prot · G509107 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:107 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollen förden 17 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1981/82:268 om lönegaranti åt anställda i Vänerskog har frågat industriministern om regeringen är beredd attmedverka till att alla anställda i Vänerskog garanteras lön under denomställningstid som behövs för att utreda möjligheterna att rekonstrueraverksamheten. Frågan har överlämnatstill mig. Jagvill inledningsvis erinra om att industriministern med anledning avVänerskogskonkursen har tillsatt en arbetsgrupp som leds av generaldirektörLennart . Denna grupp, som började sitt arbete iår, skall vara rådgivande åt konkursförvaltaren vad avser bl. a. lösningar somkan ha struktureffekter. Vadsedan gäller frågan om de anställdas löner så finns det enstatlig lönegaranti för att säkerställa de anställdas lönefordringar i enarbetsgivares konkurs. Genom lönegarantin kan en anställd få ut lön för en tidav före konkursansökningen och för skälig uppsägningstid, dock högst sexmånader. Garantibeloppet betalas ut av efter framställning avkonkursförvaltaren. har ungefär 25 milj. kr.utbetalats i lönegaranti till ca 2 500 anställda i de konkursdrabbadeföretagen. Dessutomfinns möjUghet att erhålla ett bidrag enligt en särskild kungörelse omstatsbidrag till nedläggningshotade företag. Bidraget utgår till företag som äri konkurs eller likvidation för att ge rådrum för överväganden om fortsattdrift eller omplacering av de anställda. AMS prövar f. n. ansökningar om sådantbidrag för ca 1 500 av de anställda inom Vänerskog. Omlönegaranti åt anställda i Vänerskog Om lönegaranti åt anställda i Vänerskog AnL 2GUNNAR (): Först framför jag ett tack för svaret. Innan jag kommenterar svaret från arbetsmarknadsministern,vill jag uttala min förvåning över hur denna fråga har hanterats. Jag lämnadein frågan till industriminister , som massmediagav offentlighet åt att staten via den statliga lönegarantin tvingas betala utsammanlagt 6 milj. kr. i löner till tjänstemännen på iKarlstad. Först fick jag besked om att industriministern skulle ge sitt svarhär i kammaren . Så blev svaret uppskjutet till . Inteheller då fick jag något svar, utan i stället ett besked från kammarkanslietatt min fråga hade lämnats över till arbetsmarknadsministern och att svar varatt vänta , - efter det att frågan ställdes. Jaglastar inte på något sätt arbetsmarknadsministern för detta, men hanteringenrimmar illa med vad som sägs i riksdagsordningen beträffande tid för besvarandeav frågor. Så går jag över till svaret. Det kan kanske tyckas att minfråga skulle vara mindre aktuell än . Men faktumkvarstår: Förbittringen är mycket stor bland de många som är anställda iVänerskogs olika enheter och som inte vet någonting om sin framtid, medan deledande i företaget får ta emot betydande belopp t. o. m. juli månadsutgång. Jag tar fasta på det som arbetsmarknadsministern sägersist i svaret, nämligen att det finns möjligheter för nedläggningshotadeföretag att erhålla bidrag och att en ansökan om sådant bidrag till Vänerskogf. n. prövas av AMS. I anslutning till detta vill jag gärna kriyta an tillBäckhammar. Jag hade givetvis Bäckhammar med i tankarna när jag ställde dennafråga. Där finns 423 anställda. Jag vet att konkursförvaltaren har begärtett 50-procentigt lönestöd, som skulle gälla t. o. m. juli månads utgång.Enligt uppgifter som jag har fått rör det sig totalt om ca 4milj. Ett sådant stöd skulle givetvis avsevärt lugna de drygt 400anställda, eftersom de då skulle veta att de hade sina löner säkrade t. o. m.den 31 juli. Kan statsrådet på något sätt medverka till att dettalönestöd kommer att utgå är det givetvis av mycket stort värde. Jag vet attarbetsmarknadsministern, kanske med speciellt intresse, följer utvecklingen ijust Bäckhammar, och det vore välgörande om vi kunde fä ett besked omlönestödet kommer att ges. Jag vet - det står ju i svaret - att ansökan frånkonkursförvaltaren har gått till AMS, men