prot · G50930 · 1981-12-31 00:00:00 — Enbart den åtgärden skulle sannolikt gestaten en bit över 100 miljoner i ökade inkomster. Vore inte det. väg värd att pröva? Dessa åtgärder skulle vara mycket nyttiga,samhällsekonomiskt sett. De skulle också leda till en mer rättvis fördelning,och del skulle ge den stimulans åt vårt bostadsbyggande som det så välbehöver.' När ni nu äntligen, inom och , försökerslinka ur moderaiernas gastkramning, vore del då inte också att niblev litet mer vidsynta i er bostadspolitik? Alt anamma det socialdemokratiskaförslaget om temporära hyresrabatter vore ett effektivt sålt alt visa att nifortfarande har en viss förståelse för en bostadspolitik som är både social ocheffektiv. Under delta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag är fullt medveten om all det inte finnsnågon på vetenskapliga grunder fastställd realränta som för alltid är den rätta. Men om man haren långsiktig målsättning med sin politik, om man-som jag-önskar alt del vore möjligt att införa ett realt skattesystem och ett realt lånesystem och om man i ett sådant syslem skulle välja vilken realränta man vill ha, tror jag alt det är rimligt all man ligger än . Det är därför jag I2i8 frågar mig: Är det rimligt att gåså långt ned som till ? Vad år det som säger inte om 2-3 är finner att man då inte ens kan hålla den nivån ulan måste gåned till O %? Och är man framme vid att avskaffa bostadslångi\'ningen. Dåfår vi lämna bidrag till hela produktionskostnaden och blir på del sättet avmed eländet med administration vad gäller långivning och annat som hör dit. säger att en liyressänkning på . imånaden i en nyproducerad lägenhet, som skall trappas ned med . kommer all leda till all det byggs 10 000 nyalägenheter. Men de förändringar som vi har gjort har juminskal hyran med . Var är då de 20 000. 25 000 eller 30 000lägenheter som vi skulle ha fåll på grund av de förändringarna? Dem har vi intesett mycket av! Min invändning när det gäller dessa frågor är - jag sägerdet för tredje gången - all jag inte år helt övertygad om alt det år möjligtalt gå vidare, alt via nya subventioner kraftigt öka bostadsbyggandet. använder Bo Söderslen ordet subventioner igen och ävenordet hyresrabatter. Ordet rabatt leder tankarna till att det är fråga om någonform av bidrag. vet jag snart inte vad jag skall tro. men det är väl så attdel är rabatter ni vill ha; Hyran skall trappas upp med . per kvadratmeteroch år , och senare skall hyresgästerna under en femårsperiodbetala tillbaka dessa rabatter. Det kommer alt vara ganska ansträngande för demsom inte på förhand är fullt medvetna om vad det är för typ av boende de sättersig i. Tomträttslån och underhållslån, ni. 130BO (); har talat omönskvärdheten av all sänka boendekostnaderna. Det är riktigt att vi bör försökasänka boendekostnaderna. Det vill vi alla, kanske genom åtgärder av den typhon har varit inne på. Men det är ju inget argument mot att också utjämnaboendekostnaderna. Förslaget om hyresrabatter syftar till att genom utjämningmellan årgångar dels sänka inflyltningshyrorna. dels få fart påbostadsbyggandet. Det är klart all del kostar pengar all subventionera, mendet här är en oerhört billig form av subvention. Jag har pekat på åtgärder somvi kan genomföra och som finansierar del här förslaget om.Argumentet att man inte kan införa denna typ av hvresrabatl därför att man ärrädd all räntan på några årgångar skall sjunka alltför lågt är inte rimligt.Här gäller det alt lösa ett av de allra mest centrala problem vi har. Jag frågar återigen bostadsminister : Vore detinte önskvärt att sänka skatterabatten till aktiesparandet något och därigenomfä medel alt bygga ytterligare kanske 10 000 lägenheter? Är inte det en åtgärdsom skulle ha en oerhört positiv effekt på den svenska ekonomin, nu när viligger och kryper där nere på bollen och inte kommer någon vart? Skulle delinte också vara en åtgärd som vore efterlängtad av alla de ungdomar på olikahåll i värt land som inte kan få en bostad, diirför att hyrorna är