prot · G509170 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:170 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen, 7 § Regionalpolitiken (forts.) Fortsattes överläggningen omarbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:23. 85 (vpk): Vpk har drivit frågan om inrättandeav ett regionalt . Vi kan nu notera att dettahar krönts med framgång. Visserligen kallas det "ett centrum förregionalpolitisk forskning", men namnet är ju inte det väsentligaste, utandet viktiga är att något händer på detta område. Också nu aktuell mofionavstyrks, men detta kan vi ta med ro, eftersom yrkandet i vår motion fillmycket stor del har fillgodosetts. räcker det givetvis inte med forskning för att vi skallkomma tiH rätta med de problem som råder i dessa regioner. har enhög arbetslöshet, och kommunerna brottas med stora problem. I en del kommunerär marginalen till att hela samhällsapparaten skall undergrävas och slås utliten. I vissa kommuner är uppåt arbetslösa. Den siffranskulle vara mycket högre, om inte många hade "stoppats undan" genomförtidspensionering. Personer med förfidspension uppgår till av länetsbefolkning i åldern . Om man lägger samman siffrorna för dem som äröppet arbetslösa, dem som sysselsätts i beredskapsarbete, den doldaarbetslösheten samt dem som blivit förtidspensionärer av arbetsmarknadsskäl,skulle den verkliga situationen på arbetsmarknaden framträda. Det skulle betydaatt regeringen inte ens skulle kunna beträda den bräckhga räddningsplanka somderas hänvisning till andra länders arbetslöshet utgör. Vi har aldrigaccepterat åberopandet av andra länders arbetslöshet som svar till de människorsom tvingas gå arbetslösa eller till de kommuner som ser sinexistens hotad. Vad dessa människor och deras hemkommuner väntar på, och harrätt att kräva,är kraftfulla åtgärder och insatser för att förbättra situationen. Dettaunderstryks också i Länsprogram 80 för . De svåra sysselsättningsproblemen har medfört att en mängdolika förslag till åtgärder har utarbetats i länet. Utöver länsmyndighetensprogram har tillsatta grupper, bl. a. i de fackliga organisationerna, lagt nerstor möda på att utarbeta konkreta förslag fill åtgärder. Dessa förslag är värda ett bättre öde än att bara stannapå papperet. Redan nu görs stora insatser på både lokal och regional nivå föratt bekämpa arbetslösheten. Ännu mera skulle kunna göras, om inte de borgerligapartierna och socialdemokraterna fått för sig att kommuner och landsting harför mycket pengar och därför vill undandra dessa . I mofion 1498 har jag redovisat några utarbetade förslag,vilka skulle kunna utgöra riktade åtgärder för att bekämpa arbetslösheten. Bl.a. har en arbetsgrupp inom i lagt fram ettförslag fill investeringar som innebär en upprustning av kollektivtrafiken. Ilänet finns ett antal mindre malmförekomster som lämpar sig för smågruvdrift.Det finns också ett stort behov av skogsvårdsåtgärder i länet. Det är en formav beredskapsarbeten som kostar litet, eftersom kostnaderna utöver lönerna ärsmå. Min hemställan i motionen är att frågan om särskilda åtgärder för attsfimulera sysselsättningen i länet skall upptas till skyndsam prövning. Med anledning av denna motion hänvisar utskottet till attbehovet av insatser i länet kommer till uttryck i förslaget tillstödområdesindelning. Menar utskottet med detta, att det uttrycks genom attUmeå kommun hamnar utanför stödområdet och att bidragen sänks i vissa kommuner?Vidare anser utskottet att de förslag till projekt som förs fram i mofionen börkunna utföras inom ramen för länsplaneringsarbetet. Med anledning av detta villjag bara hänvisa till länsplaneringens framhållande av kraftfulla statligainsatser. Med det anförda vill jag yrka bifall till mofion 1498. Jag skall avsluta med några ord om en annan fråga.Utskottet understryker vikten av att frågan om lokaliseringen av den centralarennäringsadministrationen från utreds skyndsamt. Jag vill härhänvisa till det telegram som arbetsmarknadsutskottet har erhålHt från samerna.Där heter