prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Ökningen är mest påtaglig iarealhänseende och omfattar nu jämfört med vid periodens början. Jag tycker att del visar atl vi är inne på precis rätt väg. Låtoss tillämpa det nya institutet naturvårdsområde med lampor och se hur detkommer att gå. Det har inte funnit sin form riktigt ännu - det kan jag hållamed om. Men jag tror alt det kommer all göra det, bara del blirtillräckligt bekant vad det är fråga om. Om jag sedan ägnar mig ål resonemang omNorrlandsfrågorna så instämmer jag helt och hållet med honom, framför allt närdet gäller nationalparkerna och den okränkbarhet som vi hade hoppats skullekänneteckna dem, men som inte blivit så värst mycket respekterad. Jag kanalltså instämma med helt och hållet, men vi vet altlänsstyrelsen där uppe håller på all arbeta med de här frågorna och skall kommamed ett förslag som rör nationalparker . Man har därvid också tagitupp frågan om avskaffandet av nationalparksslatus för Stora Sjöfalllel. Därförtycker jag att vi får vänta tills är färdig. Men det bör sägasifrån atl så totalt utan värdefulla naturföreteelser är inte områdetvid alt det vore berättigat att kalla det som ärkvar helt värdelöst. Där finns inte minst ur botanisk synpunkt en hel massasaker som gör aft man får lov att ersätta parken med små reservat. När del gäller nationalparker och reservat undrar jag omdet inle håller på att insmyga sig en liten missuppfattning om vad ennationalpark är ur skyddssynpunkt. Jag kan inte finna att en nationalpark harett dugg starkare skydd än ett naturreservat har. Skillnaden beträffandeskyddsföreskrifterna är all de fastställs av regeringen när del gäller ennationalpark och av när det gäller ett naturreservat. Det är hurskyddsföreskrifterna är utformade som är det väsentliga. Dessutom står det ilagen alt en nationalpark skall vara ett större sammanhängande område av enviss landskapstyp i dess naturliga tillstånd. Mina grannar skåningar i all ära- ett större sammanhängande landskapsområde är väl ändå knappast Slenshuvud.Det reservat som finns där är fullt tillfredsställande. Det är precislika effektivt som om det hade varit nationalpark. En sådan ändring betyderingenting, det är bara en namnförändring. En nationalpark kan bara komma tillstånd på statens mark. F. ö. innebär den inget starkare skydd. Jaghar ägnat mig åt de reservationer somhärhar avgivits, och jag vill efter alt ha tagit del av dem liksom av allafrågorna i övrigt yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. Under delta anförande överlog förste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 94BÖRJE (); Jag får lov all säga all jag är yttersttacksam att få byta några ord i de här frågorna med just Hans Wachtmeisler. Jagvet hur kunnig han är - jag har lyssnat till honom i utskottet - ide här frågorna, liksom i många andra frågor som har med djur och natur atlgöra. Men jag vill ändå komma med en liten erinran mot Hans Wachtmeislerssynpunkt atl det inte hade sä stor betydelse om det var regeringen ellerlänsstyrelsen som skrev de här skyddsföreskrifterna om nationalpark resp.naturreservat. Jag gör den bedömningen att i kanske ärbenägen alt skriva litet svagare skyddsföreskrifter med hänsyn till vad manvill att området skall utnyttjas för. Jag tror att om man får det här tillnationalpark med skyddsföreskrifter beträffande Sjaunjaomrädet, som vi mestdiskuterat i vår motion, så kommer föreskrifterna alt bli betydligt strängareän om får skriva skyddsföreskrifter för naturreservat. Därförvill vi hålla på vårt förslag om som nationalpark. Beträffande och den uppdelning som skullekunna ske på de avsnitt som blir kvar, sedan man har slopat beteckningennationalpark för en del av området, så är det klart att skyddsvärda områdenskall tillföras nuvarande eller ny nationalpark. Men det är intressant ochvärdefullt för mig att Hans Wachtmeisler belyst alt man inom den del som manskulle la ur nationalparksinslitutel kan få lov all skapa naturreservat. 