prot · G50928 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill också erinra om att länsstyrelsernasorganisationsnämnd f. n. utreder alla möjligheter lill förbättringar i övrigtpå handelsregistren. Del är enligt min mening viktigt att man får framytterligare åtgärder för att göra det möjligt att förkortahandläggningstiderna. Delta gäller framför allt men ocksåMalmöhus län och . Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1981/82:52 om åtgärder för att ökaexporten av förädlade livsmedel 19 Jordbruksministern ; Herr talman! har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta i syfte att underlätta för svenska livsmedelsföretag atl öka 178 exporten av förädlade livsmedel. Det är viktigt att i dagens läge pröva alla möjligheteratl öka den svenska Nr 28 exporten. Vid ett sammanträde ijordbruksdepartementet med berörda Tisdaeen det intressenter i vårasdiskuterades frågan om ökad export av livsmedel. följd avdiskussionen tillsattes en arbetsgrupp med uppgift all överväga och föreslååtgärder som kan utveckla och främja exporten av högförådlade q åtsärder för livsmedel. Arbetsgruppen, som överlämnade sin rapport , föreslår ,. ;exuorien två typer av åtgärder, dels en offensivare handelspolitik, dels ett främjande förädlade livs- av livsmedelsindustrins internationella marknadsföring. För att stödja ffiedel företagen i deras exportverksamhet föreslår arbetsgruppen all ettsärskilt livsmedelssekretariat inrättas inom Exportråd. För egen del är jag positiv lill atl svenskalivsmedelsföretag ökar exporten av högförådlade livsmedel. Det är samtidigtviktigt att företagen själva engagerar sig i fråga om denna export. Efteravslutad remissbehandling av rapporten kommer regeringen all la ställning lillarbetsgruppens förslag. 20 (): Jag får tacka jordbruksministern för svaret. Grunden för min fråga till jordbruksministern är alljordbruket och förädlingsindustrin har sin trygghet i att vara effektiva ochfinna avsättning för sin produktion. Vi har ett mycket effektivt jordbruk ivårt land och en. även internationellt sett. myckel effektiv förädlingsindustri. På grund av den ekonomiska utvecklingen i vårt land undersenare år har konsumtionen av en de! viktiga livsmedel .sjunkit, t. ex. av köttoch fläsk. Denna sjunkande konsumtion har skapat växande överskott. Dessaväxande överskott tycks vara bestående och av strukturell karaktär. Enligt minuppfattning har de visat sig vara svåra atl hantera enligt den systematik somanvändes under de perioder då vi hade mindre och periodvisa överskott. Jag har en del siffror på hur överskollssilualionen ser uloch kan konstatera all vi 1980 hade ett inhemskt överskott på 5,5 miljoner kilonötkött och fläsk. Prognosen från på ett överskott på nästan nötkött och ett inhemsktöverskott når det gäller fläsk av nästan . Ett sätt all bidralill atl finna avsättning för det här växande överskottet vore att förbättraförutsättningarna för ökad export av högförådlade varor inom stycknings- ochcharkin-dustrin. Jag kan konstatera av jordbruksministerns svar all delfinns en positiv grundinställning i dessa frågor. I den utredningjordbruksministern hänvisar till konstateras också att vissa grundläggandeförutsättningar måsle uppfyllas för alt man skall klara ökad export.Utredningen slår fast att större marknader för svensk förädlingsindustri gerbättre förutsättningar för konkurrenskraft också på hemmamarknaden. Jag upplever del emellertid så atl de åtgärder somföreslås i utredningen inte riktigt räcker. Jordbruket och företagen år beroende också av vissa mindre lättnader och justeringar inom ramen jordbrukspolitiska beslut. Man skulle kunna tänka sig alt som grund anlägga en mer affärsmässig syn på exporten av högförådlade livsmedel. Man skulle kunna tänka sig alt ''" Om åtgärder för att öka e.xporten av förädlade livsmedel exportbidragenför förädlade kött- och flåskdetaljer skulle kunna fastställas för längreperioder än fallet är - delta för all skapa ökad trygghet i exporten. Manskulle kunna tänka sig ell starkare samband