prot · G50964 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:64 Om de totala samhällsekonomiska effekterna av nedläggningav vissa militärförband Förhandlingarnaleddes av tredje vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Tredje vicetalmannen meddelade att läkarintyg inkommit för , som varsjukskriven den 21 januari-den 28 februari. Erforderlig ledighet beviljades. Tredje vice talmannen anmälde attFilip () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare för SixtenPettersson. 3 § Svar på fråga 1981/82:192 om de totalasamhällsekonomiska effekterna av nedläggning av vissa militärförband 1 Försvarsministern : Herr talman!Linnea Hörlén har frågat om jag är beredd att innan en proposition om nedläggning av vissa försvarsförband läggs fram låta undersöka vilka detotala samhällsekonomiska effekterna kan tänkas bli av en eventuell nedläggningav A 6 i resp. A 1 i . försvarskommittés arbetsutskott för fredsorganisationsfrågorlämnade sina förslag till hur fredsorganisationen bör utformas.I sitt slutbetänkande anslöt sig försvarskommittén i princip till dessaförslag. I arbetsutskottets och kommitténs arbete med dessa frågor har ingåttatt bl. a. överväga de regionala och sysselsättningsmässiga konsekvenserna avförbandsnedläggningar. Kommuner, länsstyrelser och andra intressenter har underkommittéarbetet beretts tillfälle att redovisa sin syn på konsekvenserna avolika förändringar i fredsorganisationen. Deras synpunkter har granskats avkommitténs arbetsutskott och legat till grund för dess Om de totala samhällsekonomiska effekterna av nedläggningav vissa militärförband ställningstagande.Effekterna av att dra in olika förband har således värderats. Jag vill vidare hänvisa till att försvarskommittén ochdess arbetsutskott, som ett resultat av dessa överväganden, av bl. a. regionalaskäl förordat fredsorganisatoriska lösningar som i vissa fall avviker frånöverbefälhavarens förslag. Kommittén har enligt min uppfattning tagit hänsyntill de effekter som pekar på. Regeringen avser att i den kommandetotalförsvarspropositionen föreslå hur fredsorganisationen börutformas. Förslaget grundas givetvis på en samlad värdering av alla de faktorersom måste beaktas vid förändringar i den militära organisationen. Härvid är desamhällsekonomiska och regionalpolitiska faktorerna en del avbedömningsunderlaget. 2LINNEA HÖRLÉN (fp): Först vill jag tacka försvarsministern försvaret på min fråga. Jag var naturligtvis medveten om att försvarskommittén harinhämtat upplysningar från det samhällsekonomiska fältet och också har tagitviss hänsyn till dem. Länsstyrelser, kommuner och militära myndigheter hargenomfört egna utredningar, som bl. a. har syftat till att kartlägga desamhällsekonomiska konsekvenserna av ett genomförande av de förslag kommitténlägger fram. Det säger sig självt att det blir en ganska brokig karta avargument som läggs fram i ett sådant sammanhang. Varje ort och län ärnaturligtvis ute efter att få behålla sina förband och argumenterar därefter.Även för personalorganisationer måste det vara svårt att ge en fullt objektivbild av det verkliga läget. När det gäller att bedöma konsekvenserna aveventuella nedläggningar av förband för sysselsättningen på orten, kan det ivissa fall vara svårt att få fram underlag som räcker till för den berördaperioden. Är sysselsättningen god , kan man möjligen dra slutsatsenatt det där blir lättare att ge den friställda personalen nytt jobb än på enort som har sämre möjligheter att ge arbetslösa sysselsättning. Riksdagoch regering kan också tänkas fatta beslut som är av betydelse försysselsättningen och som inte har varit möjliga att överblicka för lokalamyndigheter och organisationer. säger sig emellertid också ha haft enannan svårighet. Den har sett det som nödvändigt att i första hand beaktaeffekterna för försvaret och att sträva efter sådana lösningar att de fysiskatillgångarna långsiktigt utnyttjas så rationellt som möjligt, så att medel kanfrigöras för investeringar i krigsorganisationen. Det