95JAN (): '* '' Jag ifrågasätter verkligen inte Hans Wachtmeislers intresse den för de härfrågorna. Vad jag inle är helt på del klara med är om Hans Wachtmeislervill hålla med om all vi inte har ett tillräckligt skydd för--------- våra våtmarker.Hans Wachtmeislers intresse sträcker sig ändå inte så långt Vissanaturvårds-att han tvekar inför alt ta risken att värdefulla våtmarksmiljöerkommer att frågor spolieras på ett eller annal sätt. Hans Wachtmeisler säger atl vi väl kan avvakta förslagentill ny vattenlag och inle röra till det. Det är ju del vi lar upp - att vi serdel här som en temporär lösning därför all vi från socialdemokraternas sidainte vill ta denna risk, med de dåliga skyddsbestämmelser för våtmarkerna som gäller. Vi vill alltså inte ta risken alt värdefulla miljöer spolieras iavvaktan på att vi fär förslaget om vattenlagen på bord. Vi ser detsom en temporär lösning, och vi har sagt atl om förslagel till vattenlaginnehåller tillräckligt långtgående regler för skyddet av våra våtmarksmiljöer,så kan del vara lösningen pä problemet mera permanent. När del gäller frågan omnaturvårdsområdet - den frågan har ju diskuterats här i kammaren- tror jag att Hans Wachtmeisler och jag i grunden är ganska oeniga. Oenighetenligger inte i tolkningen av möjligheler all få flernalurvårdsområden. Oenigheten - och det skymtade också i Hans Wachtmeislersanförande - ligger naturligtvis i att vi har olika syn på ersättningsfrågan.Hans Wachtmeisler företräder en betydligt generösare inställning när del gälleratt ge markägarna ersättning, medan vi från socialdemokraternas sida anser attde som äger mark också måste visa hänsyn när det gäller naturvården inom ramenför den rådande markanvändningen. 96ERIC HÄGELMARK (fp): Jag har länge uppskattat Hans Wachtmeislersintresse för jakt och natur och har lyssnat till hans anföranden här ikammaren. förstår jag honom inle riktigt när han talar om att det inte ärnågon större skillnad mellan nationalpark och naturreservat. Nog har jaguppfattat del på del sättet all del finns en viss skillnad. Jag vet altnaturreservat ofta naggas i kanten på olika sätt. Där får man bygga en ochannan sommarstuga och annal som man inte får göra i nationalpark. Delta med nationalpark är viktigt ur flera synpunkter.Framför allt är det naturligtvis angelägel alt naturen får vara som den är, menjust benämningen nafionalpark ger också ett turistvärde. Del anförs allStenshuvud inte är tillräckligt stort, men jag tycker all det inte skall hanågon betydelse i delta fall. Området är så viktigt all det bör få bli ennationalpark. Jag kan förstå atl storleken kan ha betydelse för HansWachtmeisler, som är van vid stora ägor och stora vyer, men Slenshuvud är såpass viktigt att jag hoppas atl och den opinion som kan bildas ivårt län kan bidra till att vi får denna klenod förklarad somnationalpark. 97 HANS (): sade att de som äger mark ärskyldiga att la hänsyn till naturvårdsintressena. Vad är det då för naturvårdsom bedrivs i vårt land? Jo, vården av ett kulturlandskap-som har skapats avdem avvara förfäder som har boll där, som har brukat det, genom all vidta vissaåtgärder och underlåtit att vidta andra ålgärder. På så vis har underårhundrade efter århundrade just delta landskap, just den natur som vi i daghar, skapats av markägarna. Det är ganska skrämmande att höra indirektabeskyllning att markägarna inte skulle ha kunnat sköta sin mark när den natursom vi båda vill slå vakt om har skapats just av dem. sade att naturreservat kan naggas i kanten,nationalparker däremot inte. Skulle så vara fallet har vi nog spårat ur litetgrand. Ett reservat skall inle få naggas i kanten av några byggnader. Då ärlänsstyrelsen litet för snäll. Men bortsett frän det; Det väsentliga är icke benämningen,om vi kallar det nationalpark eller naturreservat. Det är skyddsföreskrifternasom är det väsentliga. Regeringen har att fastställa skyddsföreskrifterna förnationalparker. Regeringen kan göra fel när det gäller att fastställa dessaföreskrifter lika väl som en länsstyrelse kan göra fel när den fastställerskyddsföreskrifter för naturreservat. Det är inte det väsentliga vad vi har förnamn på del hela, utan det avgörande är att vi får de rättaskyddsföreskrifterna. 