mellan importavgifter ochexportbidrag. De borde kunna hanteras gemensamt. Man skulle vidare kunna länkasig all en större del av sortimentet får del av de resurser som står tillförfogande för råvarukostnadsuljämningsändamål. Jag vill fråga jordbruksministern om han. mot bakgrund avden positiva inställning som redovisas i svaret, är beredd all gå vidare enligtde riktlinjer som jag har redovisat här för alt underlätta möjligheterna all fåmer långsiktig avsättning för våra överskott på kött och fläsk. Det här är ju egentligen små detaljfrågor idet stora systemet. där jag inte kan ge ett direkt besked . Dels får väldetta aktualiseras i samband med all vi lar ställning lill del förslag jagförut har presenterat hår. dels får sådana här frågor kontinuerligt las upp iförhandlingar med jordbruksnämnden. 22 (): Detta är naturligtvis små detaljfrågor i detjordbrukspolitiska paketet i det här landet, men jag kan ändå ända konstateraall del för en förädlingsindustri och ell jordbruk som har investerat myckelstora resurser för produktion och vidareförädling av kött och fläsk år myckelbetydelsefullt atl kunna ligga på produktionsnivåer som ger ett maximaltkapacitetsutnyttjande. Det är givetvis tacknämligt med ökade insatser vadgäller marknadsföringsåtgärder, all klara ul vissa handelspolitiska problemetc., som utgör ett visst hinder för ökad export. Men det kan konstalerasall del t. ex. för vissa förädlingsföretag, som försöker jobba påexportmarknaden . är mycket besvärligt atl på tidsperioder , som exportbidragen i vissa fall fastställs för, hinna teckna order,hinna sköta alla de praktiska arrangemangen och skeppa i väg den order som delyckats få. Skall företagen kunna finna avsättning på måsle dedessutom kunna knyta mer långsikliga kontakter med sina kunder, som i mångafall kan finnas på avlägsna marknader. Det skulle underlätta väsentligt omexportbidragen gällde för längre tidsperioder än . Förelagen är givelvisintresserade av alt salsa på ökad export, just för all klara sillkapacitetsutnyttjande, och jag tror all del skulle vara av stor betydelse omjordbruksministern hår kunde ange en positiv uppfattning vad gällermöjligheten all göra dessa - som jordbruksministern själv sade -marginellaförändringar, vilka skulle ha myckel stor betydelse för jordbruket ochförädlingsindustrin i del här landet. Jag vill bara tillägga att det är klart inom ramen för gällande regleringssystem får söka utvägar som är rimligaför att öka livsmedelsexporten och få till stånd bra exportvillkor. Man kan bl. Men det är en fråga som handhas i första hand avjordbruksnämnden. 24 (); Sammanfattningsvis konstaterar jag attjordbruksministern har en i grunden positiv syn på de åtgärder som bör vidtasför alt lösa problemen och klara överskollen på ett för landet positivt sättfrån ekonomisk synpunkt. Efter vår diskussion är jag övertygad om alt maninom den exportinriktade förädlingsindustrin hyser stora förhoppningar på deförändringar som kan komma. Om registreringen av kemiska bekämpningsmedel Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på interpellation 1981/82:18 om registreringen av kemiskabekämpningsmedel har frågat mig om regeringenavser atl vidta några åtgärder dels i anledning av de uppgifter som framkommitom bristfällig vetenskaplig dokumentation vid regislering av kemiska bekämpningsmedel,dels för att möjliggöra insyn i produklkonlrollnämndens registrering avbekämpningsmedel och andra miljöfarliga varor. Om del framkommer misstankar om brister iunderlagsmaterialet till registreringsbeslut är det i första handproduktkonlrollnämnden som prövar vilka åtgårder som bör vidtas. I ett tidigaresådant fall har en omprövning av nämnden inneburit alt registreringarna förvissa medel återkallats. Med anledning av uppgifter som kommit fram om alt bristerupptäckts vid inspektion av vissa laboratorier i har produklkonlrollnämndenskansli haft kontakt med vederbörande amerikanska myndigheter. Upplysningar hardärvid från amerikansk sida lämnats om att bristerna var av sådan karaktär