prot · G509107 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad vi kan konstatera är att detgäller kostnader som kommer att drabba framtiden i hundratals är. Det är heltförmätet av arbetsmarknadsministern, regeringen och andra kärnkraftsförespråkareatt över huvud taget vara så fräcka att ni stiger fram och presenterar enkalkyl, där ni påstår att på en viss elproduktion kommer att räcka föratt täcka dessa kostnader. Det är meningslöst att göra sådana kalkyler ochjämföra med andra bränslen, för dem kan vi beräkna, , Vad oljankommer att kosta kan vi med något så när god säkerhet beräkna. Vi kan görakalkyler beträffande andra bränslen också, men när det gäller kärnkraften i detoerhört långa tidsperspektiv som det där har rört sig om kan ingenekonom, ingen tekniker, ingen över huvud taget göra någon beräkning. Det märkliga med kärnkraftsdebatten i är attIngemar och hans parti och andra kärnkraftsförespråkare alltid harkunnat göra beräkningar och kunnat säga: Så här är det, - Det är ett stortbedrägeri mot den svenska allmänheten. vet vad oljan kommer attkosta . Jag skall i fortsättningen hänvisa alla som ställerden frågan till oraklet , Det är bra att veta att vi alla fall harsakkunskap att tillgå på ett område. Ingen kan redovisa vad svaret är på den fråga som OswaldSöderqvist ställer, fick vi veta. Då måste jag fråga; Varför ställer då OswaldSöderqvist frågan? Jag måste utgå ifrån, herr talman, att den som ställer enfråga här i är seriös, dvs, både att frågan är seriös och att den somfrågar vill ha ett seriöst svar. Därför har vi lagt ned en viss möda på att sålångt det är möjligt geett korrekt svar på fråga. beklagar jag, herr talman, attvi har lagt ner det arbetet, för det var inte det som var uteefter. Det finns naturligtvis osäkerhetsmarginaler i en sådan härkalkyl. Men vi har utgått från vad man vet, och när det gäller den del avelpriset som sätts av för hantering av använt kärnbränsle är beslutet fattat.Det är ganska lätt att lyfta in den summan i kalkylen. Något annat kan vi inteutgå från. Men eftersom inte ville ha ett svar på frågan,skall jag naturligtvis inte förlänga debatten, AnL 21 (vpk); Det var en mycket bra motfråga somarbetsmarknadsministern ställde. Jag har ställt min fråga just för att visaatt det inte går att svara på den här typen av frågor. Man har inga säkrauppgifter, utan det är hugskott och mytbildning. Till skillnad från vad somgäller för kärnkraft, där det eventuellt tillkommer kostnader för upparbetningav avfall etc, vet vi att vi för t, ex, olja inte har några sådana problem. Därkommer det inte att bli några avfallskostnader, som ingen kan beräkna. Vi vet också att vi inom överskådlig tid fill viss del måste lita tilloljeförbrukning i vår energibalans. Men så som debatten nu förs tycks det nästan vara fråga omatt ersätta olja med kärnkraft - med de mycket stora osäkerhetsmoment som ärförknippade med den. Det finns andra alternativ än kärnkraft, det finns andraalternativ än olja, men det är inte intressant för och deandra som vill bygga ut kärnkraften i , Därför har vi fått denenergipolifik som vi har- den har drivits fram och problemen har framställtsför den svenska opinionen på ett sätt som jag inte kan betrakta som annat änbedrägligt. Om kostnader och risker vid laddning av återståendereaktorer i det svenska kärnkraftsprogrammet AnL 22 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Jag hade lovat att avsluta debatten, men eftersom en villfarelse måste jag ändå få göra en korrigering, säger att oljaninte har något avfall. Svavlet är ett ganska stort problem, ,Vi lägger och kommer att lägga ned ganska många i påatt ta hand om det avfallet. Jag hoppas att den kostnaden är inräknad i denkalkyl som väl upprättar som svar på den frågahan själv har ställt. AnL 23OSWALD (vpk); Jag tänker inte försöka upprätta någonkalkyl, eftersom det är omöjligt. Det vet arbetsmarknadsministern ochregeringen i övrigt, men ni går ut och försöker få folk att tro att det går attgöra kalkyler. Det finns