prot · G50992 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag fick personligen det beskedet - det kan väl få sägas här ikammaren - all eftersom man i finansutskottet hade moderala samlingspartietsvice ordförande, sä var det full förhandlingsberedskap i utskottet. Då utgickvi i regeringen naturligtvis ifrån att man kommer atl klara hem det här pänågot sätt, om det fanns vilja atl nå en lösning. Därtill kommer - det tyckerjag också får sägas till protokollet - all regeringspartiernas representanter ifinansutskottet gav bud för all försöka få i gång en dialog. Jag kan barabeklaga att de inte följts upp pä etl bältre säll. Men så blev det inle.I söndags,nåddes dock en överenskommelse med moderala samlingspartiet om hur man skalldra in resurserna. Jag tror ändå, , atl det frän regeringsrepresentanternassida har vidtagits de åtgärder som man rimligen kan begära. Så över till huvudfråga i dagens inlägg,kommentarer lill långtidsutredningens avstämning. Del här är naturligtvis eft mycket intressant aktstycke,som vi får anledning att återkomma till . Del är ettriktigt anlagande som gjorde, att regeringens politiska slutsatserfår vi presentera för första gängen i samband med framläggandet avden reviderade finansplanen. Men de slutsatser som dras av utredningen självoch som här har refererat rätl mycket lill tror jag man kan tafasta på redan i en första kommentar. Vem vill annat än instämma inödvändigheten av att stärka konkurrenskraften, atl över huvud taget försökaarbeta mot en bältre balans i ekonomin, när det gäller både den internaekonomin och den externa mot utlandet. Där är det inga motsättningar, efter vadjag kan förstå. Några sådana framkom inte heller av inlägg. Hanhade ändå den uppfattningen att regeringen skulle ha blivit så nöjd, som hanformulerar del, med septemberpaketel - devalveringen då i första hand - atl manså alt säga har slagit sig till ro och atl man därefter inle gjort så värstmycket för atl arbeta sig mot en ekonomisk balans. Del här har jag bestridit tidigare i dagens debatt, ochjag gör det nalurliglvis även gentemot . Jag tycker tvärtom atl dethar skett kolossalt mänga vikliga ting . Del mästeväl ändå upprepas att de satsningar vi har gjort för att få i gång sparandettill näringslivet är av fundamental belydelse för att stärka konkurrenskraften.All vi har fått en bältre rörlighet på arbetsmarknaden och att vi föreslår nyaåtgärder för alt komma längre i det hänseendet är en annan viktig sak. framförallt naturligtvis vidtagit en rad åtgärder pä del skatlepolitiska området, somstärker bäde företagandel och löntagarnas intresse att öka sin arbetsinsats ochsitt ansvarslagande. Här fanns naturligtvis en vilja från sidaatt i negaliva ordalag äter ta upp den överenskommelse vi har gjort om sänktamarginalskatter och den begränsning av avdragsrätten som är kopplad till den reformen.Vi får, som mycket riktigt sade, också på den punkien möjlighetatt återkomma. Jag tänker inte ge mig in i förhistorien - del blir baraupprepning av tidigare debatter. Del kan vi lämna därhän för dagen. Men det som är av betydelse är att den här skaltereformen- som efter vad jag har uppifattat var mycket hett efterlängtad av moderalasamlingspartiet, i varje fall i den del som gäller sänkta marginalskatter -icke var möjlig att nå utan den aktuella kopplingen. Vi har fäll en bred politiskuppgörelse som skapar nya möjligheter men också ställer krav på den ekonomiskapolitiken. Etl sådant ;ir att vi med än större iver behöver ta oss ner tilllägre inflationstal. Det borde i och för sig ha ett egenvärde all bekämpainflalionen så myckel man orkar. Jag är litet överraskad av atl man fränmoderata samlingspartiet så ofta ifrågasätter det möjliga i att nä en inflationpå5 ä6 %. Det borde vara en ulomordentiigt viktig sak för oss alla att utformapolitiken så att vi kommer ner till de inflationstal som för något tiotal årsedan tedde sig i högsta grad naturliga eller i överkant. Det är intemer än elt par decennier sedan vi hade inflationstal långt . Har