atlde hade avhjälpts före en ny inspektion. Trots detta har en genomgång gjorts avde handlingar som legat till grund för registreringen i av berördapreparat. Därvid har enligt vad jag erfarit den bedömningen gjorts att detfåtal rapporter som finns från de utpekade laboratorierna inte har haft någonavgörande betydelse vid registeringsbe-slulen. andra fråga berör avvägningen mellanallmänhetens intresse av insyn och näringslivets intresse av alt vissauppgifter inte skall bli offentliga. Delta avvägningsproblem finns inte barainom produklkonlrollen utan på en rad andra områden. I densekretesslagstiftning som vi har finns regler om hur prövningen i enskilda fallskall ske. Sekretess gäller för uppgifter rörande enskilds affärs- ellerdriftsförhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat när det är fråga omutredning, tillståndsgivning och tillsyn enligt lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor. Sekretessen gäller dock bara om det kan antas atl detberörda företagel lider skada om den aktuella 13 protokoll1981/82:25-28 Om registreringen av kemiska bekämpningsmedel uppgiftenröjs, vilket prövas av vederbörande myndighet. Avslår myndigheten en begäranatt få la del av handling kan beslutet överklagas till kammarrätten ochdärefter till regeringsrätten. Regeringen kan också i särskilt fall förordna omundantag från sekretess, av vikt all uppgiften lämnas. De regler som gäller på området har utformats medutgångspunkt i all största möjliga öppenhet skall råda. Reglerna ger enligt minmening goda möjligheler atl i det enskilda fallet göra en rimlig avvägningmellan de intressen som här står mot varandra. 26JOHN (vpk): Jag lackar jordbruksministern för svaret.Anledningen till mina frågor är följande. Människorna känner stor oro för de kemiska medel somanvänds i vårt samhälle. Den oron avspeglas i den debatt som förs. Farhågornaminskar inte heller av de olika avslöjanden och uppgifter som förekommer i dendebatten. Människorna har ingen större tilltro till vare sig dem somtillverkar dessa medel eller dem som skall utöva tillsyn och godkänna medlen.Här kan man verkligen tala om en förtroendekris. Människor som i sitt dagligaarbete skall handskas med dessa medel vet inte vad de innehåller. Forskare somvill forska om gifter i arbetsmiljön förvägras information frånproduktkontroll-byrån, delta med hänvisning till sekretesslagstiftningen. En mycket känd forskare i vårt land. även anlitad iinternationella sammanhang, är mycket hård i sitt omdöme om förhållandena pådetta område. Han säger: "Myndigheter och personer i ansvarsställningmyglar för alt dölja obekväma sanningar. De försöker medvetet tona nerberättigad oro hos många människor. Orsaken är ingen gåta. Det slår helt enkeltför mycket pengar på spel för att vedertagna hedersregler skall få någonframskjuten placering i vårt samhälle. De som håller i trådarna undviker alltala klarspråk. De kämpar i stället med näbbar och klor för alt läggadimridåer. Jag har varit med i leken för att våga göra ettså kategoriskt uttalande." Dettaärmycket hårda ord, och jag lämnardemutan kommentar.Men vad skall människorna tro när de läser sådana påståenden? Allra helst omdet har inträffat händelser på deras arbetsplatser som i varje fall inte harbidragit lill atl minska deras oro. En sådan arbetsplats är en plantskola iVärmland som startades . Ett femlonlal personer hörde till den förstaarbetsstyrkan. har fyra av dem dött i cancer, tre avdessa varunder . De har haft tre gemensamma nämnare: arbetsplatsen,bekämpningsmedlen och cancer. De anställda hade också besvär av andrasjukdomar, men när de frågade vad det var som de höll på med fick de vela attdet inte var något farligt. Lagen om miljö- och hälsofarliga varor stadgar entydigtatt den som vill marknadsföra en produkt måsle bevisa att varan är oskadlig förmänniskor och miljö. Men vad händer varje gång en alarmerande rapport läggsfram om misstänktarisker och skadlighei hos ett kemiskt medel? Jo, då kommer beskedel väldigtsnabbt: Det är inte bevisat atl