heter vidare; "Det mål som kommittén haft attsträva efter kan inte utan vidare förenas med de mål och förutsättningar somstyr utformningen av de samhällsekonomiska kalkyler som presenterats förutskottet." Hänsynen till försvarsbudgeten har alltså tagit över hänsynentill den totala budgeten. säger sig försvarsministern vilja grunda den kommandepropositionen på en samlad värdering av alla de faktorer som måste beaktas vid förändringari den militära organisationen. Då ber jag att också få ställa den merprincipiella följdfrågan till försvarsministern: regeringen att i denkommande propositionen lägga mer vikt vid den totala spareffekten i samhälletän till spareffekten enbart på försvarssektorn? Det är i och för sig naturiigt att enförsvarskommitté i första hand har att beakta säkerhetspolitiska ochförsvarspolitiska intressen och frågor. Det som har föranlett att förslag överhuvud taget har lagts fram om nedläggning av förband är det förhållandet attdet visar sig att de medel som anslås inom försvarsramen inte räcker till föratt säkra den materielanskaff-ning som vi också måste ha. En anledning äralltså ekonomisk; en annan är att vi har en något överdimensioneradutbildningsorganisation. Man måste, när man betraktar dessa frågor, så att sägaha detta i botten. Det är klart att det övergripande när det gäller allt vadvi företar oss, i regeringen och här i , är den totalasamhällsekonomin. Det är emellertid så att de olika sektorerna ofta var för sigmåste vidta åtgärder för att se till att just deras verksamhet utformas påbästa sätt. Så är det naturligtvis också för försvarets del. När jag säger att vi skall bedöma totaleffekten, menar jagdärmed att allt det underlag som har presenterats i departementet kommer attsammanvägas i det förslag som vi skall presentera , förhoppningsvisden 10 Om de totala samhällsekonomiska effekterna av nedläggningav vissa militärförband 4LINNEA HÖRLÉN (fp): Jag tackar också för denna utvidgning av svaret. Jag kan ju förstå att det inte är så lätt att få fram ettunderlag för en samhällsekonomisk kalkyl. Det är inte heller lätt att få framkorrekta uppgifter när det gäller underlaget för de lokala myndigheternaskalkyler. Jag räknar givetvis med att departementet så långt möjligtkontrollerar försvarskommitténs uppgifter i detta hänseende. Då jag vet att de lokala myndigheterna kommer att uppvaktaförsvarsministern angående A 6 för att bl. a. komplettera med sådaninformation, behöver jag inte här gå in på några detaljer. Jag kan bara somexempel nämna att försvarskommittén räknar med att dra in 22 civilasysselsättningstillfällen vid skjutfältet i , medan den militäraexpertisen i uppgeratt dessa måste vara kvar, eftersom skjutfältetinte upphöratt fungera även om A 6 skulle läggas ner. Det finns åtminstone en teoretisk möjlighet att desamhällsekonomiska spareffekterna för två orter, t. ex. ochJönköping, vid en närmare granskning visar sig vara motsatta dem som förutses iförsvarskommitténs betänkande. Om de två orterna ur militär synvinkel får anseslikvärdiga, är då försvarsministern beredd att låta den ort få behålla sittförband som kan beräknas få de svåraste samhällsekonomiska konsekvenserna av eneventuell nedläggning, även om detta skulle avvika från försvarskommitténs förslag? Om utländska förvärv av svenska företag Jag förstår i och för sig att detta är enangelägen fråga för . Men jag tror att det skulle vara fel av migatt lämna några direkta besked beträffande det propositionsarbete som pågår. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:194 om utländska förvärv avsvenska företag har frågat mig varförregeringen ännu inte definitivt bestämt sig för att lämna enproposition om bättre kontroll av de utländska uppköpen av svenska företag. Frågan om särskilda regler för multinationella företag ivårt land är, som väl känner till, både känslig och teknisktkomplicerad. Inte minst i dagens ekonomiska läge, när det är viktigt att påolika sätt främja investeringar i vårt näringsliv, krävs det särskildaöverväganden vid utformningen av en ny lagstiftning. Som jag emellerfid fidigare sagthär i är målsättningen för det arbete som görs inomregeringskansliet att en proposition skall läggas fram . 