vilyckats få ned inflationstakten från i årslakl till på baranågra månader-en reducering med en tredjedel av inflationstakten - vore det välkonstigt om vi inte skulle komma vidare i samma riktning om vi anstränger oss.Detta förefaller än mer möjligt om man betraktar den internationella prisutvecklingen.Jag har nämnt oljepriserna som är av fundamental betydelse för den svenskaekonomin. Det finns en stark vilja i land efter land inom OECD-blockel, sommest påverkar vår ekonomi, atl få ner inflationstakten. Är delta så oerhörtorimligl atl moderata samlingspartiet behöver ifrågasätta inflationsskyddet iskattesystemet? Del blir f. ö. också ett ifrågasättande från sidaav de slutsatser som långtidsutredningen gör i sin avstämning förde närmasteåren. Jag tycker att det aren viklig uppgift för oss atl pä olika vägareftersträva en nedgång i inflationstakten och alt vi gör det i den takt sorn vihittills har lyckats med. Jag tror att det är möjligt mot den bakgrund jag härhar tecknat. En annan del av skatleförslaget som inte heltoväntat tog upp här är finansieringen. Här ligger överenskommelsennaturligt nog fast. Man gör inte några lappkasl när man nått en bredparlamentarisk uppgörelse i en sådan här central fräga, vars lösning skallgälla , . Vi har enats om att finansieraskattesänkningen med arbetsgivaravgifter och hålla enöppenhet för år två och tre. Detta ger en möjlighet alt ifrågasätta, och detgjorde , om det gär alt avväxla den 2-procentiga uppräkningen avarbetsgivaravgiften i avtalsrörelsen. Det sker förmodar jag mot bakgrund averfarenheterna frän 1970-talets Hagarundor. Det är väl ändå helt klart, , all dagenssituation är myckel annorlunda mot den vi hade i mitten av 1970-talel. Delråder en hell annan insikt om nödvändigheten av all anpassa ullaget urproduktionen till resultatet av produktionen. Man har inle de överdrivnaförväntningar pä tillväxt som vi kanske fortfarande hade i mitten av1970-talel. De här insikterna tycker jag på etl radikalt sättförändrar möjligheterna lill trovärdighet i en avväxling av en höjdarbetsgivaravgift mol inräkning i avtalet. Jag ser att min talelid är ute . Jag fårkanske lillfälle alt återkomma. Sammanlaget vill jag ändå säga atlskalteöverenskommelsens finansiering och dess inflationsanlagande ligger väl ilinje med de slutsatser som långtidsutredningen här har gjort. 50GÖSTA () replik: Lät mig först starkt understryka alt då delgäller grundsynen pä den ekonomiska politiken och då det gäller de principiellariktlinjerna för den ekonomiska politiken är de tre borgerliga parlierna ense. När det gäller tillämpningen av riktlinjerna är vi inleense. Vi menar att regeringen har lagil för små sleg och att regeringen haravvikit från träffade uppgörelser. Vi anser att effekten av vad regeringen hargjorl blir betydligt mindre än vad den skulle ha blivil, om politiken hadegenomförts tillräckligt klart och tillräckligt målmedvetet. Avvikelsen då det gäller ulgiftssänkningarna hör lillbilden. Jag kan förslå alt del är besväriigi att komma överens i entvåparliregering - del är besvärligt i en Irepartiregering också. Ni kundetydligen inte komma längre. Men del innebar all budgetförslaget skilde sig fränvad hade beslutat med åtskilliga miljarder kronor, som hade varilvälbehövliga av alla möjliga olika ekonomiska skäl. Sedan är det riktigt att del har skett många ting, att manhar lagl om politiken i många hänseenden som kommer att leda till väsentligaförbättringar framöver. Jag skulle bara vilja fråga, eftersom atl rörligheten på arbetsmarknaden har blivit betydligt större: Hardetta verkligen kommit lill uttryck? Har det verkligen visat sig att deneftersträvade rörligheten och den eftersträvade ökade anpassningsvillighetenhar kunnat förverkligas? Sä till skatteuppgörelsen. Det var naturligt, sade RolfWirtén, för all vilja kritisera den här skatteuppgörelsen. Jagskall vara alldeles uppriktig. Jag skulle helst vilja slippa alt kritisera den.Det är inget självändamål alls att behöva tala om någonting sa trist som denhär