prot · G50920 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har svårt att arbeta med attfylla vakanserna inom arbetsmarknadsutbildningen, säger man. Man har svårt atthinna med t. ex. att ackvirera platser till rekryteringsbidraget, och man har svårtatt hinna med uppsökande verksamhet. Situationen är helt enkelt oerhört trängd,och det var av den anledningen jag ställde min fråga angåendepersonalsituationen på förmedlingarna. har jag hört alt AMS har begärtytterligare medel för att kunna klara situationen med t. ex. övertidsarbete.Men vore det inte bättre med högre anslag, så att man kunde inrätta fleratjänster och på ett mera helt och riktigt sätt arbeta med de småarbetsmarknadspolitiska medel som ändå finns och som arbetsmarknadsministernhänvisar till i svaret? Jag skall inte uppehålla mig längre vid detta - det stårmånga i kö för att få tala - utan jag vill avrunda med några frågor tillarbetsmarknadsministern som det är nödvändigt alt få svar på för att få klarheti vad man kan vänta sig i vårt län. Har regeringen några planer för att rädda bruksorterna ochstålfolket som blir arbetslöst eller några planer för de ungdomar som växer upppå dessa orter och som knackar på porten, men inte släpps in och som drabbas avdesperation? Har regeringen några besked att ge om nya jobb för t. ex.byggnadsarbetarna i länet? Har man tagit situationen på allvar och övervägt vadman kan göra för att tidigarelägga några projekt? Finns det några nya projekt?Hur ser regeringen på det faktum att de nu tilldelade medlen för beredskapsjobbinte räcker längre än t. o. m. april med nuvarande omfattning? Anserarbetsmarknadsministern att det behövs någon förstärkning av personalen påförmedlingarna? Eller är allting bra som del är, eftersom det inte nämns någontingi svaret om detta? Om regeringen menar något med sin stolta paroll som manframförde i , nämligen att man startat ett krig mot arbetslösheten,så plocka då fram vapnen och gå till offensiv! Eller är det så, som jagbefarar, att man är så skräckslagen att man tänker gräva ned sig än djupare iskyttegravarna? Om åtgärder mot arbetslösheten Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 48OSWALD (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaretpå min interpellation. Efter det att jag skrev interpellationen harsysselsättningen i län ytterligare drabbats av ett par allvarliga försämringar.I har ett av de få kvarvarande konfektionsföretagen. Hettemarksi , dragits in i diskussioner om nedläggning. Det är stor risk för attdenna arbetsplats för kvinnor kommer att försvinna . 5 protokoll 1981/82:20-22 allvarligt i den kommunen, där kvinnoarbetslösheten redanär mycket hög. Vad som är allvarligare i denna kommun är att BahcoVerktyg i har varslat om korttidsvecka för flera hundra anställda. Viser nu resultatet av Bahcos och den övriga svenska verkstadsindustrinsutlandsetableringar. Vi har från vpk;s sida ständigt framhållit att de svenskaföretagens kapitalexport inte på något sätt skapar någraarbetstillfällen i . Detta är ett av de senaste bevisen för detpåståendet. Bahcos tillverkning av tänger och andra verktyg i dess fabrikerutomlands hotar nu arbetarna i . Jag har också i min interpellation tagit upp problemen iNorduppland. Det åren region som väl kan jämföras med övriga Bergslagen och somhar direkta Norrlandsproblem. Också där är det strukturproblemen i den svenskaindustrin som manifesteras. , den ena av de två återståendejärnmalmsgruvorna i Bergslagen, kommer antagligen att läggas ned vid midsommarnästa år. De två mindre kvarstående stålverken i regionen, Öslerbybruk ochSöderfors, hotas som alla andra bruk av krisen i den svenska stålindustrin. På del här sättet kan vi gå från område till område ochkonstatera hur privatkapitalet har utarmat . Stora vinster har plockatsut under de goda åren, men har man ingenting som man vill satsa.Statsmakterna och särskilt de borgerliga regeringarna har låtit detta ske utanalt ingripa. får man ställa upp för alt avhjälpa de värsta verkningarna avden politiken. Men det