statsrådet kanske ändå har något attsäga om möjligheterna att ansökan beviljas. AnL 3 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Jag beklagar att 'har fått vänta på svaret så länge.Frågan om lönegarantin sorterar under , och det ärdärför frågan har överlämnats till mig. Jag tror att och jag är överens om att detviktigaste här är de signaler som kommer från konkursförvaltaren och som går utpå att det förefaller finnas goda utsikter att klara fortsatt drift vid deflesta av de anläggningarsom är konkursdrabbade. Det är naturligtvis det allra väsentiigaste för deanställda. I a-waktan på besked kan lönegarantin användas. Det är ettmycket omfattande statligt stöd för en sådan här situation, och många miljonerbetalas ut den vägen. har emellertid ett antal av de anställda hamnat i densituationen att lönegarantireglerna är tillämpliga. Därför har jagi mitt svar hänvisat till den andra möjligheten, det s. k. rådrumsstödet. Detmåste AMS som myndighet få pröva först. Jag tror att har respektför att jag inte kan - inte ens får - uttala mig om detta, innan berördmyndighet först har prövat frågan. Om lönegaranti åt anställda i Vänerskog AnL 4 (): Jag har full förståelse för det, menstatsrådet kanske ändå kunde ge en liten vink om när frågan kommer attbehandlas av AMS. Jag har haft ett samtal med Bäckhammar, där man ställerstora förhoppningar till detta stöd. Ansökan från konkursförvaltaren inlämnadesför sedan, så vi kanske kan få ett besked här om när den kommeratt behandlas. Jag hoppas att den då behandlas positivt. Det är riktigt att, enligt besked , samtligaVänerskogs sågverk nu är sålda. Billingsforssågen var den sista såg som ficksin köpare, så sent som i går. Men hur det blir för de anställda i Bäckhammar vet viingenting om. Ett annat företag, där ovissheten kanske är ännu större, ärspånplattefabriken i , där fabriken har stått stilla sedan den 12februari. Där börjar nu de första att lämna företaget, utan att ha fått någonsom helst lön. , dvs, , går de första åttaav en total arbetsstyrka på 74 man. Allteftersom uppsägningstiden löper ut mister dessamänniskor inte bara sina jobb utan också sina löner, och de har ingen sportsligchans att i norra , med det arbetsmarknadsläge vi nu har där, få nyajobb. Ingen lön och inget arbete - det är inte att undra på i en sådan situation blir bitter, när man vet att topptjänstemännen ikonkursboet får sina månadslöner utbetalda t, o, m, juli månads utgång. Det ärmånadslöner som i en del fall uppgår till mer än . AnL 5 Arbetsmarknadsministern ; På frågan om när beslut kan komma att fattasi kan jag svara att jag har inhämtat att det kan rörasig . Det är naturligtvis så att de möjligheter som här stårtill buds för att göra en insats där lönegarantin inte längre gäller skallanvändas. Det är ju för fall av det här slaget som regelsystemet har kommittill. Men frågan om när det är tillämpligt måste myndigheten pröva från falltill fall. Om lönegaranti åt anställda i Vänerskog AnL 6GUNNAR (): Det är inte så mycket till tröst för de 74som nu successivt lämnar sin anställning i Norra Ny, där det - det vetarbetsmarknadsministern lika väl som jag - inte finns några möjligheter tillersättningsjobb. En annan kategori som vi inte heller får glömma bort isammanhanget är de närmare 500 skogsarbetarna, varav 300 finns i och200 i . Det finns en uppenbar risk för att helaavverkningsorgani-sationcii splittras, i och med att skogsägarna nu är i färdmed att bilda ett antal mindre föreningar. Jag skall inte klandra dem för det,för de är i sin fulla rätt att göra det, men faktum är att de som drabbas ärutbildade och erfarna skogsarbetare med motorsågar och övrig utrustning plusett antal maskiner. Det ser mycket dystert ut för dessa ca 500 skogsarbetare.Jag undrar vad arbetsmarknadsministern har att säga till dem. De har, om jag ärrätt informerad, sin månadslön garanterad fram till . Därefter fårantagligen ett betydande antal av dessa människor sluta sin anställning, och devet inte om över huvud taget någon i fortsättningen