skatteuppgörelsen - både för sammanhållningen mellan våra tre parlier ochför ekonomi. Jag menar atl skatteuppgörelsen är en olycka i båda dessahänseenden. Därför är del med djup smärta som jag tvingas påvisa någonting somjag anser vara skadligt - jag menar alt del är min skyldighet alt påvisa delta. Ingen behöver tveka om alt vi vill hamarginalskallesänkningar- om del är något parti som har slagils förmarginalskattesänkningar , så är del vi.Men del var inle möjligt alt åstadkomma de marginalskatlesänkningarna, sägerRolf . Varför var del inle det? lägger man fram förslag om ändradsjukförsäkring, och man drar in pengar frän kommunerna med en enda röstsmajoritet. Varför skulle man inte ha kunnat genomföra någonting så positivt somen stor marginalskaltereform med en enda rösts majoritet, om bara viljanfunnits, ? Men viljan svek-skall vi säga på något håll eller pånågra håll; sedan får man tolka det efter behag. Jag tycker måhända att även en skidåkare skall varaförsiktig med att använda begreppet "lappkasl" dä del gäller ändringav skattepolitiken. Vem var det som gjorde det första lappkaslel påskattepolitikens område? Inte var del jag, utan i så fall närmastVasaloppsåkaren . Beträffande indexregleringen vill jagsäga att om det voreså, , atl man genom att bestämma atl man inle skall indexregleraskatteskalorna inflation kunde åstadkomma en sänkning avinflationstakten ner lill , då skulle ingen vara gladare och lyckligare änjag. Men del räcker inte bara med ord. Del räcker inte alt bara sälta inspärrar i skattesystemet och tro sig därigenom kunna pressa nerinflalionsnivån. experter har ju konstaterat att deninternationella inflationen troligen kommer atl ligga påomkring , dvs. ungefär 2 enheter över den svenska. För atl klaraekvationen när del gäller att nå ner till utgår man från att Sverigeskall appreciera den svenska kronan under loppet av . Jag trorinle atl det räknestycket håller. Men experterna har tvingats alt ägna sig åtdel för atl laborera med önsketänkandet om inflation. Blir det så, ärdel bra, och då skall jag i stillhet hurra för , som har åstadkommitdetta med sin siffermagi. Då det gäller avräkningen av arbetsgivaravgiften pålönerna, så vet vi som var med då alt uppgörelsen under Hagaiiden ledde tillalt av avgiftshöjningarna avräknades i lönehänseende- i den mån manöver huvud tagel kan fastställa själva basen för avräkningen. Resten vältradesvidare i form av prishöjningar. Och när vi vel att det uirymme som slår lillförfogande begränsas till nominellt - inte realt - 1,5 ä , då skall man varaväldigt sangvinisk om man tror all det skall bli lätt atl åstadkomma dennödvändiga avräkningen i löneförhandlingarna. Även med den optimistisktberäknade inflationen på innebär ju detta, redan innan man göravräkningen, atl löntagarna skulle få en realt sänkt lönestandard. Och visstskall man vara optimistisk, särskilt om man är finansminister. Men ibland finnsdet gränser för optimismen som en mera pessimistisk betraktare har allanledning att peka på. 51Ekonomi- och budgelministern ; Jag noterar alt inle alls tyckeratt del är någon skillnad mellan situationen nu jämfört med den som rådde pä1970-lalel när det gäller bedömningarna av vilkel utrymme som finns att ta ut iavtalsförhandlingar. Jag tror ändå alt insikterna om de svårigheter vi har iekonomin är helt andra än då. Därför menar jag att här äralldeles för pessimistisk i sina bedömningar. Därtill kommer all bakom skaltereformen stär de två sloralöntagarorganisationerna. De har tillstyrkt och anser alt det är en bra reformsom genomförs, även om anser den vara en olycka. Det är ändå rätt underligt, tycker jag, att moderatledarenGösta har den värderingen av en marginalskallesänkning som ger 9 av 10hellidsarbetande en högsta marginalskatt pä , alltså precis del som GöstaBohman ville uppnå i trepartiregeringen. Det har blivit en bred uppgörelsebakom denna reform. Jag tillåter mig alt fortsätta alt säga, , attom vi inte hade försökt bredda underlaget för en marginalskaltereform på detsätt som