det: "Ett eventuellt beslut att lokalisera Lantbruksstyrelsensrennäringsenhet till skulle strida mot samernas landsmötes uttaladevilja." Deras uttalade vilja är att denna enhet lokaliseras till , ochjag har velat få samernas synpunkt i denna fråga noterad till protokollet. Jag vill fill sist också anföra följande citat urtelegrammet: "Riksdagsbeslut i samefrågor, som direkt strider mot samernasuttalade vilja, hör en förgången tid fill." Jag vill framhålla att FilipJohansson nog drog för långtgående slutsatser av utskottets skrivning angåendelokaliseringen till . Anf.86 (): Industriminister . Äsling kan knappast, som norrlänningoch som statsråd med ansvar för regionalpoHtiken, känna någon fillfredsställelse med denavveckling som skogslänen genomgått . Detvar stora förhoppningar - inte minst i skogslänen - som knöts till de löftensom parti ställde ut , det val som förde uppgiften som ansvarig för att omsätta vallöften i praktiskpolitik. 400000 nya arbetsdllfällen, till stor del i industrin, lovade , och enregionalpolitik som skulle förstärkas och inriktas på att "människor ialla delar av landet får tillgång fill allsidig sysselsättning". Närindustriministern, med dessa vallöften i minnet, nu summerar vad som häntregionalpolitiskt i skogslänen efter 1976 måste resultatet ge anledning tilleftertanke och självrannsakan. Enbartunder den senare delen av förlorade de sju skogslänen 12 000industrijobb. I jord- och skogsbruket försvann 7 500 arbeten och ibyggverksamheten 6 000 arbetstillfällen. Minskade gjorde också sysselsättningeninom varuhandeln, samfärdseln, post, tele osv. T, o, m, mjölkproducenterna iskogslänen minskade med ungefär en fjärdedel under de borgerliga regeringsåreni slutet , Såblev det alltså med det centerparfistiska löftet att "människori alla delar av landet" skuHe få "fillgång till allsidigsysselsättning", NilsG, Åsling och övriga borgerliga Norrlandspolitiker begriper säkert varför nutydligen väljarna i norr flyr de borgerliga partierna medan socialdemokraterna,enligt de aktuella opinionsmätningarna, har ett enormt väljarstöd i skogslänen. Menhur dystra redovisningarna än är, rubbar de inte den borgerliga regeringeneller den borgerliga majoriteten i arbetsmarknadsutskottet. finns ingenting av förståelse för de synpunkter och krav som vi - 14socialdemokrater från skogslänen - framfört i motion 2295. Attså gott som alla beskrivningar av verksamheter - i motsats fill siffrorna förarbetslösheten - visar på en klart nedåtgående trend under senare delen av1970-talet hindrar inte utskottets majoritet att betygsätta den fördaregionalpolitiken så, att den "haft viss effekt". Vilkenär då den effekten? skulle jag vilja fråga. Hade vi inte under senare delen av1970-talet - tack vare den tidigare stabila samhäHsekonomin - haft resurser attskapa ny sysselsättning i den gemensamma sektorn, i kommuner och landsting,skulle skogslänen ha fått ett minus i sysselsättningen på drygt 23 000arbetstillfällen under de borgerliga regeringsåren. Klartär att skogslänen inte har sett något posifivt resultat av regionalpoHfiken desenaste sex åren. kan vi konstatera att skogslänen har ett behov av drygt 40000 nya arbetsfillfällen, om vi i den delen av landet skall kunna få ensysselsättningsgrad, som är jämlik med det övriga rikets. 33 000 av dessaarbeten behövs för kvinnor. Någon nyetablering eller omlokalisering avsysselsättningen till skogslänen - i likhet med den vi minns från desocialdemokratiska regeringsåren - har vi inte fått. Det vikommer att minnas av borgerlig regionalpolitik 1976-1982 blir att man två gånger ändrade stödområdesgränserna,att man justerade ned stödvillkoren, Tisdaeenden " prutade pålokaliseringsstödet och att man kraftigt minskade 8 iuni1982 fraktstödet. Till detta kommer nuatt man inte längre skall medge att vissa utvecklingsområden i skogslänen - , m. fl. - skall ha någon Reeionalpolitiken extrastödattrakfion i kampen med t. ex. och andra centra i riket omviktiga lokaliseringsprojekt som bara centra kan