skapar inga nya arbeten vare sig i län eller påandra ställen att hänvisa till ökade arbetsmarknadsanslag, såsomarbetsmarknadsministern gör i sill svar. Slutligen några ord om de speciella problem som drabbarNorduppland i samband med atl kärnkraftsbygget i Forsmark nu går mot sinfullbordan. Arbetsmarknadsministern har ingenting nämnt om detta, faslän jagfrågat särskilt hur dessa problem skall lösas. Trots vackert tal och besök avministern på platsen finns det fortfarande inga konkreta besked om hurarbetarna i Forsmark skall få nya arbeten. Det är naturligtvis först och främstbyggnads- och anläggningsarbetare som drabbas, och det sker nu väldigt snabbt.Det är i och för sig ingenting att skratta åt - jag ser attarbetsmarknadsministern och hans medhjälpare sitter och utbyter leenden -utandel är ett allvarligt problem för dessa arbetare i Forsmark och ingenting attdra på munnen åt. Vi har från vpk;s sida gång på gång framfört krav på att detskall sättas i gång ersättningsarbeten. Man har sagt - det gjordes senast ivåras näi jag hade denna fråga uppe - att man har bestämda projekt, att delkommer att läggas fram förslag osv. Men ingenting har kommit fram. Vi har framfört krav på att man skall starta upp medutbyggnaden av ett oljelager i - något som har varit aktuellt och somöverstyrelsen för ekonomiskt försvar har sagt ja till. Man har sagt atl delbehövs ett sådant oljelager. Men saken har lagts på hyllan ulan att det harredovisats vad detta egentligen beror på. Men en sådan investering skulleinnebära en direkt sysselsättningseffekt. Det skulle också vara en mycket godframtidssatsning, både för regionen och för landet som helhet. Jag vill därför upprepa mina frågortill arbetsmarknadsministern: konkreta projekt finns del f. n. när detgäller att ersätta bortfallet av arbeten i Forsmark? Och vidare: Varför harHargshamnsprojektet lagts på hyllan, fastän vi behöver oljelager av bättrekvalitet? Det skulle innebära en stor lättnad för Norduppland som region om delhär projektet kom till stånd. 49 (vpk): Jag tackar för svaret på min interpellation. Som jag skrev i interpellationen är arbetsmarknadsläget iÄlvsborgs län mycket allvarligt. Det har ju också arbetsmarknadsministernkunnat förvissa sig om på plats vid sitt besök i länet . Den senaste månaden har arbetslösheten sjunkit något. Detberor på att man använt de resurser staten ställt till förfogande för att skapaberedskapsarbeten och anordna arbetsmarknadsutbildning. Men medan man harberett ungefär 1 000 personer sysselsättning eller utbildning hararbetslösheten sjunkit med endast 500. Läget när det gäller varaktigaarbetstillfällen har alltså ytterligare förvärrats . Jag har i min interpellation ställt frågan vilka åtgärderregeringen ämnar vidta dels på lång, dels på kort sikt för atl bekämpaarbetslösheten i . När det gäller åtgärder på lång sikt får jag väl tahänvisningen till regeringens ekonomiska politik som ett svar frånarbetsmarknadsministern. Jag kan inte säga att jag är nöjd med det svaret. Mansätter från regeringens sida sin tillit till marknadskrafterna. Man hoppas påatt order skall strömma exempelvis till exportindustrin och därmed sätta fartpå hjulen igen. En kommande högkonjunktur hoppas man också skall bidra härtill. har ju arbetslöshetssiffran under hela senare delen av1970-talet varit hög- oavsett konjunktur. En första fråga tillarbetsmarknadsministern blir därför: Är regeringens långsiktiga politik inriktad på att få nedarbetslöshetssiffrorna till en så att säga mera normal nivå - dvs. till desiffror om ca 100 000 öppet arbetslösa, som varit det normala under senaredelen av -eller år regeringens åtgärder inriktade på att få bortarbetslösheten och att få ned arbetslöshetssiffrorna till noll? I båda fallen anser jag att regeringens politik borde havarit betydligt aktivare. Vad som måste till är ju en offensiv statlig politikmed satsningar både på ny samhällsägd industri och på en fortsatt utveckling avden offentliga sektorn. Vpk har också i olika sammanhang här i riksdagenskisserat innehållet