alldeles förhöga? Allt måste sältas in i ett sammanhang. Det är klart all viinte kan avstå frän att uijiimna boendekostnaderna över tiden och att ha ett stöd till Nr 30 nyproduktion. Skulle vi avskaffadet helt skulle svensk bostadsmarknad Onsdagenden kollapsa totalt. Men det är intedel frågan gäller. Del år här fråga om att 18november 1981 genom en temporär åtgärd göra en insats som skulle fä enmycket gynnsam Tomträttsiånoch Sedan sade att detskulle vara så farligt att trappa av en sådan Det tror jag intealls. Om vi har en löneutveckling på i nominella termer räcker det för skall fä en oförändrad boendekost- nad i denhär typen av subventionerade lägenheter. Vi kan ju alla hoppas att vi skall fåned inflationen. Om vi får ned den till ungefär hälften av vad den är ;irdet mycket bra. Jag tror ingen kan vara optimistisk nog all hoppas på att nålängre än så. Påståendet att det skulle vara så farligt att trappa av den härsubventionen är alltså ännu ett argument som inte håller streck. Jag vill be de socialdemokratiska talarna altsamordna sina påståenden något! En del säger att 7:50 per kvadratmeter är enkalastrof når det är tal om att avirappa underhållslånen; det klarar man inte.Men . per kvadratmeter klarar man i en nybyggd lägenhet, som dessutom iutgångslägel är dyrare än lägenheter i det befintliga beståndet, där man inteklarar 7:50 i avtrappning! De här resonemangen håller inte! säger igen att rabatteringen är ensubvention. sade förut att det var någonting som skulle betalastillbaka. Det är inte precis samma besked vi får från de olika företrädarna försocialdemokratin! En viss samordning kanske vore på sin plats. Jag har ingenting emot all man har en avtrappning avgaranterade räntor, att man subventionerar i nyproduktion och sedan trappar avden subventionen. Det är det systemet vi har. Men bortser i sinadiskussioner och när han drar in aktievinslbeskaltning och annat från delångsiktiga frågorna. Den här gången är inan nere i garanterad ränta. Hurmyckel är det nästa gång? Det är en orimlighet. 132 BO (): Del är klart att det här stödet, den härhyresrabatten, är liktydigt med en subvention dåden kommer att tillämpas. Men vi har också klargjort att den kommer att trappasav. Och det räcker som sagt med en 6-procentig löneökning för all hyresandelenpå grund av den här avtrappningen skall vara . Bosladsministern vill tydligen inte sätta inbostadspolitiken i ett samhällsekonomiskt sammanhang. Jag beklagar det. Jagfick aldrig svar pä de frågor som jag ställde, t. o. m.. om detinte vore bättre att något minska sparslimulanserna exempelvis åt aktiespararna- som är ett rent samhällsekonomiskt slöseri och som leder till att folkflyttar pengar mellan konton till mvcket höga kostnader för samhället - ochföra över en del av de resurserna till bostadsområdet, som verkligen är ett avde centrala områdena, där failliten, misslyckandet, starkt bidrar till denekonomiska kris som vi befinner oss i. Det finnsi dagens läge mycket att göra. En utjämning mellan årgångar är Nr 30 En styrning av bostadspolitiken är helt central. som visyftar till är att genom en i och för sig begränsad men mycket effektiv g åtgärd göra den styrningen mer verkningsfull än den är . Jag är ledsen att behöva konstatera att ochcenterpartiet ännu Tomträttslån och intehar lyckats frigöra sig från de moderata tankelinjerna tillräckligt för att underhållslån kunnaanamma nya grepp, som skulle vara mycket effektiva när det gäller att , , ge oss en samhällsekonomiskt bättre verkande bostadspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (avveckling avslatskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer m. Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 65 av m, fl. i motsvarande del. Mom. 3 (ändrade grunder för tomträttsiån m. Ikontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 av Per m. fl. med 140 röster mot 15 för motion 65 av m. fl. 150 ledamöter avstod från alt rösta. Ihuvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 154 röster mot 151 för reservation1 av Per m. fl. Mom. 4 (avveckling av lån till vissa energibesparandeåtgärder) Utskottets hemställan, som ställdes mot motion 65 av m.fl. i motsvarande del, bifölls med acklamation. Mom. 5 (temporära hyresrabatter) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 151 förreservation 2 av Per m. fl. Mom. 6 (underhållslån) I kontraproposilionsvoteringen biträddes reservation 3 avPer m. fl. med 139 röster mot 15 för motion 65 av m. fl. imotsvarande del, 150 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 154röster mot 151 för reservation 3 av Per m. fl. Mom. 7 (särskilda lån till de allmännyttigabostadsföretagen) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 65 av in. i motsvarande del. Mom. 8(uthyrningsgaranti i nyproduktionen) Utskottels hemställan bifölls med 154 röster mot 151 förreservation 4 av Per m. fl Foruinregler för mål om renhållningsavgifter Mom. 9(återinförande av hyresförlusllånen) Utskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 15 förmotion 65 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 10 (anslagen under Länsstyrelserna m. Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 68 förreservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. 1981/82:7om lagfartskostnaden vid gruppbebyggelse 1981/82:11 om dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop, 1981/82:7) 1981/82:12 om ändratdeklaralionsförfarande vid arvs- och gåvobeskaltning- en (prop.1981/82:26) 1981/82:1om skyldighet för polismän att bära synliga namn- eller nummerbeteckningar1981/82:2 om förbud mot alkoholförtäring på allmän plats Vad utskotten hemställt bifölls. 20 8 Forumregler för mål om renhållningsavgifter Föredrogs justitieutskoltetsbetänkande /82:3 om forumregler för mål om renhållningsavgifter. 133 (): I justitieutskoltets nu föreliggandebetänkande behandlas frågan om forumregler för mål om renhållningsavgifter.Anledningen till frågans behandling är en motion från . 1motionen föreslåsen sådan ändring i renhållningslagen att kommun får rätt attväcka talan om renhållningsavgifter vid faslighetsforum. Den ordning som gäller innebär all renhållningsavgifterinte anses belasta fastigheten och att forum för tvister om sådana avgifter ärden domstol där den betalningsskyldige har alt svara i tvistemål i allmänhet,dvs. där svaranden har sin hemvist och är bosatt. Delta innebär att kommunermed en omfattande frilidshusbebvggelse kan tvingas alt processa vid flera olikadomstolar i landet i de fall man måste gå till process för att kunna driva inrenhållningsavgift. Ulskottsmajoritetenanser att de regler som finns inte bör ändras. Vi socialdemokrater i utskottet har emellertid reserveratoss till förmån för den motionens förslag. Om entvist skall handläggas vid fastighetsforum, brukar detta motiveras med att det råder en nära anknytning mellan ftistigheteneller dess ägare och Forumrcler för det som tvisten gäller, 1. ex. att det fordrade beloppet belastar själva »/ rcilhåll- fastigheieneller all tvisten rör skyldighet för fastighetsägaren att fullgöra ninpsavpifter något i denna sin egenskap. Även om det i renhållningslagen inte har angetls vem detåvilar att betala renhållningsavgiften, är del i de allra flesta fallfastighetsägaren som är betalningsskyldig. Det föreligger således i regel en sådan anknytning som jagnyss nämnde, och denna anknytning talar för alt saken borde kunna handläggasvid faslighetsforum. Men det finns också en rad andra skäl som talar för den avoss föreslagna ordningen. Det kan gälla domstolens lokalkännedom när detföreligger behov av att under rättegången hälla syn på fastigheten. Om svaranden skall sökas vid sitt personliga forum, kandetta innebära betydande merkostnader för kommuner med omfattandefritidshusbebyggelse. Fritidshusens ägare bor ju ofta i en annan kommun än iden där fritidshuset är beläget. Om renhållningsavgiften inte betalas, kankommunen därför bli tvungen alt väcka talan vid olika domstolar i landet. Vi reservanter tycker att kommunens ställning som kärandemed