tävla om. Ännu en åtgärd,klart skogslänsfientlig, är på gång. Mot denna bakgrund är det inte överraskande att vi nu kansummera att skogslänen har drygt 46 000 arbetslösa, nära 17 000 iberedskapsarbete, 28 000 i olika former av arbetsmarknadsutbildning,anställning med lönebidrag m. m. samt dessutom drygt 77 000 förtidspensionerade.Totalt är alltså 168 000 människor i skogslänen utanför den reguljäraarbetsmarknaden eller för tidigt utslagna från arbetsmarknaden. Vad centernlovade 1976 var att prioritera skogslänen och låta storstadsområdena ståtillbaka. Det har blivit tvärtom. har bara hälften så högarbetslöshet som rikets genomsnitt som befolkningen i underde borgerliga regeringsåren ökat dubbelt mer än vad som är genomsnittligt förriket. För skogslänen är förhållandet det motsatta. I vår motion 2295 redovisade vi skogslänens behov avåtgärder, men också de många lovande förutsättningarna. Skogslänen har storaråvarufillgångar för skogs-, gruv- och energiproduktion. Vi har god fillgångtill välutbildad arbetskraft, och vi har ett gott kunnande. Vad vi behöver ären stor portion riskvilligt kapital - som kan satsas också i skogslänen. Detkapitalet hoppas vi få genom löntagarfonderna. Dessutom behöver vi en regering,beredd att driva en aktiv näringspolitik och en målmedveten regionalpoltik. Dethoppas vi få efter höstens val. För dagen får vi glädja oss åt att vi avsocialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet har fått ett helhjärtat stöd förvåra motionskrav från skogslänen - i reservation 48 om förstärktastyrinstrument i regionalpolifiken och i reservation 73 om motiven förnödvändiga aktiva åtgärder i skogslänen. Stöd, i tio reservationer, har ocksåsocialdemokraterna i utskottet gett för återplacering av hela skogslänsområdeti stödområdet. Jag ber att få yrka bifall tillreservafionerna 48 och 73 samt till de här nämnda reservationerna, där detföreslås återplacering av hela skogslänsområdet i stödområdet. I detta anförande instämde (). 87 () replik: Efter inlägg finns det anledningatt något redovisa hur utvecklingen i skogslänens glesbygd var under densocialdemokratiska regeringstiden. Men låt mig först redogöra för utvecklingeni . minskade antalet invånare i glesbygdenmed 11 395. var det en minskning på 5 085, medan det under 126 perioden med icke-socialisfiskregering i landet är en minskning med Omvi studerar utvecklingen i skogslänen totalt sett, som var inne på,finner vi att andelen invånare som bodde i glesbygd minskade med hela 64 745människor under fiden . Minskningen under 1970-1975 var 29 679. Detär för det första förvånande att har glömt att ta med de härsiffrorna i sin mofion. För det andra tycker jag att det hade varit ärligare avhonom att också nämna utvecklingen under den första delen av . Mendet är så svårt för socialdemokraterna att redovisa sådant i debatterna, föralla olyckor i det här landet har enligt deras mening inträffat efter denvalseger som de icke-socialistiska partierna fick 1976, Jag tycker inte attutvecklingen i under den fid som socialdemokraterna haderegeringsmakten är mycket att yvas över. Låtmig också redovisa siffrorna för arbetslösheten i . Förstakvartalet 1972 var arbetslösheten där . Motsvarande siffra förstakvartalet var , Detta vittnar verkligen om att den regering vi har på alla sätt och vis försöker att bekämpa arbetslösheten och se till att såmånga människor som möjligt har sysselsättning. Avslutningsvisvill jag nämna att skillnaden mellan skogslänen och riket i övrigt när detgäller sysselsättningsgraden i var 1970, medan skillnaden1979 var , Detta talar för att den polifik som har förts under senaredelen av har varit framgångsrik. Anf.88 () replik: Jag kan kontra med att påminna om att skogslänensfolkmängd har ökat , men inte lika kraftigt somden ökade under de socialdemokratiska regeringsåren , när den hadeett plus på ungefär 20 000 för hela skogslänsområdet. Den ökning med 17 000-18000 som har ägt rum skall ställas emot vad glömde att nämna,nämligen att sedan vi