prot · G509161 · 1981-12-31 00:00:00 — Genom att så förbehållslöst ta några få principer fillutgångspunkt för sitt ställningstagande har regeringen alltså näsfan glömt bortatt det finns många andra faktorer som borde ha fått inverka på avgörandet. Jagtycker t. ex. att regeringen har bortsett från den betydelse som def gemensammanamnet har för samhörigheten i familjen. Det finns alltför mycket som är ägnat att störa ochsplittra gemenskapen i en familj. Det är därför lagsfiftarens skyldighet attstödja familjen som institution. Det gör man verkhgen inte genom att föreslåregler som gör att alla i en familj kan ha olika efternamn. Namngemenskapen ärav intresse inte bara för familjen utan också för den släkt som var och entillhör. Också för dem som infe har särskilt särpräglade namn skänker namngemenskapeninom släkten en känsla av samhörighet. Beträffande vissa namn har vi ju iårhundraden haft ett fast namnbruk. Många av dessa namn tillhör vår historia.Låt oss inte göra oss ännu mer historielösa än vi redan är! Vi borde varastolta och glada över våra traditioner, våra seder och bruk. Allt behöverfaktiskt inte ändras på. Tyvärr är det så att regeringen genom sitt förslag på ettpietefslöst sätt satt sig över vad känslan för tradifion bjuder. Det kanske mest tradifionslösa förslaget är det som gällerbarns namn. Om föräldrarna inte har gemensamt namn får barnet över huvud tagetinte något namn förrän föräldrarna anmält det. Barnet får kanske infe ens någotnummer, för def tar väl att få personnummer. Detta är stötande. Ettbarn skall alltid födas till ett namn. Def skall infe vara namnlöst som en sakvilken som helst. Regeringen föreslår vidare att om något namn inte anmälsskall barnet få moderns namn. Uppenbarligen utan större betänkligheter ämnarregeringen ändra på den i så gott som alla länder vedertagna regeln att ettbarn får faderns namn. Jag tycker aft förslaget är utomordentligt oklokt,framför allt därför atf en sådan regel kan komma atf gå ut över barnet. Mor ochbarn har vid barnets födelse en av naturen betingad gemenskap. Det är därförsärskilt viktigt att då understryka samhörigheten mellan det lilla barnet ochpappan. Att låta barnet födas fill faderns namn är ett led i dessa strävanden.Allt som understryker mannens ansvar för barnet och stärker hans intresse fördet är till nytta för barnet. Borde inte jämsfälldhetskraven ha fått stryka påfoten för vad hänsynen fill barnefs bästa kräver? Jag vet att den föreslagna regeln rättfärdigas med attskillnad inte skall göras mellan barn till gifta föräldrar och barn fillogifta. Men det är onekligen ett egendomligt sätt att resonera på. Anser viinte längre att äktenskapet skall medföra speciella rättsverkningar i olikaavseenden? Är vi på väg att i alla hänseenden jämställa äktenskap med samlevnadutan äktenskap? Jag förstår atf detta är ett för vidlyftigt ämne att ta upp , men den här propositionen, liksom flera lagförslag , ledertill sådana tankegångar. Jagvill understryka att jag tycker att det är mycket viktigt att vi inte harregler som på något sätt kan diskriminera ett barn för atf def är fött avföräldrar som lever i äktenskap eller ett barn för aft def är fött av föräldrarsom infe är gifta med varandra. Jagtänker t. ex. på olika arvsregler. Men jag fror inte att barn går och jämförmed andra barn vem som har en pappas namn, en mammas namn som gift eller somogift eller föräldrars gemensamma namn. Över huvud taget är nutida barnointresserade av varandras efternamn. De vet ofta inte alls vilket efternamnderas kamrater har. Någon övergripande rättvisa går ju ändå inte att uppnå,eftersom t. ex. föräldrar som inte är gifta och som därför infe har gemensamtnamn inte kan ge barnet ett sådant namn. Detta gäller faktiskt av