kommer att ta ettarbetsgivaransvar för dem. 7 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Till och de människor han refererar till kan jag barasäga att både som lönegarantin gäller och naturligtvis ocksåefteråt står de som berörs till arbetsmarknadens förfogande, som det heter.Därmed menas att de skall anvisas arbete i den utsträckning det finns något,och annars kan de komma i fråga för andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vihar ju uttalat oss för att beredskapsmedel i stor utsträckning bör användas förskogsvårdande åtgärder. Jag håller inte för otroligt att det kan finnasmöjlighet att åtminstone och vinter starta arbeten i skogen medberedskapsmedel, om skogsarbetarna inte har kunnat få arbeteden ordinarie vägen. Som säkert och jag är överens om har vi ettbehov av att öka uttaget av skog, inte att minska det, och då bör de härmänniskorna som har yrkesutbildning komma i fråga. AnL 8 (): Om behovet av ökad avverkning och enintensifierad skogsvård är vi fullt eniga. Men jag vill återkomma till skogsarbetarna, som har sinalöner garanterade t, o, m, , Statsrådet säger att det kan tänkas attvi blir tvungna att gå in med extra åtgärder fr, o, m, hösten. Vad skall deleva på under tiden från och fram till att dessa beredskapsarbeten,som också jag tycker är nödvändiga, sätts i gång? Jag tror, , att det som har inträffat inomVänerskog, som berör både dem vid Norra Ny och de 500 skogsarbetarna, kommeratt medföra att man just i dessa bygder blir tvingad att göra starka insatserför att ta till vara de här människornas intressen. Men min fråga är; Vad händer med skogsarbetarna efter den31 maj? Det gäller ändå ett halvt tusen personer. De vet ingenting om vem somkommer att taansvar för dem. Hela avverkningsorganisationen spricker kanske i och Nr 107 med nu är i färd med att bilda små skogsägarföreningar, som inte har Torsdaeen den möjlighet att ta ansvar för dessa skogsarbetare, 25 rnars 1982 Jag kan inte falla konkursförvaltaren iämbetet och exakt säga vad som skall hända med den ena eller den andra gruppensom berörs av konkursen. Men när lönegarantin löper ut tar juarbetslöshetsersättningen vid, om inte rådrumsstödet kan komma i fråga. När detgäller möjligheterna att garantera de anställdas utkomst vill jag säga att dehamnar i samma situation som andra som friställs från sina arbetsuppgifter. Destår alltså till arbetsmarknadens förfogande och kan komma i fråga både förlediga platser och för beredskapsarbeten och andra insatser som vi gör för människorsom hamnar i just den situationen. Om ökad säkerhet vid äldre kärnkraftverk AnL 10 (); Jag skall ge en eloge föratt han i många avseenden har visat intresse just för , och det finnsju speciella skäl till det. Men ibland har jag från honom också hört uttryckinnebärande att det inte står någon ko på isen. Jag vill nog påstå att det gördet nu för de här människorna. Jag vill ställa en fråga fill statsrådet medhänsyn till vad som har inträffat, bl. a. i fråga om dessa skogsarbetare ochi fråga om de 74 personer som successivt får lämna sina jobb i Norra Ny och somför dagen inte har några utsikter fill nya jobb. Är statsrådet beredd att gå inmed extra insatser med tanke på vad som drabbar dessa människor, som oförskyllthar hamnat i en konkurs? AnL 11 Arbetsmarknadsministern : Vi är beredda att gå in med extra insatser för dem som är arbetslösa, oavsett om de bor i eller någon annanstans i Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1981/82:274 om ökad säkerhet vid äldrekärnkraftverk AnL 12 Arbetsmarknadsministern ; Per har frågat mig om branden den18 i kärnkraftverket i , block 1, föranleder någonåtgärd från regeringen eller från regeringen underställd myndighet föratt ökasäkerheten i kärnkraftsblock som har varit i drift . Låt mig först konstatera att händelsen vidOskarshamnsverket enligt vad jag inhämtat från statens kärnkraftinspekfion varen begränsad oljebrand i Nr 107 turbindelen, som inte har berörtden nukleära delen av kraftverket. Torsdaeenden '' allmänt gäller säkerheten i kärnkraftsblocksom har varit i drift längre 25 mars1987 tid vill jag erinra om att statenskärnkraftinspektion i enlighet med beslut är 1981 med anledning av energipropositionen (1980/81:90) skall Om ökadsäkerhet töra återkommande säkerhetsgranskningar. Enligt vad jag inhämtat har vid äldrekärn- inspektionen påbörjat dennaverksamhet, som syftar till att varje svenskt kraftverk kärnkraftsblock under sin tekniskalivslängd skall genomgå minst tre fullständigasäkerhetsgranskningar liknande den som föregår meddelandet avtillstånd att ta reaktoranläggningen i drift. granskningenskall redovisas för regeringen. Enligt vad jag har inhämtat sker även inom ramen för detlöpande säkerhetsarbetet under kärnkraftinspektionens medverkan en återföringav forskningsrön och driftserfarenheter. Härigenom sker en fortlöpandeförbättring av personalutbildning, driftsrufiner och även anläggningarnastekniska utförande. Omfattande åtgärder har således vidtagits för att tryggasäkerheten i kärnkraftsblock som varit i drift . Det ankommer iförsta hand på fillsynsmyndigheterna, och statensstrålskyddsinstitut, att föreskriva vilka åtgärder som skall företas i deenskilda fallen. AnL 13 PER (vpk): Det blev väldigt tyst om den svenskakärnkraften och dess risker efter folkomröstningen . Det är attbeklaga. Kärnkraften blir knappast säkrare av folkomröstningar eller avtystnad. Eftersom de som driver kärnkraftverken känner sig påpassade inte baraav kärnkraftinspektionen utan också av en vaken allmänhet, kan däremotsäkerheten komma att bli bättre. Det är ett av skälen till att jag frågatenergiministern om han är beredd att vidta några särskilda åtgärder för att ökasäkerheten vid de äldre kärnkraftverken. Den frågan blir alltmer aktuell ju äldre kärnkraftsblockenblir och ju närmare en avveckling man kommer. Den genom branden aktualiserade O 1-an togs ju i drift idecember 1971, då vi höll vår första höstriksdag i det här huset. Den harsålunda snart verkat under halva sin tekniska livslängd. Det finns anledningatt skärpa uppmärksamheten pä de risker som kan följa av stigande ålder hosett kärnkraftverk. Här borde erfarenheten från andra länder, som haft kärnkraftlängre än , kunna tas till vara. Jag tror för min del att det var klokt av attbörja med en liten reaktor som O 1-an, som bara är på . Det förhållandet att det blivit tyst i efterfolkomröstningen och tyst efter olyckan i kärnkraftverket påThree får inte leda till att vi invaggas ifalsk säkerhet och blundar för riskerna. Verkningarna efter olyckan på fortgår faktiskt ännu denna dag, efter tre år- vilket jag tror attdet blir . Den olyckan skakade en hel värld och ledde till att destora partierna här i landetplötsligt vände på klacken och gick med på den folkomröstning som vpk sedanlänge hade föreslagit. Jag fick ett relativt bra svar av energiministern. Jagkommer inte ihåg om jag tackade för det - det skall jag göra, även om svaretdröjde litet grand av olika omständigheter. Jag vill sluta med att fråga energiministern om han kännersig helt trygg och lugn med.de försäkringar som han gav i sitt svar,även när reaktorerna börjar bli 20, 25 och kanske . Om ökad säkerhet vid äldre kärnkraftverk AnL 14 Arbetsmarknadsministern : Jag tror att vi aldrig skall känna oss helttrygga och lugna - då har vi slappnat i vår bevakning. Tvärtom måsteuppmärksamheten vara på topp för att man skall kunna upptäckarisker och ständigt förbättra säkerheten. Vad jag har velat säga i mitt svar är att det system medåterkommande säkerhetsgranskningar som kärnkraftinspektionen nu börjat fillämpajust syftar till detta. Det är ett sätt att komplettera - inte ersätta - detlöpande uppföljnings- och översynsarbetet. Det är alltså en extrasäkefhetsresurs, skulle man kunna säga. Systemet är avsett att leda till ett specifikt program förvarje reaktor, där man kan ta hänsyn till de erfarenheter som man har fått justav en specifik reaktors drift. Här kan det skjutas in att just O 1-an har visatmycket goda driftsresultat. Vidare är