98 (); fick vi lyssna mer till naturvännenHans Wachtmeisler. I hans senaste inlägg känner jag igen en god representantför den moderata riksdagsgruppen. Det kan ändå inte ha undgått HansWachtmeisler alt i varje fall sedan hans barndom, och kanske också sedan min,har jordbruket och även skogsbruket förändrats en del. Det torde inle heller haundgått Hans Wachtmeisler atl jordbruket - när man ser hur det numera bedrivs -och delvis även skogsbruket allt oftare hamnar i konflikt med natur- ochmiljöintressen. Jag är själv född på en gård på landsbygden och har växt upp idet gamla kulturlandskapet, men jag vill hävda alt del har skett åtskilligt desenaste decennierna som inte ger Hans Wachtmeisler anledning att påstå atl delär jordbrukarna och skogsbrukarna som i alla avseenden är de bornanaturvärdarna. Det finns konflikter, och det kanske vi kommer in på när detgäller nästa ärende. 99HANS (); Skall vi polarisera det och tala om bornanaturvårdare och borna nalurförstörare, kan del vara på sin plats att titta pävem det var som fastställde vär jordbrukspolitik ungefär med att manbörjade få upp ögonen för alt t. ex. hagmarkerna höll på att mörkna. Det varden socialdemokratiska regeringen. Dess jordbrukspolitik gick ut på atl medprispress och annal ta stora delar av vår jordbruksjord ur produktion. har spelatmycket stor roll för landskapsbildens utveckling. Landskapsbilden och jordbrukspolitiken hör ihop. Vi harfrån borgerligt Onsdaeen den håll fått gehör för den synpunkten under densenaste förhandlingsomgången, och del ärvi glada för. nu fullt på det klara med att jordbrukspolitiken _ - meden viss eftersläpning - bestämmer landskapsbildens utseende. Ge oss en jordbrukspolitik som gör alt man återigenflyttar ut på landet och fråsor atl alla småbruk blir blomstrande - då kommerden gamla landskapsbilden också att bevaras! Men jag är ganska övertygad om attJan och jag är fullkomligt överens om all en sådan jordbrukspolitikinte är realistisk. Då får vi också finna oss i alt landskapsbilden ändrar sig.Naturen är dynamisk. Målsättningen för den landskapsvård som vi här kanbehandla måste vara att förändringarna skall ske . Menförändringarna sker i alla fall - det kan vi inte hindra. Vi kan inte med allvärldens naturvårdslagslift-ningskydda en kvadratmeter av vårt landskap t. ex.100 . Om vi hade haft naturvårdare hadevi ändå inte kunnat spara någonting av den naturen till i dag-naturen är somsagt dynamisk, och del gäller alt anpassa landskapsvården härtill. 100 (): Eftersom det tillåts Hans Wachtmeisler all laupp jordbrukspolitiska spörsmål vill jag upplysa honom om alt han harmöjligheter atl stödja det krav som vi från socialdemokratiskt håll efterfem borgerlig regeringspolitik reser på en ny jordbrukspolitik. Ställupp pä det. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 2 (tillståndsplikt för markavvatlningsföretag)Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 158 för reservation 1 avGrelhe m. fl. 1 ledamot avstod frän atl rösta. Mom. 3 (en nationalpark vid Stenshuvud) Utskottets hemställan bifölls med 281 rösler mot 36 förreservation 2 av och . 