allabarn som föds. Med den här korta genomgången har jag velat ge en bakgrund fill varförvi i moderata samlingspartiet inte har kunnat ställa oss bakom förslaget tillny namnlag. Eftersom de av oss påtalade bristerna hänför sig till de principersom varit vägledande för utformningen av de enskilda lagreglerna, är det fögameningsfullt att göra en detaljgranskning av skilda paragrafer. Helheten är,som vi ser det, byggd på felaktiga premisser. Det går därför infe heller aft,som utskottet gör, lappa på förslaget. Regeringen bör då få tillbaka sitt illaunderbyggda förslag och komma med ett nytt som står i bättre samklang med vadvanliga människor tycker. Vi yrkar således avslag på propositionen i enlighetmed vad som anförts i vår reservation. Det innebär alltså bifall tillmoderatmotionerna samt till vissa folkparti- och centerpartimotioner. Viställer oss inte bakom utskottets hemställan i någon del. Somjag sagt var motviljan mot regeringens förslag utbredd. Ocksåsocialdemokraterna, som ju inte har motionerat i ärendet, har velat ändra iförslaget. I utskottet tillsattes därför en arbetsgrupp, och denna har arbetatfram den namnlag som redovisas i betänkandet. Jag skall villigt erkänna atfutskottets överarbetning i sak medfört förbättringar i förhållande tillregeringsförslaget. Men eftersom hela lagen fortfarande bygger på felaktigaavvägningar, tar vi avstånd från den namnlag som föreslås. De förändringarsom utskottet föreslagit är av både principiell och lagteknisk natur. Omfattningenav ändringarna framgår av bil. 3 till betänkandet. Där kan var och en se aft delagtekniska skillnaderna infe är små. Justitieministern sade också i sittinledningsanförande att det hade gjort lagtexten betydligt krångligare och merasvåröverskådlig, eller något liknande. Konsekvenserna av dessa ändringar ärsvåra att överblicka. Vi rör oss här på ett komplicerat område inom civilrättenoch med en lagstiftning som berör varje svensk medborgare. Det borde därförvara en självklarhet atf lagrådet får granska utskottets ändringsförslag. Tillmin förvåning röstades en begäran från oss moderater i lagutskottet omlagrådsgranskning ner av utskottets övriga ledamöter, som minuten dessförinnanavstyrkt vår begäran om att behandlingen av ärendet skulle skjutas . Defförhåller sig så, atf defta betänkande tillkommit i alltför stor hast undernågra hektiska veckor. I lagutskottet har vi förmånen av skicklig 6 protokoll 1981/82:160-161 kanslipersonal,men en lagstiftning av det slag som det nu är fråga om hör hemma iregeringskansliet. Skall sådant ske i , är det en självklarhet att såomfattande ändringsförslag som det är fråga om skall granskas av lagrådet.Namnfrågan har utretts i ungefär , och skall utskottet på några veckorklämma fram en rad nya bestämmelser. Det är så mycket mer beklagligt som vi ilagutskottet inte brukat arbeta på det sättet. Under de år som jag med glädjeoch tacksamhet fått sitta i lagutskottet har jag vant mig vid att vi överpartigränserna förenats i en ambition att inför kammaren lägga fram välgenomtänkta och grundligt genomarbetade förslag. Def är därför med djupbesvikelse som jag nödgas konstatera att detta utskott av alla nu lämnar ifrånsig ett hastverk. Jag har redan kontaktats av myndigheter som uttryckt sinförvåning över handläggningen och påvisat inkonsekvenser i ändringsförslaget. Brådskan är desto mer att beklaga som det är svårt att seskälen för den. Det kan väl ändå inte vara så, att avsikten är att snabbt tystakrifiken genom atf anta lagen. I vart fall tycker jag aft vi illa svarar uppmot det förtroende som vi har fått, om vi röstar igenom denna lag. Låtoss få fid till begrundan, och låt lagrådet granska förslaget! Jag hoppasdärför att det skall bli möjligt att i kammaren samla