systemet avsett att stimulera säkerhetsarbetetinom kraftföretagen och att få till stånd en systematisk avstämning avsäkerhetsläget vid varje reaktor ungefär . Och det skall ske enfortlöpande rapportering till regeringen. Detta är ett sätt att hela tidenhålla granskningsarbetet på en hög nivå och att se till att inga myndigheteroch inga kraftföretag - och för den skull inte heller någon polifiker -slappnar i sin övervakande och granskande funktion. AnL 15 PERISRAELSSON (vpk): Den aktuella olyckan gäller som sagt O 1-an.Om jag kommer ihåg riktigt är det en kokarreaktor. Energiministern sade i sittsvar att olyckan inte berörde den nukleära delen, och det är väl riktigt. Detta-antändning av olja vid hög temperatur - kunde ha hänt i vilket värmekraftverksom helst. Men i en kokarreaktor kan det ju också komma ut radioaktivitet omdet läcker ut ånga. I de två följande frågorna kommer det att tas upp att vifaktiskt har haft större problem med våra tryckvattenreaktorer här i landet,men dét ingår inte i min fråga. Jag vill till slut uttala att jag förlitar mig på att vårakärnkraftverk - som många här i landet inte alls ville ha men som vi ändå fick- sköts på bästa möjliga sätt ur säkerhetssynpunkt under sin kvarvarandelivslängd, som kommer att löpa fram mot , så att svenska folket kankänna sig Om kostnader och risker vid laddning av återståendereaktorer i det svenska kärnkraftsprogrammet tryggt ochvara förvissat om att vi gör allt som går att göra för att säkerheten kringdessa anläggningar skall bli så stor som möjligt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:275 om kostnader och risker vidladdning av återstående reaktorer i det svenska kärnkraftsprogrammet AnL 16 Arbetsmarknadsministern : har frågat mig vilket somställer sig billigast och minst riskabelt på lång sikt, att ladda eller inteladda de tre återstående reaktorerna i det svenska kärnkraftsprogrammet. De tre återstående reaktorerna beräknas tillsammansproducera ca el . Om denna produktion används till elvärme i hussom uppvärms med hjälp av olja, ersätts ungefär 2,5 miljoner kubikmetertill en importkostnad av f. n. ca 4 200 milj. kr. Driftskostnaderna ide tre reaktorerna uppgår till ca /kWh inkl. /kWh för omhändertagandeav det högaktiva avfallet och för rivning av anläggningarna.Överföringskostnaderna på stamnätet och distributionskostnaderna för enabonnent som använder el i stället för olja uppgår inkl. förstärkningskostnadertill ca /kWh. Sammantaget ger det en kostnad på ca /kWh eller ca 2700 milj. kr. för den el som de tre reaktorerna beräknas producera.Kapitalkostnaderna utelämnas i denna beräkning, eftersom dessa måste bäras varesig man laddar reaktorerna eller inte. Denna beräkning, som ger ett överskott på ca 1 500 milj.kr. , visar att det, då reaktorerna är byggda, är billigare att ta dem idrift än att inte göra det. Även om den el som de tre reaktorerna beräknas producera istället värderas gentemot kostnaden för annan elproduktion, i kol- elleroljeeldade kraftverk, framstår det som billigare att ta reaktorerna i drift. Vad gäller frågan om vad som är minst riskabelt på långsikt vill jag hänvisa till beslut . Enligt detta får högst12 kärnkraftsblock användas under sin tekniska livslängd, som bedöms vara ca 25år. Den sista reaktorn skall tas ur drift . Säkerhetsskäl skallavgöra i vilken ordningsföljd reaktorerna tas ur drift. AnL 17OSWALD (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min fråga. Det var ju en flott redovisning. Siffror radas upp. Men siffrornaär väl kända , och det värsta är att de innehåller luft. Arbetsmarknadsministern talar här om priset påkärnkraften, men vi vet ju ingenting om den saken. Arbetsmarknadsministern kaninte gå upp här och lämna några garantier t. ex. när det gäller de somavsätts för att vi skall klara det framtida omhändertagandet av högaktivtavfall, avställning av reaktorerna eller rivning - om de nu skall rivas. Detgår inte att på något som helst sättberäkna detta. Vi vet ju inte vad det kommer att kosta, och det