i en sådan politik, och senast har Carl-HenrikHermansson redogjort för vår politik i sitt inlägg i denna debatt. När det sedan gäller mera kortsiktiga åtgärder redovisararbetsmarknadsministern i svaret de satsningar man hitfills gjort frånregeringens sida. Och det var i och för sig kända fakta. Det är satsningar somju visat sig otillräckliga. Arbetslösheten siiger fortfarande i landet. I har man, som jag sagt, använt sig av demedel som ställts till förfogande. Det har enbart påverkat situationenmarginellt, och Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten man räknarfrån länsarbetsnämnden med att arbetslöshetssiffrorna ytterligare kommer attstiga . Det man är i behov av i just nu är bl. a.ytterligare statliga medel till beredskapsarbeten, och det kravet hararbetsmarknadsministern redan ställts inför vid sitt besök i länet.Länsarbetsnämnden har också upprepat denna framställning till AMS omytterligare 80 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder. Jag vill frågaarbelsmarknadministern om regeringen vid sin förnyade prövning kommer atlbifalla detta krav från . Jag tänker inte ta upp några siffror från länet. Jag harredovisat dem i min interpellation. I stället vill jag la upp några andrakonkreta frågeställningar som har betydelse för sysselsättningen i Älvsborgslän. Det första området är teko. Att tala omarbetslöshelsproblem i utan att beröra teko är en omöjlighet. Försödra länsdelen är tekoindustrin fortfarande en basnäring. Den bör enligt vårmening fortsätta att vara det, men det fordrar en helt annan tekopolitik frånregeringens sida. Eftersom vi skall ha en tekodebatt här ikammaren, skall jag inte ta upp de mera principiella frågorna. Men redan numåste åtgärder vidtas snabbt för att inte situationen ytterligare skallförvärras. Just nu är 627 personer varslade om uppsägning vid Eisers fabrik iBorås. Det är nödvändigt att staten skjuter till de medel som behövs så atlvarslen kan dras in och verksamheten fortsätta. Jag vill med anledning av detställa två frågor till arbetsmarknadsministern: Inser inte regeringen att det blir billigare att täckaEisers förluster och låta verksamheten fortsätta än att tvinga ut människor iarbetslöshet alternativt beredskapsarbeten? Är regeringen medveten om vilka risker tekoindustrin löperi stort om varslen får träda i kraft? En fortsatt nedgång för tekoindustrininnebär ju att människor inte vågar satsa på teko, man utbildar sig inte inomden branschen. Och det innebär att även livskraftiga industrier kommer att fåproblem. Det är alltså hög tid all vända trenden. Atl rädda jobben vid statligaEiser måste vara första steget. Jag vill också ta upp situationen inom den offentligasektorn. har förvisso inte varit särskilt gynnat när det gällerutlokalisering av statliga verk. har dockutlokaliserats till . Därmed är också grunden lagd för att utveckla dendelen av statlig verksamhet i . Det är ju fullt möjligt att dra nytta avden tekniska utrustning som redan finns vid provningsanstalten och exempelvisinrätta en forskningsslation i anslutning till den. Jag vill därför fråga omregeringen har några planer i den riktningen. Statliga satsningar inom energisektorn måste ju till omfolkomröstningens beslut om avveckling av kärnkraften skall genomföras. , som är både skog- och lorvrikt, skulle en medveten satsning pådessa energikällor innebära åtskilliga nya arbetstillfällen. Det har ocksåfolkkampanjen i länet visat. Men initiativ i den vägen väntar vi fortfarandepå från regeringens sida. En annan sektor, byggverksamheten, är ett viktigtarbetsmarknadspoli- Nr 20 tiskt instrument, eftersom den dels direkt gerjobb åt byggnadsarbetare, dels den indirekt ger sysselsättning åt övrig industri. arbetslöshetenbland byggnadsarbetare alt bli mycket stor . Om åtgärder mot arbetslösheten sida vill man tidigarelägga byggandet av riksväg41 mellanBorås och . Kommer regeringen atl medverka till att så kan ske? Allt ärockså klart för att starta i . Vad som behövs ärregeringens klarsignal. Och jag frågar: Kommer den