den tredjedel som behövsför att få förslaget återförvisat till utskottet. Jag yrkar alltså, herr .talman, i första hand att ärendetåterförvisas fill utskottet för förnyad handläggning, och skulle def yrkandetinte bifallas yrkar jag bifall till vår reservation, som innebär avslag på helanamnlagen. I detta anförande instämde , , , i , , ,, , Per Stenmarck, , , , , , , ,och (alla m). Jag vill bara ta upp några synpunkter medanledning av det sade. Den främsta grunden till att jag gör detnu är att man, när man lyssnar till anförande, får intrycketatf det är fråga om en långt mera radikal förändring av namnskyddet än vad defi själva verket är tal om. Redan enligt gällande rätt kan man faktiskt ändranamn i betydande omfattning. Enkelt kanske man skulle kunna uttrycka förslagetså, att det man enligt dagens namnrätt kan göra med en betydande byråkrati, kanman göra med en betydligt mindre grad av byråkrati. Vad man vill införa är alltså en något större grad avvalfrihet. När man har föreslagit det, har man i högsta grad haft den nämndasociologiska undersökningen i åtanke. Det är inte alls fråga om aft tvingamänniskor att ändra det namnskick def. n. har. Man ger större möjligheter åtmänniskor som har en något annan syn än den som varit traditionelltaccepterad. Jag känner mig övertygad om att flertalet människor, som ,kommer att famannens namn när de gifter sig. Def blir ingen större ändring annat än för demsom verkligen åstundar detta. Och de kan, som jag sade, med uppbjudande av enviss byråkratisk färdighet åstadkomma sådana ändringar . Det är alltså inte något slags tro på tekniken som harvarit avgörande. Det är inte datorerna som har styrt det här förslaget. Det ärhelt enkelt en önskan att ge litet större valfrihet åf människorna. Det ärockså, faktiskt, en önskan atf stödja familjen. Om en man och en kvinna somgifter sig är överens om ett visst namnskick, t. ex. att var och en skallbehålla sitt namn eller atf de skall ha samma namn, bör man inte lägga sig idet med onödiga byråkratiska bestämmelser. Det är inte heller så, som man kunde få ett intryck av närman lyssnade på , att barn i allmänhet kommer att vara namnlösa.Det vanliga kommer att bli atf människor har samma namn. Och får ocksåbarnen deras namn. Vad jag slutligen vill säga är, att bestämmelsen om atfbarnet skall ta moderns namn, om inte föräldrarna kan enas om annat och om dehar olika namn, naturligtvis är eri regel som kommer att utnyttjas som allrasista utväg och endast i ytterligt få fall. Det vanligaste är helt enkelt, fårman hoppas, att föräldrar kan komma överens om vad barnet skall heta. Vissttycker jag att det är av stort värde att man uppnår ett läge där man slipper haspeciella bestämmelser för barn utom äktenskap. Det hör faktiskt inte vårträttssystem till. Def är barnet det.gäller här, inte föräldrarna. 34INGER () replik: Jag tycker att det är litet lustigt att hörapå justitieministern, får jag säga. När justitieministern nu talar verkar detsom om de här ändringarna var helt bagatellartade. Def är rätt egendomligt attstörsta delen av svenska folket skulle ha missuppfattat det så. Det är infebagatellartade förändringar som justitieministern föreslår. Justifieministernär mycket väl medveten om att lag alltid är normbildande. Man kan alltså skrivalag på varierande sätt, man kan t. o. m. sätta paragrafer i olika ordning ochdärigenom få människor att handla på olika sätt. Namnlagen är i allra högstagrad uppbyggd på det sättet, skulle jag vilja säga. Jag fror alltså att def ärhelt fel atf bagatellisera ändringarna. Då kan man också fråga sig: Skall vihålla på och utreda och komma med en helt ny lag, om den faktiskt infeinnehåller några särskilda ändringar? Jag tycker att justifieministern är ologiskpå