7 JANBERGQVIST (s): Jag ber att få tacka justitieministernförsvaret. Men när man får ett sådant svar, så undrar man hur det är möjHgt fören justitieminister att - som han gjorde här iriksdagen - säga: "Sedan jag tog över arbetet har vi ägnat ossintensivt åt frågan. Vi är nu långt framme,och jag kan ge-- det lugnande beskedet att det kommer en propositiontill våren." Men när man sedan läser propositionsförteckningen, ser manatt det bara är "eventuellt" som det blir någonting av. Hur kanjustitieministern förklara att det i hans egen bilaga till budgetpropositionenklart och entydigt står följande: "Jagvill------- slutligen nämna att kommer att föreläggasett förslag som gäller utländska företags verksamhet i . Förslaget avserframför allt villkoren för förvärv av aktier i svenska bolag och av mark här ilandet." Där finns inga reservafioner. När jag ber kolla om dettaförslag skall prövas av lagrådet så svarar ansvariga tjänstemän i departementetatt man ännu inte vet om det över huvud taget kommer en proposition undervåren. Då undrar jag; Hur får det gå till i en regering? Det är ju renacirkusen. En regering skall väl kunna ge besked som det går att lita på. Den proposition som vi nu diskuterar borde egentligen hakommit till , men på grund av borgerlig oenighet,ovilja och oförmåga har frågan på ett skandalöst sätt förhalats. justitieministernändå skäms, för här har vi det allra värsta exemplet på Nr 64 "långbänken" under hela den borgerliga regeringstiden. Och det villinte Torsdaeen den säga litet. Närjustitieministern nu skall kommentera detta, så säger han att det är en känsligfråga, en tekniskt komplicerad fråga. Men utredningens förslag har ju Q/ utländska Man har haft tid att jobba med frågan. Här har förvärv avsvenska bådejustitieministern och industriministern i många omgångar dyrt och företas heligtförsäkrat att det skaJ) komma en proposition. återstårnu bara en vag målsättning. Av bitter erfarenhet vet vi att statsråds målsättningar-om 400 000 jobb eller någonting annat - inte är mycket att lita gör det konstigare än vad detär. Jag säger som det är, att vi arbetar vidare på att få fram en proposition.Men det är ett väldigt komplicerat arbete. Det är bara det jag villunderstryka. 9 (): Det är patetiskt när justitieministern pådetta sätt säger att man arbetar vidare. Normalt skall det ta ungefär etthalvår för en regering att få fram en proposition från det att man fått ettutredningsförslag remissbe-handlat. Här har det gått efter det attutredningen lämnat sitt förslag och efter det att förslaget harremissbehandlats. Gång på gång har vi i efterlyst en propositionoch sagt att vi måste få ett ordentligt förslag i denna fråga. Det har gettslugnande besked om att förslaget kommer och att man jobbar på det. Menfortfarande har vi samma läge i , nämligen att regeringen säger attdet här är svårt och att man jobbar på det. Ingenting händer; vi får inga klaraoch hållbara besked. Justitieministern sade ändå att det kommeren proposition. Det är oroande att han nu gått ifrån detta entydiga besked ochsäger att detta bara är en målsättning, att man jobbar med frågan och att denär svår och känslig. 1975 motionerade en nuvarande statsrådskollega tilljustitieministern, nämligen , och sade att det är oerhörtbråttom. Vi kan inte vänta på att blir klar. Vi kan inteens vänta på att en departementspromemoria remissbehandlas. Vi måste redanunder innevarande år som ett provisorium lagstifta för att skyddaoss mot detta. Så bråttom var det den gången. Sedan har åren fått gåmedan vi har haft borgerliga regeringar, utan att det hänt någonting. Man skaJlinte använda starka ord i onödan, men detta är ynkligt. Överläggningen var härmed avslutad. Om bättre samordning av insatserna mot narkotikamissbruket 5 §Svar på fråga 1981/82:215 om bättre samordning av insatserna