fick den första borgerliga regeringen har antalet boendei glesbygd i skogslänen minskat med 11 272. Det bör väl också tas med i bilden.Norrbotten har mist 3 138 av de boende i glesbygdsområdet, harmist 1 836, 645, 2 853, 154 och 3064. Det enda län som visar en plussiffra, men en mycket liten sådan, är Gävleborg.Där är det en ökning med 411. Jag tror att man skall redovisa en mera fullständigbild av det som har hänt i Norriand och inte rycka ut enstaka siffror, som ArneFransson gjorde. Jag medger gärna att inte är det skogslän som hardrabbats hårdast av den borgerliga politiken . Vi har län somhar drabbats betydligt hårdare, och jag förstår att valde attnämna . 89 ()replik: Det var inte jag som -började att lämna ofullständiga uppgifter -uppgifterna finns i motion. Det var det som var anledningen tillmin replik liksom naturligtvis inlägg här i kammaren.Det är bara att konstatera, Arne.Nygren, att minskadeantalet invånare i glesbygd i skogslänen med 29 679 personer. Ställ detta antal mot 11 461, som minskningen var mellan åren1975 och 1980! Siffrorna talar ju för sig själva och visar att den fördapolitiken efter regeringsskiftet har varit mer positiv för skogslänensglesbygd än den politik som partikamrater förde somde var i regeringsställning. Det är bara att konstatera. Siffrorna talar somsagt för sig själva. Jag behöver inte bryta ner dem på län, utan jag kan tasamdiga skogslän i en klump. Det gjorde jag också, I en redogörelse, , bör man redovisa helaperioden och inte välja ut den del som man tycker är lämpHg för att bevisa detena eller det andra. 90 () replik: gårifrån den uppgift som jag lämnade, att under den första delen av 1970-taletökade skogslänens befolkning med 20 000 och under den senare delen med 17000-18 000 personer. Det har varit en ökning under den senare delen, men denharvarit något mattare än under den förra. Får jag dessutom säga till det är ganska naturligt att det inom länen sker en mindre omflyttning i ensituation där inga nya arbetstillfällen tillskapas. Människor har ingenstansatt flytta inom , därför att det finns inte några nya arbetstillfällen.Det är det som är resultatet av den borgerliga regionalpolitiken efter 1976. Anf.91 (): och jag har 1981 och 1982 modonerat ombehovet av och önskemålet om att ett industricentrum skall lokaliseras tillSveg. Det är därför med stor tillfredsställelse vi har tagit del avproposido-nens förslag att industricentrum skall etableras i och attarbetsmarknadsutskottet godtar propositionens förslag om utbyggnad i ochdessutom i , kommun har akdvt planerat förmöjligheter att etablera ett industricentrum och har tack vare dettaförutseende möjligheter att genomföra denna lokalisering. Det finns godplanering vad gäller markområdet, centralt beläget i nuvarande industriområdeoch nära järnväg med i övrigt bra vägsystem. Bostadsplaneringen är mycket långtframskriden. Man har byggt flerfamiljshus med 70 lägenheter och planerar nuigångsättningen av etapp två med ungefär lika många lägenheter. Den sociala servicen såsom barnomsorg, skolor och sjukvårdär fillfreds-ställande utbyggd. planeringstal för befolkningen i 13 000-13 500 invånare. gick utvecklingenåt rätt håll. har vi stagnerande utveckling, och därför anser jag attlokalisering av ett industricentrum är av största vikt för att åter få tillstånd en positiv befolkningsutveckling i . Detfinns ortsbunden arbetskraft, men behov föreligger också av nyinflyttning.Under de senaste tio åren har många nyetableringar av företag skett iNorrlandslänen inte minst tack vare stödet fill kommunala industrilokaler, somhar inneburit att de flesta inlandskommuner har det byggts industrilokaler. IHärjedalen har byggt i LiHhärdal och senast i . Det har dock visatsig att avsaknaden av industritradifion gjort det svårt att rekrytera utbildadpersonal på orten. Jag motionerade därför under allmänna mofionstiden omföretagsintrodukfion och inskolning för lokalt bunden arbetskraft. Ikorthet gick mitt förslag ut på att företagen sköter