den här punkten. När det gäller barnefs namn säger justitieministern attdef inte alls kommer aft bli som jag säger, att många barn får moderns namn.Men def är fakfiskt så aft av alla barn som föds har föräldrar som icke ärgifta. De kan icke få ett gemensamt namn, utan de får moderns namn. Dessutomkan fadern i och för sig anmäla ett annat namn. Också i de fall där giftaföräldrar inte anmäler något namn får barnen moderns namn. Visst kommer fadernsnamn att hamna i skymundan. Jag tycker inte att justitieministern har tagittillräckligt allvarligt på hur vikfigt det är för barnet att pappan så mycketsom möjligt binds upp till barnet. 35 LENNARTANDERSSON (s): Genom atf lagutskottet, med anledning avmotioner, uttalade sig för en översyn av namnlagen i dess helhet ochi underströk att det var angeläget att regeringen förelade riksdagenförslag fill erforderlig lagsfiftning, byggd på namnlagsutredningensbetänkande, var utskottet väl förberett för atf motta proposifionen om nynamnlag. I början av innevarande år användes lagrådsremissen somunderlag för intern information, i åtminstone en av partigrupperna här iriksdagen. Inom lagutskottet var vi i förväg på det klara med atfförslaget till ny namnlag var av sådan omfattning aft det var nödvändigt förutskottet att i sin arbetsplanering särskilt beakta den tid som defta ärendeskulle fordra. Dessutom beslutade lagutskottet att inom utskottet tillsätta ensärskild beredningsgrupp, bestående av fem ledamöter, med uppgift aftdetaljgranska propositionen och väga propositionens förslag mot de motionersom avlämnats. Ledamöterna i arbetsgruppen har haft ambitionen att nåfram till en bred politisk enighet, vilket i hög grad gagnar den aktuellasakfrågan. Vidare har gruppen haft till uppgift att fa hänsyn till den kritikoch de synpunkter som framförts och i några avsnitt något ändra påpropositionen så aft reformförslagen skulle kunna få en bredare och djupareförankring hos den breda allmänheten. Ledamöter i beredningsgruppen har lämnat vidareinformationfill sina partigrupper, och förslagen har därefter behandlats i lagutskottetvid sammanträden i plenum. Det är endast en sak som i någon mån försvårat arbetet,nämligen att det i mofionerna från moderata samlingspartiets företrädare såurskillningslöst yrkas avslag på proposifionen i dess helhet. Härigenom harmoderata samlingspartiets ledamöter i utskottet i förväg bundits upp. Jag får också göra kammarens ledamöter uppmärksamma på attmoderaternas reservation i lagutskottet riktar sig mot propositionen och intemot utskottets förslag. Jag övergår nu till att utifrån utskottets synpunkternämna några avsnitt i betänkandet, och då främst de delar i vilka utskottetföreslagit en del förändringar jämfört med propositionens förslag. Det förstaavsnittet rör makars efternamn. Vadföreslår då utskottet på denna punkt? Utifrån en av proposifionens huvudlinjer, nämligen attmakarna själva i så stor utsträckning som möjligt skall få bestämma i dennacentrala fråga, har utskottet utformat lagtexten på sådant sätt att makarna kanvälja mellan namngemenskap och att vardera maken behåller sitt namn. I alternativet med namngemenskap kan de antingen väljakvinnans eller mannens efternamn som sitt gemensamma efternamn. De olikaalternativen är likvärdiga. Def skall också tilläggas att efternamn får antas somgemensamt efternamn endast om den vars namn avses lämnat sitt samtycke ochnamnet infe har förvärvats genom ett tidigare äktenskap. Makarna skall i förväg anmäla sitt beslut fillpastorsämbetet eller senast i samband med vigseln. Genom den utformning som lagtexten fått i 9 och 10 §§ iutskottets förslag tillgodoses olika krav som framförts, bl. a. i en motionfrån och i ett relafivt stort antal skrivelser. Utskottefs