här har en aggressiv import att möta, och det ärdärför sannolikt att man kan trängas tillbaka om man inte får en bra strukturpå näringen. Då är vi tillbaka till att det är angeläget att försökafinna en sådan struktur. Jag kan inte förstå annat än att skall vi få enkonkurrenskraftig bryggerinäring, så måste vi naturligtvis fullföljanedläggningen av de enheter som inte är rationella och som inte ärkonkurrenskraftiga, för att vi skall kunna vara så effektiva som möjligt ikonkurrensen med importen och med andra ord behålla de bättre enheterna. Att det här skulle fullföljas så att man bara får tvåbryggerier kvar, som var inne på, tror jag inte alls ärnödvändigt. har sagt att av det tjugotal bryggerier som vi hade idecennieskiftet mellan och så skall åtminstone ett tiotalvara kvar. Men att ett antal -kanske hälften - av dessa bryggerier måste borttror jag också att ställer upp bakom, I varje fall är det värtatt ställa motfrågan om han inte inser att en sådan nedläggning är nödvändig,om vi skall få den kraft i bryggerinäringen som han själv efterlyser och somgör att den kan konkurrera med importen. Om vi i stort sett kan vara överens om det resonemang jagnu fört, så kommer vi tillbaka till själva huvudfrågan: Hur skall man banta nedbryggerinäringen och få den så slagkraftig som möjligt? Då är det inte alls pådet sättet som har försökt göra gällande att jag och regeringenbara lagt förslag åt sidan som kommit från Brygginvest, kännerväl till att vi mycket seriöst prövat varje tankegång som förts fram. Vi harhaft många och långa överläggningar med ledningarna för och medBrygginvest, Men det är inte bara fråga om att säga ja - det måsteockså finnas en viss trovärdighet i konstruktionen av det konkurrensalternativsom har talat om, för att man skall vara beredd att satsa nyastatliga pengar i det. Det är på den punkten vi har varit tveksamma. Det andra förslaget som lades fram från Brygginvests sida,om förhandlingar om Falken för att få till stånd ett alternativ, rätt mycketuppbyggt kring Grängesbergsbryggeriet, har vi från regeringens sida stött ochsagt; Försök att fullfölja det! Det har stupat för sedan, som KjellNilsson också måste vara medveten om. Därefter har vi återigen tagit upp resonemangen om vad vinu kan göra för att få en så bra lösning som möjligt. De diskussionerna pågår,och därför kan jag naturligtvis inte, herr talman, ge mig in i någradetaljdebatter här . Jag vill höra med Brygginvests ledning och med Prippsledning, i den mån man är inkopplad. Det ärdärför angeläget att vi konstruktivt försöker fortsätta detta besvärliga arbete - för det är besvärligt, ,att se ett riktigt slagkraftigt alternativ som både förändrar bryggerinäringenpå hemmaplan och gör det på ett sådant sätt att den klarar konkurrensen medimporten. Vad det gäller det andra ledet i interpellation, ombeskattningen av läskedrycker och lättöl, har jag inte så mycket att tillägga,herr talman. konstaterar nu att vi fattat riktiga beslut, och hanönskar att vi skall gå vidare. Det är någonting som vi får prövafortsättningsvis, hur man skall agera på den punkten. Får jag bara erinra omatt varje sådan här nedtrappning av beskattningen av de alkoholfria dryckernadock kostar rätt mycket pengar. Totalt är det 250 milj. kr. som staten skulleförlora om vi helt befriade de alkoholfria dryckerna från skatt. Vi har valtatt i varje fall ta ett första steg, och det kostar 70-80 milj. kr. Jag ser detsom - och det är tydligen också uppfattning - ett klokt steg,och det hoppas jag kommer att fullfölja . Om problemen i bryggeribranschen 5KJELL (): Nej, budgetministern, jag tycker inte att dethär är någon enkel fråga. Då hade jag inte besvärat budgetministern att gå hit,för jag vet att han har väldigt mycket annat att göra. Jag tar detta mycketallvarligt. Vad jag skulle vilja ha är ett besked från budgetministernom hur man ställer sig. Vill man medverka till att vi skall få ettkonkurrensalternativ? Det är en svår fråga. Formellt äger Brygginvest ,men vi har ingen möjlighet att påverka handlande. Det är i dagslägetPripps som äger Falken. Vi menar - och vi har en mycket bred expertis bakom ossi denna uppfattning - att vi måste ha Falken som stomme i ettkonkurrensalternativ, om det skall bli något konkurrensalternativ som är värtnamnet. Därför måste vi få regeringens besked i den här frågan. står både Saléninvest, Brygginvest och ochväntar på att regeringen skall fatta ett beslut. Jag hoppas att det kan kommasnart. Jag hoppas också att det är positivt, för jag tror påkonkurrensalternativet. Jag är övertygad om att budgetministern har läststrukturplanen och en del andra handlingar från Brygginvest och känner tiU mininställning i dessa frågor. Jag står bakom de beslut som fattats, jag harskrivit under dem och jag hoppar inte av dem. Men om det inte finns någonmöjlighet att bygga upp ett konkurrensalternafiv, så vill jag inte medverkatill att bryggerinäringen här i landet skall svältas ut långsamt, med enormaproblem för de anställda som följd. Då blir alternafivet en total samordning,och det finns nog ganska mänga som delar den uppfattningen. Det är riktigt att det finns en överkapacitet, detpåpekade från början. Vi lade i vår strukturplan fast vilkabryggerier vi tyckte skulle få läggas ner. Men i beslut ingår, herrbudgetminister, att nedläggningen av dessa produktionsenheter skall ske isocialt acceptabla former och enligt en strukturplan som gör det möjligt förden