utbildningen.Företagsintroduktion och inskolningstid bör anpassas till individens tidigareutbildning och yrkeserfarenhet och till företagets produkter. Det är därförviktigt att man kan få vetskap om vilken sorts industrier som kommeratt lokaliseras, så att man har möjligheter att planera och förbereda människorför anpassningen fill industriarbete. Arbetsförmedlingen har att föreslåarbetssökande till olika företag. Problem med barnpassning och resor utgör ivåra områden oftast stora problem, och bl. a. sådana skulle undanröjas omutbildning kunde förläggas på orten. Jag känner en stor glädje över att ett industricentrum kommer attlokaliseras till . Jag hoppas att det lyckas etablera expansiva företag ochatt det visar sig att det innebär den injektion som kommunen har planerat försedan 1974. I detta anförandeinstämde (). 92 (vpk): "I hava vi inom våra gränser ett , blott vi förståatt bruka det." Detta är ett yttrande som fillskrivs Axel ,rikskansler och över . Många av oss känner fill det. Det må varahur det vill med detta uttryck för 1600-talets svenska kolonisation, men detbeskriver ändå hur det hela började. Människorfrån andra landsändar upptäckte i skogen, malmen, vattenkraften ochtill slut även arbetskraften och såg här en resurspool, som man kunde utvinnarikedomar ur genom insats av kapital. blev en koloni,'och denframstormande industrialismen ändrade icke detta förhållande. Det var förstnär hundratusentals unga människor under efterkrigstidens högkonjunkturtvingades till de överhettade zonerna söderut som protesterna till slut växteoch tvingade makthavarna till olika manövrer. Vifick nya ord att tala om, som lokaliseringspolitik och regionalpolitik. Men denhär politikens uppgift var inte att stoppa eller hindra koncentrationsprocesseninom näringslivet. Nej, den skulle tvärtom underlätta den fortgåendeomvandlingen, som ansågs vara ett oundgängHgt led i den ekonomiskatillväxtprocessen. Det var den gamla idén, att om man göder kon så mjölkar denbra. Om kapitalet göddes så skulle det mjölka ett överskott, som det var möjHgtför makthavarna att använda och dela ut till 9Riksdagens protokoll 1981/82:169-170 Nr 170 människorna, och kanske politikerkunde göra sig populära med den 8 juni1982 °''" har härtidigare redogjort för vår syn på den principiella frågan och betonat vikten av att vi nu behöver en helt ny regionalpolitik, som Regionalpolitiken S, samhället verkliga styrmedel föratt åstadkomma en planering. Jag vill säga några ord om - eller snarare göra enillustration till - vpk:s motioner 454 och 1510 om situationen i Västernorrlandoch . har länet förlorat närmare 7 000arbetstillfällen enbart inom skogsindustrin. Genom sitt beroende avskogsindustrin har också verkstadsindustrin drabbats, på samma sätt somnedgången i byggandet har slagit mot träförädhngsindustrin och annanbyggnadsmaterieltillverkning. Länet har mellan 11000 och 12 000 människorutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Andelen förtidspensionärer är högreän rikets genomsnitt och uppgår till över 12 000 personer. En stor del av dessaförtidspensionärer har fått sin pension därför att arbetsmarknaden inte är såutvecklad att den kan suga upp dem. I finns alltså omkring 20 000 människorsom inte har ett riktigt arbete - förtidspensioneringen är ju ett raffineratsätt att dölja arbetslösheten. Regeringen brukar hänvisa till andra ländersarbetslöshet och säga att den är högre än vår egen, men då tar man inte hänsyntill att varefter hård kamp mot borgerligheten tillkämpade - socialförsäkringi många andra länder inte har sin motsvarighet, och därmed haltar jämförelsen.Det är ju tack vare att vi har kämpat för att få dessa möjligheter tillexempelvis förfidspensionering som vi kan få ner statistiksiffrorna beträffandede utslagna. I många andra länder som man jämför med råder inte deförhållandena. SoHefteå kommun blev känt för Eiserflickornaskamp. Där står nu flera tomma men utmärkta industrilokaler som döda monumentöver en misslyckad regionalpolifik. Kommunen