mitlenparlierna gjorde, sä hade vi inte haft den här reformen i hamn . är den säkrad, och jag tror atl den kommer all vara till stort gagn förden svenska ekonomin i fortsättningen. Det finns så mycket av fördelar inbyggti en marginalskattesänkning. Det gäller också - del vill jag tillägga - denbegränsning i avdragsrätten beträffande vilken själv till mig ochandra skrivit och betonat betydelsen av atl den genomförs möjligt. sade i sitt huvudanförande all del anförlskritiska synpunkter av remissinstanser. Del är väl dä värt all säga alt införslutupploppel, när vi nu skall gå över till att skriva propositionen, har mankommii överens mellan socialdemokraterna, cenlern och om en delförbättringar. Jag bedömer del i varje fall vara en klar förbättring att manfär en förenkling av deklarationsförfarandet - och naturligtvis den fortsattahanteringen hos bäde taxeringsnämd och skattemyndighet. Vi har vidare lyckatsfä in sexårsregeln för nyföretagande. Jag och många andra har menat att det ären svag punkt om man inte i elt nystartat förelag får möjlighet att göra avdragför förlustår, under senare vinstår. har de tre partierna kommit överensom, och jag tror att det är en klar i förhållande till det förslag viförst diskuterade och gjorde upp om. Det finns i skatteuppgörelsen också endel andra förenklingsinslag som jag tror kommer all vara till nyUa. Jag skulle också vilja ta upp finansieringenav skallereformen. Del är klart att man kanske skulle önska slippa finansieraen skaltereform på 10 miljarder - det är uppenbarligen del som till i sin argumentation . Men är del försvarbart all göra det?Gösta själv ansåg i varje fall inte det han var med iregeringen. Då var det full överensstämmelse mellan de tre regeringspartierna,alltså , och , om atl man skulle lotalfinansierareformen. Del är väl också rimligl att man när det gäller en reformsom genomförs som del här är fråga om - - gör klartför arbetsmarknadens parter hur detta skaM gä lill och alt det inte är fråga omen skattesänkning utan om en skatteomläggning. Vi har inte, som i sitt anförande , loval några skattesänkningar. Han satteupp det som ett viktigt mål. Och det kan det väl i och för sig vara. man harett budgetunderskott i 80-miljardersklassen är det litet ivrigt atl lovaskattesänkningar. Det är bra nog om vi kan göra vettiga skatteomläggningar somskapar dynamik i ekonomin. Att i det här skedet lova skattesänkningarförefaller mig något dubiöst. attackerar regeringen för att inle följa uppsina sparmål. När vi i den reviderade finansplanen skrev insparmålet på 12 miljarder var del också klart angivet att vi skulle göra enanpassning efter konjunkturen och se på inkomstsidan. - delta varalllsä för nu snart etl är sedan - har onekligen bedömningen av både deninhemska och den internationella konjunkturen förändrats rätt dramatiskt -tyvärr, måste jag säga. Det är inte så all konjunkturen har förbätirats. Istället har den högkonjunktur som vi trodde redan skulle vara här i början av1982 skjutits framåt. är det enligt de internationellakunskaparna troligt alt vi i stället har den , och kanske inteförrän . Det förvånar mig att moderata samlingspartietvill driva tesen, att man inte skulle på ett rimligl sätt anpassa sig efterdenna förändring i ekonomin. har vi lagt in tunga besparingar under budgetåret1982/83, med många inslag från just . Del tycker jag är enriktig konjunkturanpassning. Jag håller med finansutskottets ordförande om alt det ärall anledning all med iniresse se på hur vill klara den betydligtstörre sparinsats som de i sin motion lovat när det gäller sjukförsäkringen ochhur de skall klara de besparingar de utlovat på bostadspolitikens område utanatl köra fasl. Också andra förslag till besparingar i myckel snabb takt somförts fram, i den moderata motionen kan verkligen ifrågasättas. Jag vill , fru talman, säga att om det finns skälatt exempelvis på grund av konjunkturen företa en lindring i beskattningen fårman naturligtvis göra det på del sätt som vi har gjort. Vi framladesom bekant av det