näring som är kvar att överleva, är lönsamheten mycket besvärUg ihela bryggerinäringen. Om problemen i bryggeribranschen Man kan också hjälpa till genom attminska importen av öl, som är så omfattande, är inte sålitet. Det skulle sysselsätta ett ganska stort bryggeri. Vi måste alltså pånågot sätt åstadkomma en sådan konkurrens att vi får ned importen, och så attvi får människorna att dricka svenskt öl. Vi måste försöka. Vi har ett bra öl ivårt land och måste försöka se till att också andra människor i världen kan fånjuta av detta goda öl. Vi måste göra ansträngningar till förmån för exporten,så att det blir möjligt för svensk bryggerinäring att överleva. Det finns naturligtvis andra problem också. Vi vet attskatten på öl är hårdare än skatten på vin. Det kan inte bero påalkoholpolitiska utgångspunkter, det har bara blivit på det sättet. Här kanskeman på litet kan tänka sig en omläggning av skatten, så att mangynnar ölproduktionen. Det skulle vara bra om budgetministern i varje fallkunde ge det löftet att regeringen nu mer aktivt än tidigare tar sig anbryggerifrågorna och tar dem riktigt på allvar, så att vi kan få i gångarbetet. Även de mest tålmodiga i den här branschen börjar nu tröttna på attlägga ned mycket arbete och se så litet resultat av det. Det är synd. Vi hinnerinte vänta så . När tåget har gått är det för sent att komma tillbaka ochförsöka få i gång bryggerinäringen på nytt. Jag noterar också att budgetministern kan tänka sig att gåvidare när det gäller öl- och läskskatten. Jag förstår att detta innebärbudgettekniska problem, I det budgetläge vi har måste det vara bekymmersamt attavhända sig en inkomstkälla. Men det finns en möjlighet att leva upp tillriksdagens beslut genom att införa nya skatter på de substitut tillläskedrycker som finns. På så sätt kan man fullfölja beslut. 6Ekonomi- och budgetministern ; Jag kan betyga att jag har tagit den härfrågan på fullt allvar och verkligen också arbetat aktivt med den under mångaveckor. Det är en stor del av min tid som har gått ät just till att försökafinna någon lösning på bryggerinäringens många problem, det kan jag försäkraKjell . Men det går inte att bara springa i väg med något som inte harriktig trovärdighet, utan problemen måste lösas på ett sådant sätt attresultatet har en chans att överleva. Vi har, som jag sade i min replik, prövat ett alternativsom jag trodde höll på att gå i hamn. Men så blev icke fallet-det blev ett nejtack i sista varvet. Vi fick konstatera det, och har man startat på nytt. När det gäller Falken är läget att den nye intressentenfrån Saléninvest har tillskrivit om att få gå in i förhandlingarna omatt få köpa , I vanlig ordning kommer naturligtvis att svarapå den framställningen, har kravet att driva sin verksamhet påaffärsmässiga grunder, och det skall de göra. Det är inte så att jag somminister eller regeringen i sin helhet skall ge några direktiv till denansvariga styrelsen för , vilken har fått direktiv att skötaverksamheten. Det är dess ansvar att i första varvet ta ställning till dennaförfrågan. Importenminskar inte i och för sig konkurrensen i , , 1 stället är det kanske så att de svenska bryggerierna iimporten har en mycket aggressiv konkurrens. Att det finns en marknadsföringutifrån som tar andelar av den svenska marknaden borde i och för sig vitaliseranäringen till att försöka bli bättre och möta konkurrensen på ett klokt ochrikfigt sätt. Jag tror inte att man genom att peka på importsiffrorna skallsäga att vi minskar konkurrensen, om det var mening. Tvärtom,den är ett tillskott på den svenska marknaden med ganska stor aktivitet ochstor tyngd. Därtill skall också sägas att vi utöver och småbryggeriernaäven har Kooperativa förbundets bryggerier, som också utgör en viktigkonkurrensfaktor på den svenska marknaden. Jag håller med om, herr talman, att vi har att verkligen försöka finna ut, om det går att få till stånd enbättre struktur på den svenska bryggerinäringen. Det kommer jag att medverkatill och försöka finna något som är användbart. Men det finns förvisso intenågra givna alternativ i dagens situation. Tvärtom är de förslag som ligger påbordet fyllda med många negativa inslag. Det gör saken, som jag sade förut,väldigt svår att hantera. Om problemen i bryggeribranschen 7CHRISTER EIREFELT (fp): Precis som ekonomi- och budgetministern harredovisat i sitt svar till råder det ingen tvekan om att detfinns överkapacitet inom bryggeribranschen. Det har ju också . Dessutom har vi en negativ marknadsutveckling, vilketgör att våra bryggerier har svårt att hävda sig. Bryggerierna själva sägernaturligtvis, säkert med en viss rätt, att svårigheterna i stor utsträckningberor på de osäkerhetsfaktorer som vi som beslutsfattare ger upphov till, t.ex. när det gäller skattepolitiken, bestämmelser runt förpackningar och annat. Men jag tror att det också finns en annan viktig faktor idetta sammanhang, nämligen det förhållandet att det egentligen saknaskonkurrens på lika villkor i den svenska bryggeribranschen. är ju heltdominerande med en marknadsandel på, om jag inte minns fel, ca 70 %.Därmed blir också i hög grad prisledande i branschen. Min uppfattning ärden, att man måste fortsätta att försöka skapa ett konkurrenskraftigt alternativvid sidan om . Jag är naturligtvis väl medveten om att det är lättaresagt än gjort, såsom situationen ser ut , men jag tror ändå att det ärnödvändigt att fortsätta de undersökningarna, såsom har sagt.