har arbetslösa inkl. dem iAMU och beredskapsjobb. I ytterområdena och - tidigare egnakommuner - står av arbetskraften utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Mellan 1975 och 1980 har förlorat av jobben i industrisektorn,trots att man har bara hälften av andelen industrijobb i jämförelse med länet iövrigt. Ser mannärmare på inlandet av kan man tala om början till en tragedi - kanskeett nytt ödesmål. Vi känner fill sådana perioder från historien. Relafivtvälutvecklade samhällen i periferin, med långa pendlingsavstånd fill störreorter, kommer att mista av sin befolkning även om inte enenda person flyttar - detta enligt framtidsbedömning. Hur blirdet då, mina vänner här i , med serviceunderlaget? Hur bHr det då medtillvaratagandet av skogsråvaran, som vi pratade så mycket om här -om människorna försvinner från skogsbygderna? Finns det någon som rejält harbesvarat de frågorna? Lågkonjunkturen har gjort att folk tvingas bo kvar.Industriministern och andraborgerliga talare har använt detta som ett argument när de talat om en Men såsnart det blir högkonjunktur kommer ju Att det har blivit stopp hänger ju ihop med lågkonjunkturen. Vadskall människorna ta sig fill? Det finns ju inga jobb att få. Och de har juinte någon glädje av att flytta och byta den ena arbetslöshetskön mot denandra. Utskottet hänvisar , med anledning av mina motioner omåtgärdsprogram för länet och kommun, fill att det är kommunen ochlänet som bör ta fram åtgärdsprogram. Men, herr talman, sådana program ärframtagna, både på länsnivå och i kommunen. Och det finns lokaler, som jag nysssade - moderna, fina fabrikslokaler som står tomma. Vad saknas då? Jo, definansiella resurserna saknas - eller också är de alldeles för små. Allt detta visar f. ö. verkligen att frågan om någon formav fonder -samhällsfonder kallar vi det i vpk - är en fråga i tiden. Som vpkföreslagit behöver landet ett samhälleligt industrialiseringsprogram - ennödvändig förnyelse av industrin och ett uppbyggande av nya industrier iframtidsbranscher. Jag yrkar härmed bifall fill motionerna 1981/82:454 och1510 om åtgärdsprogram för och . SlutHgen, herr talman, vill jag säga några ord om motion1981/82:2351 av . Av någon obegriplig anledning har kommunplacerats utanför stödområdet. Denna kommun är i hög grad beroende av Cellulosabolaget.Cellulosabolaget är en koncern med 16 000 anställda, varav en tredjedel iutlandet och 1 600 i . Men detta bolag kommer att rationalisera ochdärmed reducera antalet anställda med 400 personer. Vi harbyggnadsmaterialindustrier uppbyggda byggnadsverksamheten varintensiv - Gullfiber och i , Isoleringsmaterial och spikhandlade det om. knakar de i fogarna. Arbetsstyrkan har redan reducerats tillhälften, och ytterligare 125 personer är varslade. När mofionen skrevs fannsdet 800 arbetslösa i kommunen, nu är det fråga om närmare 1 200. Alla skäl,herr talman, talar för att låta vara placerat i stödområde B. Jag villdärför yrka bifall till motion 2351. 93STIG (): Vi, socialdemokrater på Västernorrlandsbänkenser med utomordendigt allvar och med stor oro på den regionala utvecklingenunder de borgerliga regeringsåren. Vi konstaterar att den regionalautvecklingen har haft huvudansvaret för regeringspolidkenstämmer väldigt dåligt med de mål som man sade sig vilja verka för. Vi socialdemokrater har i motion 838 en rad krav påstatliga insatser för bl. a. genomförandet av ett industrialiseringsprogram förvårt län. Även om utskottet hänvisar till vissa åtgärder för skogslänen,springer man ifrån de konkreta uppslagen som vi har lämnat i motionen. Faktumär att vi nu tvingas se fram emot en befolkningsförändring av samma omfattningsom stora befolkningsminskning. Jag skall inte redovisa med siffror den besvärligasysselsättningssituation som vi står inför . Men dess värre ärsysselsättningsutsikterna drastiskt försämrade, beroende på svårigheter ochstrukturomvandlingar vid ett flertal av länetsstörre industrienheter som det sker en utplåning av den offentligasektorns tillväxt.