medlet är skadligt. Det samband mellan medeloch sjukdom som i rapporten kanske antyds eller anförs som troligt är intebevisat. Atl helt leva upp lill denna lagstiftning är svårt, ja,kanske omöjligt - det står nog klart för envar. Men får man det intrycketatt bevisbördan ar den omvända, nämligen att tillverkarna måste överbevisas omsina produkters skadlighet. Vi har fått läsa uppgifter om alt de vetenskapligarapporter som har legal till grund för registrering av bekämpningsmedel ärfalska. Om delta är med sanningen överensstämmande innebär det attbekämpningsmedlen har registrerats på basis av en bristfällig vetenskapligdokumentation. Naturligtvis är det omöjligt för en lekman alt fälla någrasom helst omdömen om sådana uppgifter, och jag skall heller inte begära någotuttalande från jordbruksministern. Vad jag däremot förväntade mig var någonantydan från jordbruksministerns sida att det äntligen är dags att lätta påhemlighetsmakeriet när det gäller registrering av kemiska medel. Det är enligtmin mening den enda rätta åtgärden för all skapa förlroende och minskamänniskors oro. Det är orimligt atl kemiföretagens intressen skall gå föresvenska folkets intressen. De fackliga organisationerna är också mycket kritiska tillden gällande sekretesslagstiftningen. I anledning av fackens och forskarnaspropåer om en ändring av lagstiftningen säger arbetarskyddsstyrelsens chef; Jagär beredd all gå så långt som all del kanske är dags alt kullkasta de gamlaformuleringarna. Någon sådan fundering har icke jordbruksministern eftervad som framgår av svaret. Jordbruksministern säger att reglerna ger godamöjligheter all göra en rimlig avvägning mellan de intressen som här slår molvarandra. Jag måste då fråga jordbruksministern: forskarna fel isin kritik? Vidare: På vilken sida står jordbruksministern i denna s. k.intressekonflikt? Finns det anledning att hemligstämpla undersökningar omprodukternas skadlighet resp. oskadlighel? Enligt min mening kommer ävenframdeles besked från produktkonlrollnämnden att las emot med misstro, så längesom man gömmer sig bakom hemligstämpeln. Om registreringen av kemiska bekämpningsmedel Får jag säga till alt jagnaturligtvis anser alt det är angeläget att antalet hemligstämplade- uppgifterblir så litet som möjligt. När information efterfrågas avallmänheten bör myndigheten visa öppenhet och smidighet vid sin prövning,enligt de regler i sekretesslagstiftningen som jag har redogjort för. Jagvidhåller att de reglerna ger möjlighet atl beakta alla berörda intressen. 28JOHN (vpk); Jag kan återigen hänvisa till den forskarejag tidigare Om åtgärder mot försurning av mark och vatten Han säger att han ibland får hålla på i månaderatl förhandla med kemiföretagen och köpa informationen därifrån, om han skalllyckas få tag på denna information - information som det skulle ta en minut attfå genom ett samtal till produktkontrollbyrån. Men där vägras han denna information. Denne forskare säger: Vi skulle kunna göra myckel för attförbättra miljön ute på arbetsplatserna, om vi hade tillgång lill den härinformationen. Han säger vidare att det bör vara möjligt atl klistra över ellerta bort t. ex. uppgifter om företaget och om tillverkningsmetoden. Vad vi ärute efter är alt få reda på vad medlen innehåller. Han påstår också att del finns en skillnad i fråga omvilka forskare som vänder sig till produktkontrollbyrån. Han säger all det vorelättare om han vore sanktionerad bland de höga befattningshavarna inomindustrin. Han plockar fram exempel på all de forskare som är verksamma inomindustrin har myckel lätt att få tillgång till information. De har aldrig haftnågra probleman få fram samma sorls uppgifter som vi har fått förhandla osstill via exempelvis försäljarna av en produkt, säger han. När det gäller alla dessa rubriker, oklarheterna ommystiska sjukdomsfall osv. och hela den här debatten är enligt min uppfattningdet mest verksamma sättet att komma ifrån allt delta, skapa klarhet och ingemänniskorna förtroende att lätta på hemligslämpeln, att ändrasekretesslagstiftningen. Det uppfattas annars - jag tycker med rätta - som slår vakt om kemiföretagen, gifttillverkarna, och lämnar människorna, demsom skall handskas med dessa produkter, nästan helt åt sill öde. 29 Jordbruksministern : Herr talman!När nu tar upp sekretessreglernas konsekvenser inomarbelsmiljöområdet, vill jag bara erinra om att den frågan är föremål föröverväganden inom en särskild utredning, som kommer alt avge sitt betänkandenågon gång . Till dess får vi väl vänta och diskutera frågan urden här synvinkeln. 