motnarkotikamissbruket har frågat mig om jag anser detmotiverat med ytterligare åtgärder för att samordna insatserna motnarkotikamissbruket. Narkotika är ett svårt medicinskt och socialt problem.Dess skadeverkningar är allvarliga. Tillgången på narkotika i samhället ärstor. Narkotikamissbruket är inte längre enbart ett storstadsproblem utanförekommer i hela landet. Kampen mot narkotikamissbruket måste spänna över alladelar av samhällslivet. Det krävs åtgärder som stoppar såväl tillgången somefterfrågan på narkotika. För att stoppa tillgången krävs insatser frånpolisen, tullen och åklagarna. För att påverka ungdomars inställning till ochanvändning av narkotika genomförs informations- och attitydpåverkande insatser.Åtgärder inom arbetsmarknads-, bostads-, fritids- och kulturpolitiken är avstor betydelse i det allmänt förebyggande arbetet. Information och forskning omdroger och missbruk måste vidare ha en framträdande plats, liksom vård ochbehandling för dem som redan dragits in i missbruket. För att kampen mot narkotikamissbruket skall bli effektivär det nödvändigt att alla insatser samordnas. Även om samordningen harförbättrats avsevärt , återstår ännu mycket att göra inom dettaområde. På central nivå har brottsförebyggande rådetsnarkotikagrupp ett ansvar för samordning. Det viktigaste samordningsarbetetsker dock inte där. Det sker på fältet, mellan polisen och tullen liksom mellanpolisen och de sociala myndigheterna. Ett särskilt utvecklingsarbete för enförbättrad samverkan inom missbrukarvården genomförs f. n. undersocialdepartementets ledning. Även det internationella narkotikasamarbetet harintensifierats . Jag vill här nämna att brottsförebyggande rådets narkotikagruppunder februari månad i en rapport kommer att redovisa berörda myndighetersåtgärder inom narkotikaområdet. Syftet är att myndigheter, organisationer ochberörda personalgrupper skall få en bred information om läget inomnarkotikaområdet och om myndigheternas samlade arbete för att bekämpamissbruket. Som jag meddelat i årets budgetproposition har regeringenför avsikt att förelägga en proposition medförslag till åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket. Propositionenkommer att omfatta insatser inom ansvarsområde samt inompolisens, tullens, kriminalvårdens och skolans områden. De åtgärder som föreslås i budgetpropositionen och de somkommer att föreslås i den särskilda propositionen bör medverka till eneffektivare samordning av insatserna mot narkotikamissbruket. 11GUNILLA (); Jag tackar socialministern för svaret på min fråga. Narkotikamissbruket är ett samhällsgissel som tycks hafått spridning över hela landet. I mitt hemlän, , visar enhopsummering en markant ökning av antalet hörda, anhållna ochlagförda. För att vara i landsorten får länet anses vara relativt belastat vadavser narkotika, och då främst cannabispreparat. Inköpen görs oftast iKöpenhamn och Christi-ania. Ökningen av antalet lagförda missbrukare är självfalletoroväckande, även om den kan vara ett bevis på att narkotikaspaningen nu effektiviserats. Som också framgår av frågesvaret krävs det insatser påmånga områden för att motverka och bekämpa narkotikamissbruket. Det behövs bådeförebyggande medel och vård, och arbetet måste bedrivas av olika organ inomsamhällssektorn. Ett näraliggande exempel på detta är att narkotikafrågorna häri handläggs av både social- och justitieutskotten. Narkotikamissbruketär också en angelägenhet för skilda nivåer alltifrån kommunala organ tillglobala sammanslutningar. Därför är samordning och samverkan av största betydelse,även om vi inte skall ha någon övertro på en statisk samordningsmodell. Ytterstär det här, som i alla andra sammanhang, de enskilda befattningshavarnasengagemang och samverkansförmåga som avgör hur resultatet blir. Det är en värdefull, klargörande redogörelse somsocialministern har lämnat. Inte minst därför att det tycks råda viss osäkerhetom samverkansformerna är det bra att svaret var så utförligt. Jag har särskilt noterat det