olägenheter och avfallsproblem förknippade medandra energislag. Men till skillnad från vad som gäller för kärnkraftsavfallvet vi hur avfallsproblemen för övriga energislag skall lösas, också när detgäller svavlet.Det finns tekniska lösningar, som går att genomföra om man vill satsa resurser.Men det finns inga tekniska lösningar på kärnkraftens avfallsproblem. Det ärden enkla och klara sanningen, och från den skall inte försökaglida undan i den här debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1981/82:276 om säkerhetsaspekter rörandeRinghals 3 och 4 AnL 24 Arbetsmarknadsministern : har frågat mig om jaganser det ur säkerhetssynpunkt försvarbart att driva kärnkraftverk som ärbehäftade med skador. Driften vid kärnkraftverken förutsätter tillstånd enligtatomenergilagen (1956:306), Fråga om tillstånd prövas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Regeringen har när den meddelatfillstånd enligt atomenergilagen överlåtit till tillsynsmyndigheten attuppställa de ytterligare villkor som säkerheten kräver eller som i övrigt ärpåkallade från allmän synpunkt. Sådana villkor får ställas upp även senareunder tillståndets giltighetstid. är tillsynsmyndighet förkärnkraftanläggningar. Den följer fortlöpande driften och kontrollerar attsäkerhetskraven uppfylls. Vid störningar i driften eller andra förändringar avbetydelse för säkerheten har inspektionen, som jag nämnt, möjlighet attställa upp ytterligare villkor för driften. Sådana villkor formuleras medhänsyn till störningens art och omfattning i det enskilda fallet. Enutgångspunkt är att anläggningen med de tillkommande villkoren kan drivas utanatt de normalt gällande säkerhetskraven åsidosätts. får utöver sådana villkor, somjag har nämnt, meddela ytterligare föreskrifter som erfordras för strålskyddet,bl, a, avseende arbetarskyddet. Av vad jag nu har anfört framgåratt frågan huruvida det är lämpligt att driva ett skadat kärnkraftverk färbedömas med hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall. Denna bedömningankommer i första hand på tillsynsmyndigheterna, statens kärnkraftinspektionoch . AnL 25MARIE-ANN (vpk): I den svenska kärnkraftshanteringen har manofta berömt sig av att sätta säkerheten främst. Vi har en villkorslag, som ialla fall skall innebära - även om den kanske inte alltid gör det - attkärnkraftverk, vilkas avfall inte kan lagras på ett tillfredsställande sätt,inte får laddas. Man skulle kanske önska att vi också hade en lag somförbjöd drift av kärnkraftverk som är skadade eller behäftade med fel. Hade vihaft det hade jag intebehövt ställa den här frågan. Två reaktorer, 3 och 4, vid söder om ärbehäftade med konstruktionsfel. havererade och fick tas ur drift.Det visade sig att ånggeneratorerna var felkonstruerade, I samtliga generatorerkan strömningsvibrationer skaka sönder tuber som innehåller radioaktiv ånga.Det visade sig också att den ännu oladdade hade samma typ avgeneratorer, med samma felkonstruktion. har stått stilla sedan haveriet, och 4har inte fått laddningstillstånd. har dock givittillstånd att starta för drift med reducerad effekt, , Ringhals4 får laddas och köras effekt - detta trots att felen inte äråtgärdade, Det är här min fråga till energiministern kommer in i bilden. Vadjag ville veta var regeringens principiella inställning till att drivakärnkraftverk som är behäftade med skador. Jag tackar för svaret. Det innebär att energiministerninte har några principiella invändningar mot att skadade kärnkraftverk drivs.Det får bedömas från fall till fall. För att då ta fallet menar jag att den typ aväventyr som man nu ger sig in på borde ha stoppats av regeringen. Det finnsinga energipolitiska skäl att starta driften . Vi har energi så att viklarar oss, SKLs tillstånd vilar enligt min mening på mer eller mindreosäkra bedömningar om att detta kommer att gå bra och inte kommer att innebäranågra nya haverier, men några absoluta garanfier finns inte. Enligt tidningsuppgifter var SKI för någon månad sedaninne på att ge tillstånd för drift