klarsignalen? Ett annat stort projekt som skulle ge 250 byggnadsarbetarejobb är det s. k. NÄL-projeklel, att bygga Norra lasarett.Det är en landslingsfråga, och borgerliga ledamöter har skrinlagtprojektet. Men jag vill mera generellt fråga arbetsmarknadsministern om justlandslingens roll när det gäller att bekämpa arbetslösheten. Borde intelandstingen starta nödvändiga projekt för att på sitt sätt bidra till att lösaden svåra arbetslöshetssituationen? Slutligen en frågeställning som har marginellsysselsättningseffekt men desto större betydelse för arbetsmiljön. Situationenpå arbetsförmedlingarna i börjar nu bli olidlig. Man har heltenkelt inte tillräckligt med personal för att klara denna situation med ideliganya varsel och rekordhög arbetslöshet. Säkerligen är situationen likartad överhela landet. Vi har ju hört i redogöra förlägel i . Det finns inga medel för att anställa mer personal, heterdet, men nog måste regeringen ta delta under omprövning och ge möjlighet personalökning vid arbetsförmedlingarna med tanke på att situationen sådrastiskt försämrats. Min sista fråga lill arbetsmarknadsministern är därför;Har regeringen några sådana planer? Allra sist en reflexion.Arbetsmarknadsminister kommer förstås att slå ifrån sig alla konkretakrav med hänvisning till att de kostar pengar. Motrepliken kan jag ge redan nu:Det är ett oerhört samhällsekonomiskt slöseri atl låta människor gå arbetslösa.Och det finns ju pengar lill exempelvis momssänkning på lyxvaror och till attsänka skallen för höginkomsttagare. Vpk har i sin motion med anledning av detsenaste besparingspaketet föreslagit att åtgärder vidtas mot arbetslösheten ochanvisat medel. Vad man kan hoppas är att följer den linjen och interegeringens. I så fall kommer det att finnas pengar. 50ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk); Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Av svaret framgår alt arbetsmarknadsministern inte tänkergöra något särskilt för att förbättra den bistra och hotfulla arbetsmarknads-och sysselsåttningssituationen för och läns befolkning. Framförallt tänker inte arbetsmarknadsministern och hans regering göra något för attpåverka den industristrukturella bilden, de strukturella särdrag som industrini regionen har fått genom utvecklingen och som är den största orsaken lill dennuvarande situationen. Han nöjer sig med att passivt vänta Om åtgärder mot arbetslösheten och hoppas på att arbetslöshetssiffrorna inte skall slånya rekord den kommande vintern. Regeringens initiativ och aktiva insatservänder sig åt ett helt annat håll. Med skattemedel, genom olika former avsubventioner, bidrag och stimulansåtgärder, påskyndar och underlättar manstrukturomvandlingen, dvs. den medvetna strukturella anpassningen av Göteborgsindustri, lill den internationella marknaden. Strukturomvandlingen för har inneburiten markant ökning av utlandsberoendel. av Göteborgsföretagensproduktion går på export. Det gör att produktionen är särskilt känslig förinternationella konjunkturella svängningar och priser. Strukturomvandlingenhar inneburit en stark monopolisering och multinationalisering av den svenskaoch göteborgska industrin. Det har i sin tur medfört en ökad utlandsetableringmed den större andelen investeringar utomlands. Och där kan man säga attregeringens politiska syfte, att genom bidrag och subventioner tillexportindu.strin öka dess vilja till investeringar och på så sätt ökasysselsättningen, har krönts med framgång. De svenska företagen har ökat antalet anställda med 100000 . Dei: är bara det att de ökar antalet anställdautomlands, dit stora delar av industriinvesteringarna också går. FörGöteborgsregionens del har den utvecklingen inneburit att induslrisysselsättningenhar minskat med över 20 000 arbetstillfällen sedan mitten av 1960-lalel ochväntas minska ytterligare. Utlandsetableringen har inneburit att våra industrier harförvandlats till sammansättningsfabriker, och en stor del av de komponenter somexempelvis använder för sin biltillverkning kommer frånunderleverantörer