skälet etl förslag till sänkt moms. Det underliga äralt när vi gjorde det var ganska kritisk. Men det är den vägen somjag tror atl man skall arbeta. Man skall ge klara anvisningar om hurskattereformen skall finansieras, och sedan får man anpassa skattetrycket somsådant via momssänkning eller någon annan åtgärd när det finns skäl för det. 52GÖSTA () replik; Det finns faktiskt elt skäl lill all jagbeklagar att jag inte sitter i regeringen - då skulle jag kunna tala lika längesom . Dä hade vi varit mer jämställda. Men mina tunga, sakligaargument får väl väga upp kvantiteten från sida. För protokollets skull: jag är faktiskt inte moderatledarelängre. Jag är pensionerad i den egenskapen. Jag förslår inle när han gör gällande atl vijämrar oss över marginalskattesänkningen. Det gör vi inte alls. Vi hälsar denmed största tillfredsställelse. Vi tycker bara atl den har blivil, för att talasvenska, rumphuggen,och vi anser att effekten av den kommer atl bli betydligtsämre än den skulle ha blivit om det förslag hade genomförts som vi var ense omden 3 februarii trepartiregeringen. Och jag kan fortfarande inte begripa varför Nr 92 maninte kunde föra fram sitt eget förslag till . Vi hade en röstsmajoritet i . vågar regeringen föra fram förslag som är merimpopulära - om ändrade sjukförsäkringsförmåner, om åtstramning av denkommunala verksamhelen och mycket annat. Vad är del som gör all juslmarginalskattesänkningen, denna centrala och viktiga del i den svenskaekonomins ålerslällningsprocess enligl egen vokabulär, spelar ensä speciell roll all man inle vågar utnyttja den majoritet som svenska folkethar givit regeringen för att genomföra någonling så verkligt betydelsefulltför' hela ekonomin? Det är det som jag har sä svårt all begripa. har fel när han säger alt man har lyckats tabort de flesta skönhetsfläckarna i skalleförslaget. Man bryter mot gamla vedertagna principer. Rättsosäkerheten kvarstår.Och det är betecknande att del framför allt är skatterätter ochskaltemyndigheter som har framfört krilik mot rättsosäkerheten i det nyaförslaget. Och delta har regeringen inte gjorl elt skvatt ät, del kvarstår.Sverige har ställt sig bakom Kleppemodellen, som har underkänts av de norskaupphovsmännen. Del vittnar om alt man har befunnit sig i en tvångssituation. Beträffande den s. k. finansieringen konstaterade jag allenligl den nya långlidsutredningsrapporten kommer skatteuppgörelsen att geskatteinkomster som med överstiger vad som enliglutredningen erfordras för att finansiera en offentlig utgiftsökning på ungefär1 %, dvs. den utgiflsökningstakl som både regeringen och lidigare harbundit sig för. Skatleöverenskommelsen ger inkomster för atl finansiera en drygtdubbelt sä snabb utgiftsökning som den som LU 80 räknar med och som regeringoch riksdag har uttalat sig för. Det är naluriigtvis bundenheten ochlappkastresonemangen som gör del, annars skulle som ekonomiministerstä upp och jubla och säga: Här har vi en möjlighel atl klara denna viktigareform - som skatteuppgörelsen enligt mening innebär - utan attbehöva la de negaliva konsekvenser som en arbetsgivaravgiflshöjning medför förlöntagarna, i inflationshänseende, för konkurrenskraften och myckel annat. Jagförstår inte varför man inle med uppräckta händer lar emot den presenten. Allsocialdemokraterna, högskatleparliet, inte vill ta emot den kan jag förstå, menRolf borde väl göra det. Det är framför allt mol den bakgrunden sombudgetunderskottet/är sä betydelsefullt. Skall man klara ekvationen attfinansiera skatteöverenskommelsen med besparingar och inle genom nyaskaltehöjningar måste besparingsarbetet bedrivas målmedvetet och konsekvent.Och är det beklagligt atl regeringen inle höll fasl vid att spara de 12miljarder kronor som den utlovat. Och regeringen har ju själv deklarerat inle skall la hänsyn till konjunkturutvecklingen när den gör de härbedömningarna, utan skall genomföra besparingsåtgärderna oberoende avvariationer i konjunkturläget. Så stora förändringar ikonjunktursituationshänseende har inte inträffat