som står i svaret omsamverkan ute på fältet mellan polisen och tullen liksom mellan polisen och desociala myndigheterna och att ett särskilt utvecklingsarbete för att förbättrasamverkan inom missbrukarvården f. n. genomförs under socialdepartementetsledning. Jag tror att det är värdefullt att det utvecklingsarbetet bedrivs,eftersom man i vissa sammanhang har hört att det kan vara svårigheter medsamarbetet ute på det lokala fältet. Jag villän en gång tacka för svaret. Om bättre samordning av insatserna mot narkotikamissbruket Jag vill bara göra ett kort tillägg medanledning av inlägg. Det arbete som sker på fältet, som ett utflöde av de beslutsom vi fattar centralt, är det avgörande för framgången - jag delar helt ochhållet den uppfattningen. Även om kan konstatera ökade beslag och seatt det dess värre är ett ökande problem med narkotikan i hennes hemlän vet jagatt man där har gjort stora insatser i förebyggande syfte som varitframgångsrika. Vid mitt besök i framgick t. ex. att manhade ordnat drogfria ungdomstillställningar, och det visar på möjligheternatill en positiv tillvaro utan droger. Detta ärmycket viktigt, och det är också viktigt - när problem för både Om bättre samordning av insatserna mot narkotikamissbruket ungdomaroch äldre sedan uppkommer - att tull och polis och i det här fallet ocksåsocialvården verkligen tar tag i problemen. Det är nämligen - och det var dit jag ville komma med dethär inlägget -oerhört starka krafter som styr detta område. Det är starkaekonomiska krafter som är fullständigt hänsynslösa och som också lägger upp sinstrategi på ett mycket förslaget sätt. Vi som tillsammans skall kämpa emotnarkotikamissbruket måste också ha strategier som från tid till annan kanskebehöver ändras. Vi måste ständigt vara medvetna om att det är en svår fiendesom vi har att bekämpa. Den gemensamma strävan till samordning som finns påalla nivåer i vårt samhälle måste vara det som ger utslaget. Det ärviktigt att vi drar åt samma håll. Vi tar var för sig vårt ansvar, men vi måsteockså fillsammans försöka att finna vägar att vara så effektiva som möjligt. Detta är utgångspunkten för vårt arbete. Jag uppfattarockså att arbetet ute i landet utgår från samma premisser, dvs. att vi ständigtmåste utveckla samarbetsformerna. 13 (): Jag är självfallet medveten om att polisernainom narkoti-karoteln och övriga poliser inom som arbetar med dehär frågorna utför ett mycket förtjänstfullt arbete. Jag är tacksam försocialministerns kompletterande svar. Det tyder ju på att man har ett starktstöd från central nivå i detta arbete. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:374-377till /82:378-381 till finansutskottet1981/82:382-388 till skatteutskottet /82:389-392 till jusfitieutskottet1981/82:393 till lagutskottet /82:394 och 395 till utrikesutskottet1981/82:396-399 till försvarsutskottet /82:400-403 tillsocialförsäkringsutskottet /82:404-409 till socialutskottet /82:410-413till kulturutskoUet 1981/82:414-422 till utbildningsutskottet /82:42329till trafikutskottet /82:430-438 till jordbruksutskottet /82:439-452till näringsutskottet /82:45359 till arbetsmarknadsutskottet1981/82:460-464 till civilutskottet /82:465 till socialförsäkringsutskottet1981/82:466 till skaUeutskottet 1981/82:467till socialutskottet Nr 64 1981/82:468till utbildningsutskottet den 1981/82:469till jordbruksutskottet 1981/82:470till civilutskottet 1981/82:471till arbetsmarknadsutskottet /82:472 till näringsutskottet /82:473 tillutbildningsutskottet /82:474 till socialförsäkringsutskottet 7 § Tredje vicetalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle propositionerna 100 och 101 sättas sist. 8 § Anmäldes ochbordlades Motionerna 1981/82:475av och om sekretess hostillsynsmyndighet i konkurs 1981/82:476 av Bertd Fiskesjö m. fl. 1981/82:477 av och beträffande barnomsorgen 1981/82:478 av Ett nytt riksdagsutskott för handläggning av frågor om teknik och naturvetenskap 1981/82:479 av m. fl. Ökad offentlig insyn ivissa företag 1981/82:480 av och i