1 ledamot avstod från altrösla. Mom. 7 (nalurvärdsinsatser i fjällvärlden) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 31 förreservation 3 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom.12 (utnyttjande av skyddsformen nalurvårdsområde) Utskottets hemställan biföllsmed 159 röster mot 158 för reservation 4 av m. fl. I ledamotavstod från att rösla. Utskottets hemställan bifölls. Lagregler rörande jordbrukets hänsyn till naturvård ochkulturminnesvård 1981/82:18 om filläggsbudgel I tillstatsbudgeten för /82 i vad avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1981/82:25) Utskottets hemställan bifölls. 15 § Lagregler rörande jordbrukets hänsyn till naturvärd och kulturminnesvärd Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:19 omlagregler rörande jordbrukets hänsyn till naturvård och kulturminnesvård. 101JAN (); Frågan om man i jordbrukslagstiflningen skallföra in allmänna regler om hänsyn till naturvården behandlades även vid förrariksmötet, då som med anledning av en motion som jag och mina partikamraterfrån väckt och som den socialdemokratiska gruppen ijordbruksutskottet ställt sig bakom. avslog den borgerliga riksdagsmajoriteten vårmofion. Den här gången har ulskottet välvilligt gjort ett tillkännagivande,dock utan alt la ställning till den fråga som motionen gäller, nämligen om manskall lagreglera jordbrukets hänsynstagande till naturvårdsintressen. Den härgången hänvisar ulskottet till atl frågan övervägs i regeringen i anledning aven rapport som lantbruksstyrelsen överlämnat om hur samarbetet mellanlantbruksnämnderna och länsstyrelserna i naturvårdsfrågor skall kunna bättrebeaktas inom jordbruket. Utskottsmajoriteten säger sig dela motionärernasprincipiella uppfattning att det för jordbruket liksom för andra näringar somavser utnyttjande av resurser bör gälla atl verksamheten bedrivs medutgångspunkt i en ekologisk grundsyn. Det finns anledning att frågautskottsmajoritetens talesman varför det inle skulle vara lika befogat atlinföra allmänna regler om hänsyn till naturvården i jordbrukslagstiflningen somatl vi redan har del i skogsvårdslagstiftningen. Vore det inte logiskt atl hasamma grundsyn i det här avseendet på de areella näringarna? Det är inle första gången som man har anledning alt frågahur det egentligen är ställt med miljövårdsintressel hos de borgerligapartierna. Del tycks gå all prata om värdet av ekologisk grundsyn och miljövårdi allmänhet, men när det kommer till praktisk handling svalnar intresset ochsviker modet att göra de samhälleliga avvägningar som krävs gentemot bl. a.privata ekonomiska intressen. Utskottet har även behandlat en folkpartimotion som mynnarut i samma krav som vår motion. Vår reservation innebär också ett bifall tillden folkpartistiska motionen, som är undertecknad av i Röslångaoch . Vid utskottsbehandlingen har man från sida intevetat riktigt vilket ben man skulle stå på, men jag förutsätter alt defolkpartistiska motionärerna nu stöder vår reservation. Det finns, som vi ser det, starka skäl för att riksdagengenom att ställa sig bakom vår reservation klart markerar att jordbruksföretag,på samma sätt som industrin måste göra, fär lov all anpassa sig efter rimligamiljökrav. Det är en uppfattning som får stöd bl. a. i den rapport. Hushållningmed mark och vatten 2, som man hänvisat till i utskottsbelänkandet. Det finnsstöd för denna uppfattning hos de många människor som på nära håll ser hurjordbruket, på del sätt del bedrivs , allt oftare hamnar i konflikt mednatur- och miljöintressen. Del moderna jordbrukels effekter på hälsa och miljöoroar många människor. Därför är del viktigt, menar vi fränsocialdemokraternas sida, all del införs allmänna lagregler som tar hänsyn tillnaturvårdsintressena i jordbruket. Detta skulle inle bara vara en viktigmarkering från sida av att man inom jordbruket också måste anpassasig till rimliga miljökrav. Del skulle också få stor betydelse i det praktiskanaturvårdsarbetel. Jag