effekt . Det ärdärför märkligt att man nu ger tillstånd till drift effekt förRinghals 3 och för , Min uppfattning är allstå att laddningstillstånd i dagensläge inte bör ges för R 3 och R 4. Jag vill sluta med att fråga om jag kantolka energiministerns svar så att regeringens uppfattning är den motsatta, kan ge tillstånd? Eller avser regeringen att vidta några åtgärder i justdet här speciella fallet? AnL 26 Arbetsmarknadsministern : Herrtalman! Den fråga som nu ställer är densamma som ställdes iden ursprungliga frågan. Svaret är också detsamma. Myndigheten på området haratt självständigt ta ställning från fall till fall och gör det med stor omsorg.Den myndighetsutövningen kommer regeringen inte att blanda sig i. Vill myndigheten föra upp frågantill regeringen kan den göra det. Men vi har fullt förtroende för myndighetenssätt att hantera de här frågorna. AnL 27MARIE-ANN (vpk): var det inte riktigt samma fråga jagställde . Jag ställde ursprungligen en principiell fråga, och jag ficksvaret att bedömningen skulle ske från fall till fall, och då är jag naturligtvisintresserad av fallet 2 protokoll 1981/82:107-111 Om omprövning av beslut rörande naturreservat påSydbillingen ,som är aktuellt - man avser där att köra i gång kärnkraftverk som är skadadeutan att ha några fullständiga garantier för att det inte kommer att ske någranya haverier. Jag tycker det är mycket märkligt att regeringen inteanser sig ha någon initiativrätt i den här frågan. Man menar attkärnkraftsinspektionen skall höra av sig till regeringen om den vill ha någonbedömning från regeringens sida. Jag tycker verkligen det är mycket allvarligtatt regeringen inte själv kan ta initiativ, om man nu skulle dela minuppfattning att det är oförsvarligt att nu starta dessa kärnkraftverk. Detbehövs inte från energisynpunkt. Det är alltså ett ekonomiskt spel där mansätter säkerhet och människors hälsa i fara. De stråldoser som gick ut vid detförra haveriet var visserligen ofarliga, men det är ingenting som säger att detgår så, om det inträffar nya haverier när man nu kör i gång igen. Jag tycker verkligen att regeringen smiter undan från sittansvar. Det kan inte vara så att regeringen inte har rätt att ta några egnainitiativ i denna fråga - det hoppas jag verkligen att kansvara mig på. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1981/82:289 om omprövning av beslutrörande naturreservat på Sydbillingen AnL 28 Jordbruksministern ; har frågat om jag är beredd attta initiativ till en regeringens omprövning av beslutet om bildande avnaturreservatet platå för det fall att lämplig ersättningsmarkinte kan erbjudas. I sitt beslut om naturreservatet uppdrog regeringen åtlänsstyrelsen att ytterligare utreda frågan om ersättningsmark för attgenomföra erforderliga markbyten. I den mån förutsättningar för markbyte saknaskan, enligt vad som anförs i beslutet, jämlikt 12 §naturvårdslagen ta upp frågan om upphävande av reservatsbeslutet såvitt rörvisst område. Någotinitiativ från min sida är inte aktuellt. AnL 29 (); Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret. Regeringens beslut från har gettupphov till olika tolkningar. Från LRF:s sida har man hört sig för hosjordbruksdepartementet om den närmare motiveringen till beslutet. Det svar manfick gjorde inte saken bättre, i fick enskrivelse, daterad , där föredraganden säger bl,a, följande; "Det har uppdragits åt mig att snabbt besvara Ertbrev angående innebörden av regeringens beslut om Sydbillingen, Tyvärr måstesvaret bli tämligen intetsägande. Det är knappast möjligt att nu göra enauktoritativ tolkning av beslutet. Innebörden visar sig då beslutet tillämpasgenom länsstyrelseavgörandenoch - om dessa överklagas - genom nya beslut av regeringen," Vid ett informationsmöte , somlänsstyrelsen hade inbjudit till, fick markägarna bekräftelse på att man intekan påräkna ersättningsmark till alla som önskar sådan. Jag har frågat jordbruksministern om regeringen är bereddatt ompröva reservatsbeslutet. Jordbruksministern svarar att