förvaltningsärenden 1981/82:481 av m.fl. Kommuns rätt att bedriva sysselsättningspolitiskverksamhet 1981/82:482 av m. fl. Tiden för väckande av förslag till grundlagsändring 1981/82:483 av m. fl. Tiden mellan två beslut om rättighetsbegränsningar 1981/82:484 av m. fl. Stödet till dagspressen och organisationstidskrifter 1981/82:485 av m.fl. Rösträtt förinvandrare i riksdagsval 1981/82:486 av och Enobjektiv kostnads- och nyttoanalys av reformförslag m. m. 1981/82:487av m. fl. Försäljningen och uthyrningen av videofilmer 1981/82:488 av för riksmötetsavslutande 1981/82:489 av m. fl. Kommuns rätt att bedriva näringspoHtisk verksamhet 1981/82:490 av Tidpunkten för avlämnande av budgetpropositionen 1981/82:491 av m.fl. Avskaffande av spärregelnvid val till 1981/82:492 av Axel m. fl. Avveckling av de s.k. Guadeloupemedlen 1981/82:493 av En utredning om regionala byggnadsverksamhet 1981/82:494 av m. fl. Statsbidrag tillsvenska kyrkans lokaler 1981/82:495 av m.fl. Förvaltningen av dekungliga slotten 1981/82:496 av m. fl. 1981/82:497 av och Höjt avdrag vid inkomsttaxeringen från inkomst av kapital 1981/82:498 av och alkoholkonsumtionen 1981/82:499 av son m.fl. Enhetlig skattesatsför juridiska personer 1981/82:500 av m. fl. 1981/82:501 av m. fl. 1981/82:502 av tn. Avkastningsvärdering av jordbruksfastighet vidfastighetstaxeringen 1981/82:503, av m. fl. Rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för visst sparande 1981/82:504 av för attfrämja energisparandet 1981/82:505av 64 Skyldighet att tillhandahålla kyrkostämma utdrag urröstiängd den 1981/82:506 av Vissa skattefrågor i samband medskogsbrukets yttre rationalisering i 1981/82:507 av m.fl. Skattelättnader foratt stimulera bostadssparande 1981/82:508 av och av inkomst av annan fastighet 1981/82:509 av och av vin 1981/82:510 av m.fl. 1981/82:511 av i tn. 1981/82:512 av m.fl. 1981/82:513 av m.fl. Befrielse från mervärdeskatt för 1981/82:514 av och av häktningstid m. m. 1981/82:515 av m.fl.Kriminalvårdsanstalten i 1981/82:516 av och motungdomsbrottsligheten 1981/82:517 av Slopande av brottsrubriceringen narkotikaförseelse 1981/82:518 av Behörighet för polisman att vara nämndeman i länsrätt 1981/82:519 av m.fl. 1981/82:520 av och av preskriptionstiden för underhållsbidrag 1981/82:521 av m.fl. 1981/82:522 av m.fl. Skyldighetför motorfordonstillverkare m. fl. att avhjälpa vissa tillverknings- gj 1981/82:523av m.fl. Omyndighetsförklaring 1981/82:524 av vid artificiellinsemination 1981/82:525 av och på utrikeshuvudtiteln 1981/82:526 av m.fl. Regeringsinitiativ iFN mot tortyr 1981/82:527 av m.fl. 1981/82:528 av m.fl. 1981/82:529 av m.fl. Svenskt medlemskap i den internationella alliansfriarörelsen 1981/82:530 av ni. Erkännande av PLO, m.m, 1981/82:531 av och sjövärnskärens verksamhet 1981/82:532 av m.fl. Uppsättande i av ett helikopterförband föru-båtsjakt 1981/82:533 av m.fl. Lokaliseringen av dentolfte jaktdivisionen 1981/82:534 av Åtgärder för att öka den frivilliga försvarsverksamhetenbland ungdomar 1981/82:535 av m. fl. 1981/82:536 av till barnpension 1981/82:537 av Slopande av rätten till sjukpenningoch vårdkostnader vid tillfällig vistelse utomlands 1981/82:538 av Personalrepresentanters rösträtt i försäkringskassasstyrelse 1981/82:539 av m.fl. Pensionstillskott oberoende av anslutning tillATP-systemet, m. m. 1981/82:540 av vidadoption 1981/82:541av och 64 De allmänna försäkringskassornas kompetens Torsdaeen den 1981/82:542 av m.fl. Vidgad rätt till sjukförsäkring 1981/82:543 av m.fl. Ändrade villkor för rätttill halv sjukpenning 1981/82:544 av m.fl. Befrielse i vissa fall från patientavgiften enligttandvårdstaxan 1981/82:545 av m.fl. Överflyttning av ärenden frånriksförsäkringsverket till försäkringskassorna 1981/82:546 av m. fl. Ändring av beräkningsunderlaget för basbeloppet, m. m. 1981/82:547 av m.fl. 1981/82:548 av för inskrivna i hem för vård ochboende 1981/82:549 av och förskolans ram inför skolstart 1981/82:550 av och av dricksvatten 1981/82:551 av avden kommunala