yrkar alltså bifall till vår reservation. Lagregler rörande jordbrukets hänsyn till naturvård ochkulturminnesvård 102EINAR (); Som helt rikligt redovisadeställer sig utskotlsmajorileten bakom motionärernas principiella uppfattningbeträffande att verksamheten inom jordbruket bör bedrivas med utgångspunkt i enekologisk grundsyn. Det var också analogt med detta som regeringen uppdrogåt lantbruksslyrelsen, och atl lägga framförslag om hur samarbetet mellan lantbruksnämnderna och länsstyrelserna inaturvårdsfrågor skulle kunna bättre beaktas inom jordbruket. Vi har dock från utskottet inte ansett oss ha anledningalt närmare gå in på detaljerna när del gäller ändrade lagregler, ändraderufiner för samarbetet mellan myndigheter, informationsinsatser ochutbildningsinsatser som kan vara aktuella här. I avvaktan på resultatet av deöverväganden som görs av regeringen i anslutning till del här framlagdaförslagel är utskottet f. n. inte berett atl föreslå något riksdagsullalandedär man går in på de här detaljerna. Frågan om ändringar i de lagar som berörjordbrukspolitiken, naturvården och kulturminnesvården bör övervägas dåregeringen tar ställning till den från lantbruksslyrelsen, ochriksantikvarieämbetet avlämnade utredningsrapporten. Det är ganska starkt när majorilelen ställer sig bakomdetta och förutsätter att de här övervägandena skall ske. Vi tycker alt det ärså viktigt all vi, som sade, också gör ett tillkännagivande meddenna formulering. Med detta, fru talman, ber jag alt få yrka bifall tillutskottets hemställan. 8 protokoll 1981/82:46-47 Lagregler rörande jordbrukets hänsyn ull naturvård ochkulturminnesvård 103BÖRJE (); Det är myckel riktigt som här har påpekats ochsom vi har nämnt i vårt utskottsbetänkande alt omfattande förändringar harskett när del gällt odlingslandskapet. Slenröjning och nyodlingför en bättre figur på åkermarken var ju en nödvändighet för jordbrukarensöverlevnad för några decennier sedan; han måste mekanisera del arbete han hadealt ulföra för att kunna överleva. Så har den odlade arealen minskal efterhand, och många brukningsenheter har lagts ned. Ängs- och betesmarker har istor utsträckning skogsplanlerals. En del har nyodlals - det är rikligt- och del har varit ganska lätt med nya tekniska hjälpmedel. Detta har givelvis fåll konsekvenser förodlingslandskapen. Personligen bedömer jag igenväxandet, områden därjordbruksdriften lagts ner, som allvarligast och ur nalurvårdssynpunkl ytterstbeklämmande. har vi i min hemkommun medskogsvårdsslyrelsens konsulent som pådrivare och organisatör sökt fåberedskapsarbeten för röjning i känsliga områden. På så sätt har också förslagtill nalurvårdsområden vuxit fram. I kommunens fysiska planering har ju ocksåkulturminnesvården ett stort utrymme. Jämsides med förändringar i odlingslandskapet har också envärdefull kartläggning ägt rum i kommunerna, där bevarandeintressen frånlänsstyrelsernas naturvårdsenhelers sida haft och har stort inflytande. Manskall inle heller bortse frän lokala intressen i sammanhanget. Studiecirklar omlorpbebyggelsen m. m. har ökat vaksamheten när värdefulla miljöer hotals. Fulltså illa ställt som vill låta påskina när det gäller jordbrukarnassätt att ta hänsyn med avseende på kulturminnesvård och kulturvård över huvudtaget är det kanske inte. Det kan naturligtvis vara litet olika med den saken iskilda delar av landet med hänsyn till jordbrukets struktur, dvs. om det ärskogsbygd eller slättbygd. Hänsynsregler i jordbruket med avseende på naturvårdensoch kulturminnesvårdens intressen behandlas i lagen om skötsel avjordbruksmark. 