att de skulle kunnamotivera att man plötsligt backar nära . Hur vardel f. ö.? Jag är inte medlem i folkpartiet-än, höll jag pä all säga. Uttaladesig inle landsmöte för alt spara ytterligare 10 miljarder kronornästa år i budgeten? Del är möjligt att jag är fel underrättad. Mina kunskaparekanske inte var tillräckligt noggranna. Men sä har del i varje fall påslälls. Iså fall lyder detta på atl landsmötet tänker riktigare än gör. Sedan till frågan om inflationen. Om man som ifrån atl inflationen skall ligga på 5-5,, varför skall man dåavskaffa indexregleringen? Då vore del väl inget problem att ha den gamlaindexregleringen kvar? har ju, om jag inte minns fel, själv saglall man skall återinföra den indexregleringen sedan skatteuppgörelsenstreårsperiod har gåll ut. Varför har man då inle kvar indexregleringen, om manräknar med all inflationen skall ligga på 5-5,? Det hade ju varit jättebra.Då hade ni dessutom sluppit kritik från vår sida. Det vore intressant atl fåsvar på den frågan. 53Ekonomi- och budgetministern ; Del kan i dagens situation onekligen varalitet svårt alt hålla reda på vem som har ledningen i moderata samlingspartiet.Jag håller gärna med om det. När del gäller marginalskaltereformförslagel vill jagframhålla atl jag alltfort är övertygad om atl vi här har fått till stånd enmycket viklig förändring i den svenska ekonomin, vilken möjliggör all vi nårstörre lönsamhet i a rbelsinsalser och sparande och får ned räntelägel, allldelta som och jag är så rörande överens om. Jag tror inte - jagfortsätter atl betona det - atl del varil möjligt all mol de mänga lönlagarna,mol de slora löntagarorganisationerna och mot det socialdemokratiska partietgöra anspråk på trovärdighet och hävda all en marginalskaltereform av dellaslag hade slätt sig . Jag har svårt att förstå vad . Han var med när den irepartiregering som då satt enades om att försökanå en uppgörelse med socialdemokraterna, och han var med om atl skriva enbudpromemoria lill det partiet för alt pröva just Kleppemodellen. Den hade vimed såsom bilaga för atl kunna resonera med socialdemokraterna om enavdragsbegränsning. Det är helt klart, , att Kleppemodellen varredovisad i marspromemorian. Det är bara att läsa innantill. Här hjälper ingahuvudskakningar, hur länge de än pågår. Vårt förslag har en bred förankring, vilket utgör ensäkerhet för atl det kommer atl hälla under elt antal är framåt och påverkalönerörelserna pä ett vettigt säll. Principlöshet och rättsosäkerhet är de betyg som GöstaBohman gav förslaget. Jag har inle rikligl fått detta redovisat. Det kan varaintressant att i en kommande debatt få höra vad denna rättsosäkerhet består i.Jag har i varje fall inle noterat atl remissinstanserna har sett sä pä dettaförslag. Även det faktum alt vi har gjort en finansiering avskatleförslaget ligger i linje med vad vi var överens om i den tidigaretrepartiregeringen. Kostar marginalskaitesänkningen , är detdelta som vi har menat atl viskall finansiera via arbetsgivaravgifter första året. har de tre parlierna bara angivithuvudriktningarna för den hur de vill lösa finansieringen.Regeringens huvudlinje är arbetsgivaravgif- q jj. ter, ochsocialdemokraterna förordar proms. Ges det sedan utrymme för att sänkaskatten beroende pä resurstillväxt, konjunkturutveckling, inflationsutvecklingeller vad nu vill föra in, får man naturligtvis göra detta påvanligt säll. Men tolalfinansicringen av skallereformen ligger fasl. Förste vice talmannen anmälde atl anhållit alt til protokollet få antecknat atl han inle ägde rätl lillyllerligare replik. 54CARL-HENRIK (vpk); Vpk råkade ut för samma anatema frånstatsminister som socialdemokraterna, eftersom vi också sagt allregeringen driver en polilik som ökar arbetslösheten. Jag fick inle replik idel sammanhanget, och jag skall därför börja med vad jag avsäg all svaraThorbjörn på den punkten. Jag utgår därvid från all regeringens politikär medveten. Regeringen älskar alt framställa sig som ensparsamhetens regering. I själva verket är det precis tvärtom.