han inte vill tanågot initiativ i detta läge. Jag tycker det är beklagligt. Även besparingsskältalar för en omprövning. Regeringen har ju i övrigt inte varit särskiltframgångsrik när det gäller att nå de angelägna sparmålen, och den bör därförta till vara varje möjlighet. En sådan finns här. Om nu ger dispens i samtliga fall och alladessa beslut överklagas, då får ju regeringen ändå ta ställning i frågan. Vadgör regeringen då? Om omprövning av beslut rörande naturreservat påSydbillingen AnL 30 Jordbruksministern ; Detta är såvitt jag vet första gången som jagoch regeringen har blivit klandrade för att vi ger ett för snabbt svar.Anledningen fill att jag uppdrog åt en medarbetare i departementet att omgåendesvara på den skrivelse som hade kommit in var att man uttryckligen hade önskatett snabbt svar. Det svaret fick man . Så till frågan om vad regeringenkommer att göra om upphäver reservatet och naturvärdsverketöverklagar. Det är helt omöjligt att besvara den frågan . Regeringensbedömning måste grundas på de fakta som kommer att redovisas i ärendet.Eftersom det nu inte finns ett aktuellt ärende, finns det heller ingaställningstaganden att göra. AnL 31STEN (): Får jag först erinra jordbruksministern omatt denna fråga har varit aktuell under hela . Så läng tid har berördamarkägare fått leva med det här problemet. Osäkerheten kvarstår beträffandederas framfid. Vid besök i länet har jordbruksministern antytt att valetkommer att stå mellan ersättningsmark och rätten att bruka skogen. Eller är detjordbruksministerns mening att de som inte kan erbjudas ersättningsmark skalltvingas sälja? Förstår inte jordbruksministern att han måste kunna ge klarabesked på den punkten? Jag vill påminna om att inom den västra delen på ca finns enligt beräkningar 27 markägare, som också blir berörda avHornborgasjöns restaurering. De kan således komma att hamna i den situationenatt de tvingas avstå skog till naturreservatet på Sydbillingen och åkermarktill höjningen av vattennivån i . Därmed blirsysselsättningsunderlaget alltmer beskuret, och risken är stor för att dessafamiljejordbruk inte kan bestå såsom bärkraftiga enheter i framfiden. Vad jag har velat understryka med att framföra dessasynpunkter är att markägarna inte är intresserade av kontanta ersättningar,eftersom dessa kommer att ätas upp av skatter och inflafion. Om omprövning av beslitt rörande naturreservat påSydbillingen sysselsättningsunderlagtryggat för framtiden, så att brukningsenheterna även kan gå över fill nästageneration. Det är detta det handlar om. Det borde verkligen innebära attjordbruksministern mer på allvar tar och ser på denna fråga. AnL 32 Jordbruksministern : Jag försäkrar att jag tar dennafråga på allvar. Men jag har svårt att förlika mig med att frågan på detta sätt. Han gör det genom att säga att det enligtmoderaterna inte skall bildas några naturreservat. Det finns inte helleranledning, säger han, att som man i regeringsbeslutet har gjort gå så långt attregeringen undersöker möjligheterna att få ersättningsmark. Att regeringengjort så i detta fall borde vara nöjd med. För att reservatsbeslutet skall upphävas kräver lagen attdet finns synnerUga skäl. Sådana skäl kan enligt regeringsbeslutet vara attförutsättningar för markbyte saknas. De markbyten som avses i beslutet ärsådana som medverkar till att grundvalen för försörjningen för berörda jord-och skogsbrukare på SydbilUngen inte rubbas. Det är inte första gången jag säger detta. ha förstått det för länge sedan. AnL 33 (): Nej, jag är inte ute efter att polifisera.Jag menar bara att de markägare som vill veta hur framtiden kommer att se utför deras brukningsenheter rimligen bör få besked om hur det kommer attförhålla sig. Här får man tydligen avvakta behandling avärendet. Sedan sker överklagande fill regeringen, och man vet inte vadregeringen kommer att säga. Det hade varit bättre om jordbruksministern redannu förklarat att det, om i detta fall beviljar dispens, får beromed detta. Det hade inneburit ett klart