1 den utredning som gjorts framhålls all del finns mycket altgöra för att samordna och förenkla samarbetet mellan skilda intressenter idenna fråga. Kraven på hänsynstagande bör närmare klargöras i speciella rådtill näringsutövarna, sägs del bl. a. i denna utredning. Vi från folkpartieträknar med all arbetar med det underlag som finns.Som framgår av utskottsbetänkandet utesluter vi inte att lagregler kan behövasi sammanhanget. Vi anser dock att del relativt komplicerade mönster avpåverkansmöjligheter som redan finns är av den karaktären att jordbruksdepartementetmåste få ytterligare tid på sig för all bearbeta inle minst det material somlagts fram av lantbruksstyrelsen, och . Slutsatsen är att det framlagda materialet - och här kanlas med den proposition som kommer atl följa på utredningen om kemiskabekämpningsmedel i jordbruket - får vägas in när det gäller alt la ställningtill de anspråk ochhänsynsregler beträffande jordbruksdriften som man är ute efter i de Nr 46 motioner som ligger till grund för utskottsbelänkandet. Jag yrkar bifall till utskottets;hemställan. 104JAN ();, Jag är förvånad över atl kangodta ett så dåligt tillkännagivande i en mofion som han säger sig stödja.Tillkännagivandel baseras ju bara på det beskedel till regeringen att man harvetskap om atl dessa frågor las uppi en rappört som ligger påjordbruksdepartementets bord samt att frågorna övervägs där. Mot bakgrund av och med kännedom om vem som bestämmer inomjordbruksdepartementet, där ändå residerar, förvånar del mig också altBörje inle tar detta ypperliga tillfälle i akt all utöva påverkan idella ärende. Jag tror del hade Varit klokt, om man nu vill vara med ochbestämma lite i i miljöfrågor. Lagregler rörande jordbrukets hänsyn till naturvård ochkulturminnesvård 105 (); Frui talman! Det är förståeligt omJan grämer sig över del förhållandel atl han inte har sammamöjligheler som jag och övriga folkpartister att vara med och påverka detarbete som utförs i . Vi anser all vi har ett gottunderlag all arbeta vidare på med utgångspunkt i detta belänkande fränjordbruksutskottet. De möjligheterna saknar , men vi kommer attutnyttja våra möjligheter. 106 (): Jag måste säga atl jag trodde, all om vistödde en folkpartimoiion, undertecknad av gruppledaren i folkpartietsriksdagsgrupp, skulle man också få stöd från sida - det skedde iett första stadium av utskottsbehandlingen. Men av någon anledning gör man delinle längre. 107 (); Jag skall inte i likhet med gå inpå vilka meningsutbyten som kan ha förekommit vid jordbruksutskoliels sammanträden. Beträffande motionen och motionärerna har vi ingåendebehandlat den här frågan, och jag vill påstå att vi är överens omhandläggningen. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med159 röster mot 157 för reservationen av m. fl. 2 ledamöteravstod från alt rösla. 1981/82:3 om tvåårigabudgetperioder 1981/82:4 om begränsningav statliga monopol, m. m. 1981/82:5 om företagensuppgifislämnande 17 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas . 18§ Meddelande om fråga Meddelades att följandefråga framställts 1981/82:174av () till jordbruksministern om åtgärder för att tryggafortsatt laxodling: På grund av att kraftutbyggnaden i våra älvarförsvårat laxens lek och ålerväxl har ett flertal laxodlingar byggts i våraälvar. Den senast igångsatta odlingsanläggningen har byggts i anslutning tillMörrumsån i . Närman planerade och beslutade om denna laxodlingsanläggning räknade man med atten stor del av driftkostnaderna skulle bestridas av EG-medel. betaladeEG 2 milj. kr. och 1980 betalades 2,9 milj, kr. till svensk laxodling enligtavtal med . har inget avtal träffals och ej heller för1982, Uteblir EG-medlen även i fortsättningen utan att andra medel las fram,kommer det att starkt äventyra Mörrumsodlingens fortsatta drift. Med hänvisning till detanförda vill jag ställa följande frågor: Vilkaåtgärder avser jordbruksministern vidtaga för att säkra den fortsattalaxodlingen? Är exempelvis ett införande av en prisregleringsavgifl på lax ochål aktuell? 19 §Kammaren åtskildes .