vet inte hellerarbetsmarknadsministern. Det här är bara en summarisk beräkning. Man har sagtatt det skall gå att klara det här med /kWh i ersättning. Men vad vet viom kostnaderna ? Jo, ingenting. Vi vet ingenting omarbetskostnader eller maskinkostnader. Inte heller vet vi hur det kommer att gåmed t. ex. avfallet och vad det kommer att kosta. Det här är en av de stora myterna i kärnkraftsdebatten ochhar alltså inget som helst värde när det gäller sådana här beräkningar. Taletom att det skulle bli en besparing på är alltså taget urluften. Det finns ingen substans i de beräkningarna. Man kan naturligtvis också diskutera priset i övrigt närdet gäller kärnkrafts-elen. Det går ju att göra andra beräkningar som visar attkärnkrafts-elen blir betydligt dyrare. Resultatet beror helt på hur manberäknar driftskostnader, anläggningskostnader etc. säger arbetsmarknadsministern att kapitalkostnadernainte är inräknade. Det kan kanske vara bekvämt, eftersom de är ganskaintressanta i sammanhanget. Vad vi i stället kan konstatera är att vi har trereaktorer som inte är laddade - kanske de snart bara är två, eftersom dentredje nu får laddas. Men det vore mycket bättre att inte ladda dessa.Därigenom skulle avfallsproduktionen minskas, och vi skulle således få mindrebesvär med den. Vi skulle dessutom utan vidare klara vår elkonsumfion, om mangick in för att spara på el i stället för att som slösa på el. Man pumparalltså in el i systemet för uppvärmning. Det mäste ersättas , eller kanske tidigare, när man tar reaktorerna ur drift. Denstora energifrågan i är alltså hur detta skall ske. När det gäller säkerheten har jag inte fått något svaralls. Ett riksdagsbeslut i detta sammanhang gör ju varken till eller från.Säkerheten är dålig- det har framgått - och den blirkanske ännu sämre när reaktorerna åldras och nya problem uppstår. Om kostnader och risker vid laddning av återståendereaktorer i det svenska kärnkraftsprogrammet säger att jag inte kangarantera att räcker för att täcka kostnaderna för omhändertagande avavfallet. Det kan ju så vara. Men hur ser beräkning ut? Hurmånga ören är den riktiga siffran? Hur ser kalkyl ut? har ställt en fråga till mig om vilketjag tror är mest ekonomiskt fördelaktigt, att ladda eller inte laddareaktorerna. Jag har gett ett svar, och jag har byggt under svaret med ganskautförliga beräkningar. Mot det står bara förnekanden, men såenkelt skall väl inte komma undan. Vilka är OswaldSöderqvists beräkningar? måste nog också redovisa dealternativa kostnaderna för olja, kol och andra energislag - som om de skullevara lättare att få ett grepp om på andra sidan än om kostnadernaför nedmontering och omhändertagande av avfallet. Alla kalkyler har naturligtvis osäkerhetsmarginaler, ochdet gäller att göra dem så små som möjligt. Även om man till den här kalkylenlägger en Om kostnader och risker vid laddning av återståendereaktorer i det svenska kärn-kraftsprogrammet osäkerhetsmarginalpå plus minus ganska många procent, har vi ju en bred marginal att röra ossinom, innan det skulle ställa sig ekonomiskt fördelaktigt att inte tareaktorerna i drift. Vad till slut gäller kapitalkostnaderna säger att de är intressanta. Ja, det är de, men man kan inte komma tillannan slutsats än att de endera tas med till samma kostnader i båda kalkylernaeller också utelämnas. Eftersom de är desamma kan vi alltså utelämna dem ochtitta på skillnaderna. Det är en ganska elementär uppgift när man gör enkalkyl, . AnL 19 (vpk): Det här som arbetsmarknadsministern läggerfram låter väldigt flott och självsäkert. Och det visar ju att vad jag har sagtär-rätt -arbetsmarknadsministern kan inte redovisa en kalkyl och säga: Så härär det. Det kan ingen - inte jag heller. Jag har aldrig påstått att det finnsnågon möjlighet för vare sig mig, arbetsmarknadsministern eller någon annan attredovisa vad det kommer att kosta att klara avvecklingen av kärnkraften,tillvaratagandet av avfallet, förvaringen av det, avställningen, isoleringenoch en eventuell rivning av kärnkraftverken.