besked, nämligen att det inte skall blinågot reservat på området om man inte kan skaffa ersättningsmark. Det hadevarit ett rejält besked, och det är det beskedet som jag är ute efter. AnL 34 Jordbruksministern : har inte ens läst regeringens beslut. väntar påär att utredningen om ersättningsmark skall bli färdig. finns alla kort på bordet. AnL 35STEN (): Jag vill påminna om att fattadeett beslut, där man gjorde avvägningar mellan de motstridiga intressen som harstått mot varandra i denna fråga. räknade med attdetta beslut skulle stå sig på regeringsnivå. blev detta inte fallet, utanregeringen lade till det västra området. Därmed har regeringen försatt sig iden situation som jordbruksministern nu kritiserar mig för att jag har tagitupp. AnL 36Jordbruksministern : Nr 107 I beslutet fanns föreskrifter omersättningsmark, vilket är det Torsdaeen den 'tiga, AnL 37 (): Det väsentliga är ju vad som kommer att hända då man konstaterar attdet inte finns någon ersättningsmark. Vi vet redan nu att svårigheterna ärstora, och jag tycker inte att det är lämpligt att markägarna skall få sväva iså stor ovisshet och avvakta regeringens framtida ställningstaganden till deöverklaganden som kommer med anledning av de dispenser som kommeratt ge. Omvillkoren för avveckling av statens hyresbostäder i vissa fall Nå, det varen framgång, att det väsentliga är vad som kommer att hända! Låt ossvänta tills vi får alla fakta på bordet, så kan vi diskutera den saken, AnL39 (): Markägarna hade varit bäst betjänta av ett klart besked redan nu i denfrågan. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1981/82:300 om villkoren för avveckling av statens hyresbostäder i vissa fall AnL 40 Statsrådet : har frågat mig om jag är beredd att ge en redovisningför de skäl som erfordras för att en avveckling av statens hyresbostäder ivissa fall ej bör ske. Debostadsförvaltande myndigheterna skall enligt beslut med anledningav propositionen om avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder m, m,göra en genomgång av sitt bostadsbestånd och analysera de problem som finns.Därefter skall en avvecklingsplan upprättas med sikte på att avvecklingengenomförs så snabbt som det bl. a. av administrativa skäl är möjligt. Införvarje avvecklingsbeslut måste en prövning göras i det enskilda fallet, eftersomdet kan finnas omständigheter som medför att en avveckling inte är möjlig ellerlämplig. Det är de bostadsförvaltande myndigheterna som skall göra dennaprövning. Jagutgår ifrån att myndigheternas awecklingsplanering kommer att visa vilkaproblem som kan vara aktuella i sammanhanget. Jag anser att några särskildaskäl inte kan anges i förväg. De bostadsförvaltande myndigheterna skall nämUgenenligt regeringens föreskrifter i sina anslagsframställningar redovisa huravvecklingen genomförs. Om villkoren för avveckling av statens hyresbostäder ivissa fall Först när dessa redovisningar kommer in till regeringenfinns det möjlighet att överblicka vilka problem som finns och vilka eventuellaåtgärder som kan bli aktuella. AnL 41 (): Jag tackar statsrådet försvaret på min fråga. I svaret understryks att inför varje avvecklingsbeslutmåste en prövning göras i det enskilda fallet, eftersom det kan finnasomständigheter som medför att en a-weckling inte är möjlig eller lämplig. Det är angeläget att den bostadsförvaltande myndigheten ärmedveten om att i vissa fall en avveckling av statens hyresbostäder inte ärvare sig möjlig eller lämplig. Risken är annars att den bostadsförvaltandemyndigheten alltför restriktivt tolkar beslut och inte tartillräcklig hänsyn i de fall där det är nödvändigt att staten även ifortsättningen äger hyresbostäder. Där det finns speciella skäl skall alltsåstaten behålla sina hyreslägenheter. Detta måste i hög grad gälla försvarets bostäder vidSkaraborgs flygflottilj, F 7 i Sätenas. Ur såväl service-, rekryterings- somberedskapssynpunkt är det mycket angeläget att dessa kan bibehållas sompersonalbostäder. Det rör sig om 145 lägenheter inom flottiljens områdeeller i dess närhet. På grund av närheten till flottiljen är det inte lämpligtatt försälja dessa. De boende inom detta område slår entydigt vakt om sinboendemiljö; detta framgår av en enkät som gjorts. Av 155 utsända frågeformulärhar inkommit 140 svar. Av svaren framgår att bott långtid i området, iregel . 