nuvarande ordning är oförmånligare än vad som kan anses skäligt. Vi tyckerockså all de nackdelar som kan uppkomma för de enskilda svarandena, om deskulle vara tvungna att processa vid domstolen i den ort där fritidshusetligger, är mindre än kommunens olägenheter. Den ordning i fråga om forum vid tvist omrenhållningsavgifter som vi reservanter förordat bör kunna åstadkommas på olikasätt. Om det är mest ändamålsenligt att ändra forumreglereller om någon annan lagteknisk lösning är att föredra, bör närmare ö\ervägas ilämpligt sammanhang. Det bör enligt vår mening ankomma på regeringen altbesluta om formerna för dessa överväganden. Jag villmed det anförda yrka bifall till reservationen. 134 (); Som framgick av anförande ståri det här ärendet tvä intressen mot varandra. Det är för oss en fråga om vilkenvi skall belasta med de olägenheter som det kan innebära alt man får resa frånen ort till en annan. Enkelt uttryckt är frågan om det är den enskildefritidshusägaren som skall resa till sin värdkommun eller om det är denkommunens tjänstemän som skall resa till fritidshusägarens hemort närintressenterna kommit ihop sig om renhållningsavgifter. Som mycket riktigt konstaterade, anser viinom ulskottsma joriteten att det här gäller ett personligt forum. Vi kan inte finna all den enskildes olägenheter skulle vara mindre än kommunens tjänstemäns 143 IMr 30 olägenheter av att resa, såsom EricJönsson säger. Jag tror alt de väger rätt , , jämt. Jag tycker dessutom alldiskussionen om kostnaderna kanske är litet ,,, " , ,r,,,, ointressant i delta sammanhang, därför alt detfaktiskt år sä all den som förlorarfärdprocessen kan få slå för kostnaderna för den tillresande. " I r- åsamkas ju inte kommunen, om del ärkommunen som vinner, några extra Forumregler for , " , ,, utgifter för alt tjänstemännen fårresa på delta sätt. .r Jagär litet förvånad över att man från socialdemokratiskt håll. brukarvärna om konsumenternas intressen, inte har klart för sig att fritidshusägarenär en sorts konsument. Han är en konsument av renhållningstjänster. Därför fårman kanske betrakta honom på det sättet. Lät oss göra den fullkomligt halsbrytande funderingen attinkassobyråer-nas förening skulle komina på idén all del skulle vara lättareoch bekvämare för inkassobyråerna alt processa på sin arbetsort. Och sedanskulle föreningen komma med en framställning till regeringen om en lagändringsom gick ut på att man för inkassobyråernas del skulle ändra forumreglerna ochatt alla konsumenter, som inkassobyråerna kräver på betalning för fordringar,skulle tvingas alt resa till inkassobyråernas arbetsort. Ett sådant förslagskulle över huvud taget aldrig komina upp till diskussion, och den här saken ärju likställd med detta. Vi i ulskottsmajoriteten har bestämt oss föratt det är bra som det är, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 135 (): Det problem jag tar upp . somredan har framhållits i debatten, framför allt aktuellt försommarstugekommunerna. Jag kan ta exempel från min egen kommun. Norrtäljekommun, där det finns 28 000 fritidshus. I över 300 ärenden per årtvingas kommunen att söka betalningsföreläggande för renhållningsavgifter. Avdessa går uppemot ett femtiotal till prövning vid allmän domstol. Detta innebäratt kommunen tvingas föra process vid domstolar runt om i landet, från inorr till i söder, även om huvuddelen naturligtvis ligger i Stockholmslän och län. Dessa processer kräver ofta att 2-3 personer vid varjetillfälle får resa till det aktuella tingsstället för att fullföljabevisningen. Det säger sig ju självt att kommunen inte för andra ärenden tillprocess än dem där man är övertygad om att de leder till ett framgångsriktresultat. De betalningsskyldiga är oftast betydligt sämre insalta ide regler som gäller. Detta leder till alt kommunen vinner processerna i 99 %av alla fall. och den betalningsskyldige får, som mycket riktigtpåpekar, alltid betala även kommunens kostnad. 