förslag fillgodoser också kraven påjämställdhet mellan kvinnor och män - ett krav som är helt logiskt med tanke påvad tidigare anslufit sig till i samband med förslaget till nygiftermålsbalk, nämligen atf äktenskapet är en frivillig samlevnadsform mellantvå självständiga personer. Man bör också i detta sammanhang erinra sig allade krav på jämställdhet mellan kvinnor och män som under lång fid framförts avde olika politiska partierna. Genom det nya lagförslaget kommer vi också ifrån dennuvarande namnlagens mycket omständliga regler när makarna önskar att få bärakvinnans efternamn som gemensamt efternamn. Genom de förändringar utskottet föreslår i detta avsnittborde förslaget nu kunna få en bred anslutning från såväl enskilda somorganisafioner. Def är också rimligt att göra den bedömningen att lagförslagetväl motsvarar dagens och morgondagens krav. Ett annat avsnitt som i den allmänna debatten tilldragitsig stort intresse är bestämmelserna om barns efternamn. Utskottetsförslag är i korthet följande. Utskottet anser def självklart aft barn, vars föräldrar hargemensamt efternamn, vid födelsen automatiskt får det namnet. I konsekvens meddenna uppfattning tillstyrker utskottet propositionens förslag i denna del. Härutöver har utskottet tillagt en bestämmelse om att i enfamilj där föräldrarna har olika efternamn, skall helsyskon ha samma efternamn.Detta fillägg finns i lagförslagets 1 §, vilken jag hänvisar fill. Utskottet har här haft att bedöma krav som framförts såväli motioner från och centerparfiet som i en rad skrivelser. Utskottet har vid sina överväganden funnit atf def föreligger en utbredd uppfattning om atf helsyskon bör ha samma efternamn. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet anser vidare att def i denna del är särskilt mofiverat aft tala om namnstabilifef. Lagförslagets 1 § i övrigt gäller de allmänna reglerna förefternamn för barn, vars föräldrar har olika efternamn. Utskottet anser ilikhet med proposifionen atf det är naturligt att föräldrarna själva får avgöravilket efternamn barnet skall ha. Härigenom kommer också alla barn aft inamnhänseende behandlas lika, oavsett om barnefs föräldrar är gifta medvarandra eller ej. Principen att alla barn skall behandlas lika har förutskottet varit av stor betydelse, och vi fillstyrker propositionens förslag. Den enda ändring som utskottet föreslår i de allmännareglerna i 1 § är atf föräldrarna skall bestämma barnets efternamn inom enfidsperiod av fre månader i stället för, som föreslås i proposifionen, sexmånader. Jag vill också något beröra proposifionens förslag ommellannamn. Def som i nuvarande namnlag kallas tilläggsnamn föreslås nu fåbeteckningen mellannamn,vilket utskottet tillstyrker. I propositionen föreslås regler för mellannamn gällandeför makar och för adoptivbarn. Även här fillstyrker utskottet proposifionensförslag. Utskottet föreslår dessutom en förändring som är enutvidgning av bestämmelserna för mellannamn. Det gäller möjligheten för barn iövrigt atf ta mellannamn. Utskottet framhåller särskilt värdet av namngemenskap inomfamiljen och den betydelse som användandet av mellannamn kan ha för makar somav olika skäl valt aft behålla sina tidigare efternamn. Säkerligen kommermöjligheten att även ge barnen mellannamn aft få stor betydelse för dessaföräldrar. Inte minst gäller detta för ogifta sammanboende föräldrar.Eftersom dessa infe kan ta gemensamt efternamn och den ene föräldern inteheller kan fa den andre förälderns namn som mellannamn saknar de i dagmöjlighet att båda få namngemenskap med sina barn. Sannolikt kommer även den av utskottet föreslagnaändringen aft innebära atf en del namnkonflikter i skilsmässofall kanförhindras genom att barnet i stället för att byta namn