30 (vpk): Får jag bara uttrycka den förhoppningen allvi alla skall försöka medverka till alt vi får en radikal ändring till ståndjust på detta område. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 1981/82:19 om åtgärder motförsurning av mark och vatten 31 Jordbruksministern ; Herr talman!Lars-Ove har frågat mig om regeringen är beredd att vidta kraftåtgärderför att motverka försurningen av mark, sjöar och vattendrag.Vidare har han frågat om regeringen är beredd atl ställa Nr 28 erforderligamedel till förfogande för kalkning av sjöar, mark och vattendrag Tisdaeen den för allförsurningsholade sjöar skall kunna bevaras och redan drabbade jy Regeringenhar för avsikt att lämna en proposition till Qy åtsärder mot riksdagenangående åtgärder mot försurning. I propositionen skall behandlas försurnins av a. och förslagtill främst kalkning av fjiark och vatten sjöar och vattendrag samt miljökrav vid koleldning. Regeringsförslag i de frågor som har tagit upp kommer således snart att föreläggas . 32LARS-OVE (vpk); Jag tackar för svaret på interpellationen. Jagkan inte säga att det är vare sig dåligt eller bra, eftersom det inte utgörsvar på mina frågor. Det skall komma en proposition , sägerjordbruksministern. Jag har inte direkt frågat om tidpunkten för framläggandeav den propositionen, utan jag har frågat om regeringens viljeinriktning närdet gäller denna mycket svåra och besvärliga sak. Jag har i min interpellationpekat på all försurningen av mark och vatten i slörre delen av det län jagrepresenterar här i nu nått ett stadium då katastrofen är nära. Av enrapport från , och fiskerinämnden framgåratt en tredjedel av länets 6 000 sjöar är starkt försurade och det biologiskalivet hotat. Vattendragen har också ett väldigt lågt ph-värde. Vi vet att dettabl. a. leder lill att fisken försvinner. Mest akut är lägel i västra delar, alltså iVästerdalarna och i den del som kallas Västerbergslagen. Men i alla kommuner ilänet finns sjöar som håller på alt dö. I larmrapporten konstateras också att nedfallet avförsurande ämnen nu börjat påverka grundvattnet, vilket förorsakat förhöjdasulfalhalter och en ökad urlakning av hälsofarliga tungmetaller, såsomaluminium, kadmium och koppar. På andra håll i landet har grundvattnetsförsurning nått en sådan grad att dricksvattnet i en del brunnar är renthälsovådligt. Försurningen berör inte bara sjöar och vattendrag utanpåverkar också våra skogar. Kunskapen på detta område är, som vi vet. Men vi vet i alla fall att markförsurningen har en negalivinverkan på skogens tillväxt. Vi vet också att orsakerna till försurningenligger i svavel- och kväveutsläpp från våra grannländer, liksom i de inhemskautsläppen från industrier och värmeanläggningar. De marker vi har. medkalkfattiga berggrunder, gör alt nedfallets försurande effekt lättare slårigenom. Del gäller bl. a. Västerdalarna. Vidare vet vi alt ändringarna när detgäller konstgödselmedel till viss del kan inverka på försurningen. Men det är inte bara i som försurningen är ettproblem. Det gäller ju stora delar av vårt land. Först måste man vidta de åtgärder som jag har pekat på iinterpellationen. Del kunde vara intressant alt höra vilken inställning regeringen och Om åtgärder mot försurning av mark och vatten På måste vi ju täppa till utsläppen vid källorna, vilketförutsätter internationella överenskommelser, så atl industrierna inte spyr miljöfarliga föroreningar. Vi vet atl de gjorda insatserna inteär tillräckliga, ulan vi måste öka våra insatser. Kanske