1 de fall kommunen förlorar tarman ut kostnaderna via renhållningsavgifterna. Det är alltså intekommunen som i första hand drabbas av del nuvarande systemet, ulan det är debetalningsskyldiga. Omprocessen i stället fördes vid fastighetsdomstolen i , skulle denbetalningsskyldige visserligen i vissa fall bli tvungen att resa till 144 - den här gången sannolikt medmindre glädje än vid de övriga tillfällena under året- men det gällde enbart hans kostnader, som han själv ändå har en Nr 30 vissmöjlighet all påverka. Kostnaderna för kommunens bevisföring skulle den självfalletbli betydligt lägre. Det sammanlagda resultatet för den absolut jg november19S1 störstamajoriteten av de betalningsskyldiga skulle bli avsevärt mycket lägre _ kostnader.Till detta kommer all kommunen anlitar entreprenörer för Forumrepler förrenhållningen. Eftersom dessa har utfört den praktiska verksamheten . » renhåll-tvingas de ofta att representera i dessa processer. Även här skulle detuppkomma lägre kostnader och mindre besvär med det förslag som jag har väcktoch som den socialdemokratiska reservationen tar upp. Tyvärr har remissinstanserna inte alls förstått dessaförhållanden. Och av argumentering framgick också attutskollsmajoriteten inte heller har förstått vem det är som i slutskedet fårbära merkostnaderna för detta. Men detta är inte bara en fråga om pengar. Del är också enfråga om alt skapa ett system som ger förutsättningar för en rationellrättstillämpning som tillfredsställer kraven på rättssäkerhet. Varje kommun harsin egen renhållningslaxa med lokall utformade regler. Det innebår alt när enprocess inleds så tvingas den aktuella domstolen all sätta sig in i denrenhållningstaxa som gäller för resp. kommun. Det säger sig självt att dendomstol som får huvuddelen av ärendena från en speciell kommun får särskildaförutsättningar att skaffa sig rutin och kunnande på just denna kommunsrenhållningstaxa. Detta leder till en snabbare och säkrare handläggning ochlägre kostnader både för samhälle och för betalningsskyldiga. Det är en gåta för mig att denna fråga har blivitpartiskiljande och att utskottet har delat sig i en borgerlig majoritet somavstyrker och en socialdemokratisk minoritet som tillfredsställer motionenskrav. Jag hoppas att kammarens ledamöter tar sig en extra funderare innan detrycker pä knapparna, så att vi får en tillfredsställande lösning på dennafråga och alt den blir både praktiskt och förnuftigt handlagd i . Jag hemställer om bifall till reservationen, 136 (): Jagskall gärna erkänna alt jag verkligen intehar faltal alt det var omsorgen om fritidshusägarna som dikterade den härmotionen. Del missförståndet är jag tydligen inte ensam om - jag kan se att detäven gäller reservanterna. I reservationen skriver man alt upprätthållandet avhuvudregeln kan "vålla betydande merkostnader i synnerhet för kommunermed omfattande fritidshusbebyggelse". Och vidare: "De nu beskrivnaförhållandena gör enligt utskottets mening kommunens ställning som kärandeoförmånligare än som kan anses skäligt." Jag troratt jag skal! vidhålla det yrkande jag har ställt. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med153 röster mot 151 för reservationen av m. fl, '"'" Nr 30 21 § Föredrogs 1981/82:4 om åialspreskription m. m. 22 § Taxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar Föredrogs justitieutskoltetsbelänkande /82:5 om taxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar, 137 (): Med min motion vill jag upphäva denstraffrättsliga immunitet som taxeringsfunktioniirerna åtnjuter.Taxeringsnämndens ledamöter, inkl. nämndens ordförande, kan nämligen intestraffas för vårdslös myndighetsutövning - detta till skillnad frän vad somgäller för tjänstemän inom andra områden. Delta sakernas tillstånd är så mycketmera oefterrättligt som dagens ordning skulle kunna ge intryck av att taxeringsfunktionärernaej är ansvariga för sina beslut. Från början fanns immunitetsskyddel inlaget i 1809 årsregeringsform. Som bekant fick vi en ny regeringsform . Trots att dennya regeringsformen inte upptog någon motsvarighet till regeringsformpå denna