utanför (jöteborg. importeras från utlandet. Den hår strukturomvandlingen innebär att Göteborgsregionenhåller på att avindustrialiseras. Av 165 industriföretag med minst 50 styckenkollektivanställda 1950, fanns det endast 33 stycken kvar 1978. Jag vill ställa en fråga tillarbetsmarknadsministern. Den strukturella omvandling som den svenska industringenomgår har haft de negativa effekter som jag har beskrivit. Den harinneburit ökad kapitalkoncentration, ökad monopolisering, ökadmultinationalisering, utlandsetablering och kapitalexport. Den har ocksåinneburit de förändringar i industrins struktur som jag har beskrivitmed motsvarande alarmerande effekter på arbetsmarknaden och sysselsättningen.Regeringens politik syftar till dels att inte påverka och styra den pågåendestrukturomvandlingen, dels att stimulera och påskynda densamma. Anser intearbetsmarknadsministern att alla de negativa effekter strukturomvandlingen harhaft kommer att förstärkas om strukturomvandlingen tillåts fortsätta på sammasätt? Arbetslösheten i har stigitunder senare delen av ) 970-talet. Underförstå värdetgenomsnittliga antalet arbetslösa och personer som var föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder ca 10 000 . Mot slutet av 1970-talethar denna siffra fördubblats. fanns i Göteborgsoch län 12 754 arbetslösa och dessutom 9 140 personer som var föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder - sammanlagt 21 894 personer. Mot dettasvarade 1 813 lediga platser. Av de arbetslösa var mer än 5 000 ungdomar och7 700 var kvinnor. näringslivssekretariats prognos över efterfråganpå arbetskraft i visar att antalet personer i arbetskraftsåldernkommer att öka med nära 20 000 . kommer antaletarbetstillfällen att minska med ungefär 2 500. kommerdel alltså att fattas 30 000 jobb i , trots att man räknar medatt ytterligare 6 000 personer kommer att förtidspensioneras avarbetsmarknadsskäl. Regeringen bemöter den sitautionen genom enåtstramningspolitik som slår igenom på arbetsmarknadspolitikens område. Iseptember 1979 var mer än 13 000 personer i föremål förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, medan antalet hade sjunkittill 9 000. Dessutom försämras villkoren för det statligalokaliseringsstödet till de fyra nordligaste från årsskiftet.Och det finns risk för att det generella stödet i området kan slopas helt under1982. När jag väckte min interpellation hade jagsmå förhoppningar om att arbetsmarknadsministern skulle vara villig atlseriöst diskutera strukturomvandlingen i den svenska industrin och dessförhållande till arbetsmarknadsläget för . Av det kollektiva svar som jag bland andra har fåttframgår alt regeringen också i fortsättningen kommer att överlämna ansvaret förde avgörande beslut som reglerar vad som skall produceras, hur det skallproduceras, om produktionen skall ske i landet eller flytta utomlands, omarbetslöshetens och utslagningens omfattning, de tusentals och åter tusentalsarbetslösa ungdomarnas framtid, till samma krafter som i slutna direktionsrumoch med uteslutande företagsekonomiska kalkyler som underlag har skapat deninduslristrukturella bilden av , den ekonomiska krisen och arbetslösheten. När arbetsmarknadsministern och hans regering går ut tillfolket och säger att arbetslösheten beror på alt vi - hela landet - befinneross i en ekonomisk kris talar han inte om hela sanningen. De tusentals arbetslösa ungdomarna befinner sig inte inågon kris, de varvsanställda, de anställda inom skogs- och stålindustrin, detusentals permitterade arbetarna befinner sig inte i någon kris. Det sombefinner sig i kris är del kapitalistiska ekonomiska systemet, det system som regeringenspolitik syftar till att i första hand slå vakt om. En fråga som ställs och som arbetsmarknadsministern bordebesvara är följande. Här i landet finns det en utvecklad produktionskapacitet.Vi har en utvecklad teknologi. Vi har också tusentals arbetslösa som inteönskar annat än att få ett meningsfullt arbete. Vi har vidare en mängdarbetsuppgifter och Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten Vadberor del på alt vi inte kan utnyttja de resurserna för att tillfredsställavåra behov, utan låter folk gå arbetslösa? 