måste vi t. o. m. varaföregångare i vårt eget land för att kunna uppnå något resultat, och då är delavgörande hur vi sköter våra problem. Vi måste alltså begränsa våra egnasvavelföroreningar. Del måste ordnas rökgasrening vid förbränning av olja ochkol. Vi får se vilka normer som vi skall ha når det gäller kol. Vilkeninriktning har man: Gäller den gamla energipropositionen, eller skall det blisträngare regler? En annan sak är att vi måste gå över till lågsvavlig olja. Även när det gäller skogen måste vi vidta åtgärder. I dagutrotar vi lövträden - vi skall ha kvar bara barrskog. Så mycket kan vikonstatera . trots att forskningen inte har kommit så långt.,att lövträdenskulle minska försurningen, åtminstone någol. Men på korl sikt är del helt avgörande alt vi gör enkraftig satsning på kalkning av framför allt sjöarna. Vi kan konstatera allförsurningen är del stora miljöhotet för gemene man . Därförgäller det alt snabbt vidta de här åtgärderna. Vad kommer man då atl göra?Kommer man att tillgripa en ökad kalkning för alt stoppa försurningen, innan deandra åtgärderna hinner vidtas? har ju uppskattat att vi om några årskulle behöva 200 milj. kr. för kalkning, om vi skall kunna stoppa försurningeni de hotade sjöarna och eventuellt återställa de drabbade sjöarna. Vi vet juatl anslagen för kalkning länge har varit mycket låga med tanke på vad somhänder. Då måsle man fråga sig: Vilken ambitionsnivå kommer man all ha? Del ärväl ändå inte så atl regeringens mål närdet galleri, ex. kalkning- målet måvara 30, 50, 100, 150 eller 200 milj. kr. under en viss lidsperiod-ärhemligstämplat. De som lever i de hårt drabbade kommunerna måste ändå kunnaföra en debatt om regeringens och jordbruksministerns inställning lill de härfrågorna på lång sikt. En annan fråga - som jag tog upp tidigare - gällergrundvattnet och dricksvattenförsörjningen på . Hur kommer påverkanatl bli och på litet ? Finns det inte här enöverhängande fara? Hur förhåller del sig med forskningen? Vad känner vi till omdenna utveckling? För min del är jag oroad med tanke , om vi baralåter utvecklingen ha sin gång. Detsamma gäller skogsindustrins inriktning. Vi vet vilkeninriktning det är . Till stor del är det fråga om rovdrift. Vad kommerdetta att betyda på litet ? Var finns forskningsinsatserna, ochvilka tankar har man med avseende ? Intressant är också vad det skulle betyda når det gällerarbelstillfållen. om vi skulle börja kalka våra sjöar . Jordbruksministernbrukar ju diskutera antalet arbetstillfällen då det gäller andra delar avskogsbruket. Kommer man alt med tanke på propositionen fundera litetöver vad en kraftigsatsning på kalkning av våra sjöar skulle betyda, kanske räknat ihelårsarbeten? en fråga som har alt göra med kalkningensfinansiering; Faller satsningen på kalkning av våra sjöar inom regeringenssparplan, så all den satsning som vill ha kommer atl krympasavsevärt? 33 Jordbruksministern : Herr talman!Lars-Ove får finna sig i att i vanlig ordning få svar på dedetaljfrågor han ställde i samband med att propositionen avlämnas . Delta är en vederlagen regel. När det gäller regeringens viljeinriktning är jag myckelförvånad över all den har undgått - knappast någon annan frågainom miljöområdet har ju diskuterats så livligt, och knappast någon annan frågahar vi ägnat så mycket kraft åt. Jag påminner om konventionen i , som 33länder undertecknat, och jag påminner om de resor i många länder som jag hargjort för alt få dessa länders regeringar all mer aktivt arbeta för att minskaluftföroreningarna från sina länder. Det är ju så alt av allt surt regnsom faller ner över kommer från andra länder och alt vi själva bidrarmed av det. Del är också så-vilket väl inte kan ha undgått Lars-OveHagberg - atl vi anordnar en stor internationellmiljökonferens i om just försurningsproblemen, varvid vi har inbjudit33 länder atl delta. Detta är ju inga nyheter. Allt delta är också ett uttryckför regeringens ambition och viljeinriktning på det här området. Om åtgärder mot försurning av mark och vatten