punkt, kom immuniteten likväl att leva vidare i fråga om oaklsaminaförfaranden, dvs. vad som på juristspråk kallas för vårdslösmyndighetsutövning. Även om en taxeringsnämnd gör sig skyldig till en aldrig såotillbörlig nonchalans mot en eller flera skattskyldiga, är nämnden sålunda -som JO framhållit - fredad från straffrättsliga sanktioner. Jagupprepar, herr talman, all nuvarande ordning har bestått i 172 år.175-årsjubileum kommer alt kunna hugfästas . Justitieutskoltet har enhälligt avstyrkt min motion medhänvisning till pågående utredning. Det har blivit en rent klassisk motiveringför avslag under de nära 50 är som det motionerats i ämnet. Jag kan faktisktinte motstå frestelsen att göra en kort historisk återblick för att peka på dengedigenhet som präglar svenskt utredningsväsende när det är som allra bäst ochmest effektivt. År 1933väcktes veterligen den första motionen i ämnet. väcktes m,otioner vid tre olikatillfällen. Vid de två första avslogs motionerna med motiveringen att saken varunder utredning- känns formuleringen igen? Vid det tredje tillfället begärderiksdagen alt frågan skulle bli föremål för utredning. Vad som hänt med denutredning som de båda första avslagen grundades på. däri har jag inte lyckatsfå klarhet. Alltnog, vid det tredje tillfället begärde en utredningsom skulle göras av dåvarande författningsutredningen. Denna utredning avstoddock uttryckligen från att utreda saken. Åren 1964och 1965 väcktes motioner igen. Den första avslogs med hänvisningtill all det då pågick utredningsarbete. Den andra motionen - den Nr 30 från år1965 - överlämnades till den utredning som då arbetade. utredningen(JO-ulredning) avslutade sitt arbete med g detbeskedel all man inte ansett sig böra ta ställning till det svårlösta _ spörsmåletom stadgandet regeringsform skulle avskaffas eller inte Förenklad dom--dvs. den uppgift som man fått sig förelagd. Frågan var alltså fördtillbaka till skrivnins nollpunkten igen. Det hade då gäll frånväckandet av den första motionen. motionerades del igen. Den motionen avslogs medden obetalbara motiveringen att JO-utrednings betänkande - alltså detbetänkande som inte behandlade frågan - var ute på remiss. herr talman, ett historiskt kliv från 1966till 1975. Del året tillkom ny lagstiftning om ämbelsansvaret. Den kommitté somhade förberett den lagstiftningen (ämbelsansvarskommiltén) hade föreslagitalt stadgandet om laxeringsmännens immunitet regeringsform skulleupphävas. Men lagen blev ej sådan. Genom införande av särskildaövergångsbestämmelser permanentades i stället stadgandet i 1809 årsregeringsform, som under liden hade upphävts. Dåvarande departementschefenförklarade att frågan om taxeringsnämndens ställning borde prövas av ensärskild utredning, som skulle överse den nya taxeringsorganisationen. Enmotion avslogs under hänvisning till denna utredning. Vad föreslog dådenna utredning? Ingenting, därför att någon sådan aviserad översyn helt enkeltaldrig kom till stånd. - min historiska exposé närmar sig sitt slut -tillsattes tjänsteansvarskommiltén. Enligt vad som inhämtats - så står del attläsa i utskottets betänkande - avser kommittén att ta upp frågan om taxeringsfunktionärernasstraffrättsliga ansvar. Helt följdriktigt och helt i enlighet med den traditionsom utbildats och mödosamt utmejslats alltifrån är 1933 röner min motion sammaöde som vederfarits alla andra: motionen avstyrks under hänvisning tillpågående utredningsarbete. Taxeringsnämndsledarnö-ter har kunnat känna sigtrygga under . För hur inånga år till, herr talman? Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls. 23 § Förenklad domskrivning Föredrogs jusiitieutskottetsbetänkande /82:6 om förenklad domskrivning (prop. 1980/81:175). 138 (): Alla är vi väl överens om att engrundläggande princip i svenskt rättsväsende år all domstolarna ärskyldiga att motivera sina Nr 30 avgöranden. Del är utomordentligtviktigt att denna princip upprätthålls. r\ .-,).,,, ,1 , så sker är nämligen en förutsättning för all allmänheten skall hainsvn i