86 anser att bullret inte upplevs som störande. Bara tvåuppger att de vill flytta. Nära till arbetet och miljön med närhet till sjö ochskog redovisas som uppenbara fördelar. Det är väl ganska få bostadsområden somkan uppvisa en så positiv syn från de boende. Ur beredskapssynpunkt är det också angeläget att ha en såstor del som möjligt av personalen boende nära flottiljen. Man kan därigenomhålla en snabb och hög beredskap. Även ur rekryteringssynpunkt är det angelägetatt bostadsmöjligheter finns i närheten av flottiljen. har kraven på att få bostad näraflottiljen ökat. Även ur samhällsekonomisk synpunkt måste det vara angelägetatt kunna tillvarata och utnyttja det kapital som är nedlagt i dessabostadsområden. Flottiljen är en landsbygdsflottilj som mer än andraförsvarsenheter är beroende av verksamheten närliggande personalbostäder. Desärpräglade förhållanden som här råder är starka skäl för att denbostadsförvaltande myndigheten, i det här fallet fortifikationsförvaltningen,skall ta hänsyn till detta i sin bedömning. Regeringen har ju att göra den slutgiltiga bedömningen,men jag anser att den bostadsförvaltande myndigheten bör beakta att det finnsskäl som gör att staten i vissa fall skall ha kvar sina hyresbostäder. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1981/82:288 om bibehållande av försvarsmaktens hyresbostäder iSåtenäs AnL 42 Försvarsministern : Herr talman!Sten har frågat mig om jag är beredd att ta något inifiativ för att fåtill stånd någon form av dispens från det av fattadebeslutet om avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder m.m., när detgäller det stora antalet bostäder vid F7 i . Regeringen har med anledning av beslutuppdragit åt de fastighetsförvaltande myndigheterna, däriblandfortifikationsförvaltningen, att så skyndsamt som möjligt genomföra beslutet.Inom fortifikationsförvaltningen är en särskild arbetsgrupp tillsatt föravvecklingen. Arbetet bedrivs så att en avvecklingsplan görs upp för varjeförband eller garnison där det finns bostäder som tillhör försvarsmakten. Viduppgörandet av dessa planer ges representanter för de militära staberna,berörda förband och personalens organisationer tillfälle att lägga fram sinasynpunkter. Jag räknar med att fortifikationsförvaltningen kommeratt kunna redovisa en samlad avvecklingsplan för hela försvarsmaktensbostadsbestånd. I samband därmed torde komma att närmare belysas de problem somkan uppkomma i samband med avvecklingen bl. a. för den berörda personalen. Jaganser att det skulle vara fel av mig att mitt under pågående utredningsarbetegöra någon utfästelse eller något uttalande om hur eventuella problem i sambandmed avveckling av bostäderna vid F 7 skall kunna lösas. Jag är därför f. n.inte beredd att ta något initiativ i den av angivna riktningen. Om bibehållande av försvarsmaktens hyresbostäder iSåtenäs AnL 43STEN (): Jag ber att få tacka försvarsministern försvaret. Alldeles har min kollega på Skaraborgsbänken en faktaredovisning, och jag behöver inte ta kammarens tid i anspråk medatt upprepa den, även om jag för min del ställde denna fråga några dagartidigare och får mitt svar . Jag vill instämma i den redovisning hangjorde. Försvaret förvaltar ca 1 900 av statenstotala innehav av ca 10 500. Det antal som finns i kan beräknas uppgåtill av försvarets innehav. Det torde såvitt jag vet varaförsvarets största bestånd samlat på en plats, möjligen kan ta upptävlan. För någon tid sedan besökte försvarsutskottSåtenäs. Enligt min tolkning av vad massmedia då uppgav uttryckte man sig dåmycket negativt om planerna på en avveckling av dessa bostäder. Det ärnaturligt med utgångspunkt i våra försvarspolitiska målsättningar att man tarupp denna fråga.