511 (vpk): Också jag tackar för svaret, som dock intekan anses tillfredsställa vare sig mig som frågare eller smålänningarna. Deträcker ju inte atl ett antal kronor används till konstgjord andning för ettantal arbetslösa. Man måste vidta åtgärder för att hindra alt arbetslöshetuppkommer, man måste få hjulen att rulla. I Smålandslänen finns enligt de senaste uppgifternasammanlagt 25 753 arbetssökande. Industriminister har vid någottillfälle sagt atl norrbottningarna måste bli litet av smålänningar i fråga omföretagsamhet, Och visst är del skillnad mellan och når detgäller företagsverksamheten. Men det beror säkert mera på samhällsstrukturen änpå de individer som bor i de olika delarna av landet. I samhällsstrukturenfinns stora skillnader mellan och . Srhåland består av en mängd inte särskilt stora orter,orter som ibland domineras av ett enda företag och ibland av ett stort antalsmå företag med få anställda, varför även små förändringar isysselsättningslägel slår hårt. Den relativt goda tillgången på skogsareal har i storutsträckning präglat sysselsättningen i . Tillgången på skog varexempelvis nödvändig för glastillverkningen, och glasbruken växte upp ganskatätt. Den negativa utvecklingen inom glastillverkningen undersenare år har behandlats i vid ett flertal tillfällen. Trots under1970-talet fattade beslut om åtgärder för atl rädda glastillverkningenfortsätter nedläggningen och minskningen av antalet sysselsatta inomglasbruken. De stora koncernernas makt över glasbruken utgör ett hinderför en positiv utveckling av glasindustrin. De stora bolag som härskar iglasriket har endast en målsättning; atl ta ut så stora vinster som möjligt.Därför går deras s. k. utvecklingsplaner ut på ytterligare rationaliseringar,flera robotar och mekanisering av glasindustrin. Ett konkret exempel. Glasverk skall nu enligtföretagsledningen göra den första ordentliga satsningen . skall investeras i . Resultatet av investeringen blir allytterligare mellan 10 och 20 personer mister sina jobb, eftersom investeringengäller en ny arbetsprocess. Man kommer med detta allt längre bort från densysselsättningsgaranti som var förutsättningen för att det franska bolagetSaint Gobain fick ta över Glasverk. Detta är bara ett exempel. Med den pågående mekaniseringenoch den ökade maskintillverkningen inom glasindustrin följer en yrkesmässig ochkulturell utarmning av hela glashantverket med risk för att hela detta hantverkkommer atl dö ut i vårt land. Det är med det konstnärliga hantverket som desmåländska glasbruken är konkurrensmässiga. Denna konkurrenskraft håller vi nupå att avhända oss dels genom atl duktiga glashantverkare i ökad omfattningflyttar utomlands, dels genom mekaniseringen av glastillverkningen. kommunisterna upprepade tillfällen i motioner ställt förslag som skulle kunna vända dennuvarande glaskrisen till en positiv utveckling. Samhället måste ta överägandet av de stora glaskoncernerna och stödja lönlagarkooperaliv av de mindreglasbruken. Importbegränsningar är nödvändiga inom den glasindustrinsproduktområde liksom upprättandet av ett gemensamt exporlbolag som handharmarknadsföringen. Och staten borde kostnadsmåssigt svara för utbildningen inomglasindustrin. Delta är förslag som helt ligger i linje med de krav som deanställda inom glasindustrin har ställt. För atl fortsätta med så är det en typisk ort därtvå ullandsägda företag har dominerat, Glasverk och . Dessaföretag har styrt kommunens bebyggelse och investeringar, som har skett helt iföretagens intresse. När sysselsättningen nu minskar lar företagen ingetansvar, då är del skattebetalarna som får stå för kostnader som de egentligeninte har någon nytta eller något intresse av. Det finns många liknande exempel. Träindustrin är ett annat område - också beroende påskogstillgången -som har dominerat Smålandsindustrin. Också här finns ett stortyrkeskunnande, bl.