kan behålla def gamlamen använda det andra som mellannamn. Genom att utvidga bestämmelsen om mellannamn har utskottettillstyrkt, en motion från folkparfiet, och, vågar jag påstå, äventillmötesgått en Stor opinion som önskat en sådan förändring. Slutligen är det för mig angeläget atf redovisa utskottetsprincipiella .uppfattning i en fråga som i rätt stor omfattning förekommit iden allmänna debatten kring proposifionens förslag. Det gäller möjligheternaaft byta förnamn och efternamn. Def har emellanåt hävdats aft propositionensförslag skulle kunna leda fill att en person helt bytte namnidenfifet. Dessamöjligheter skulle då kunna utnyttjas av mindre noggranna personer. Även omdetta får sägas vara extrema tolkningar så är def teoretiskt möjligt. Med tanke på det ansvar som bl. a. lagutskottet har förkampen mot den ekonomiska brottsligheten så har naturligtvis lagparagrafernaanalyserats. Resultatet har blivit atf utskottet föreslår olika spärregler isyfte att förhindra byte av nafnnidentifet. Utskottet bedömer att dessaändringsförslag har en djup förankring hos det svenska folket och aft det iriksdagen råder en allmän uppslutning kring det synsätt som utskottet här geruttryck för. Av tidsskäl skall jag infe närmare gå in på dessa förslag, utanhänvisar till 31 § i lagförslaget. Andra företrädare för utskottet återkommer isina anföranden fill dessa bestämmelser. Med hänsyn fill anförande ärjag tvungen att säga några ord fill. Först tycker jag aft def är synd att anförande här i kammaren blev så onyanserat.som det blev . Tidigarebrukade infe anförandena från hennes sida ha den karaktären. Jag haranledning att ställa ett par motfrågor till . Vad menar med namnstabilitet? Är def aft barn,vars föräldrar är gifta, automatiskt skall få mannens efternamn? kvinnan,när hon gifter sig, också automatiskt skall få mannens efter- Nr 161 namn? De är tydligen infe beredda att ge j jmi igg2 familjernaen personlig frihet att välja namn: Lagstiftningen måste tydligen enligtderas uppfattning ha tvingande karaktär. j\/y namnlag Vart annars så omtalade personliga friheten tagit vägen? Ser man så till arbete i utskottet, finnerman atf infe ens velat pröva möjligheterna fill konstruktivaförändringar av proposifionens förslag. De fäster inte heller något avseendevid de mofioner som företrädare för andra parfier har väckt. Dessa motioner fårendast en negativ betygssättning, och yrkar avslag på motionernasyrkanden. är så fixerade vid sitt yrkande om avslag påpropositionen att de glömt fortsättningen. Denna attityd stämmer dåligt överensmed den uppgift utskottet har att noggrant granska de förslag som föreläggsutskottet. När utskottefs förslag nu ligger på bord ochkammaren snart skall besluta i frågan är def trots allt min förhoppning aftmoderaterna, efter det att deras avslagsyrkande fallit, skall rösta medutskottet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet. 36INGER () replik: När jag hör får jag, ochjag förmodar de som lyssnar i kammaren, uppfattningen att vi moderater iutskottet har varit en tung barlast att dra på. Vi har urskillningslöst yrkatavslag. Jag undrar just hur man yrkar avslag nyanserat? Ettavslagsyrkande är väl allfid ett avslagsyrkande. Sedan måste jag tyvärr konstatera att förstått vad jag har sagt. Jag har nämligen sagt att vi moderater inte kanställa upp för en lag där vikfiga principer saknas. Det är av defta skäl som vianser det rätt meningslöst atf gå in och behandla de olika paragraferna. Manmåste alltså först ha en god principiell grund att stå på. Har man inte det,kan man framföra alla möjliga uppslag, och paragraferna kan komma atf se utlingefär hur som helst när det gäller en sådan här fråga. Det är skälet fillatt vi yrkar avslag på propositionen, vilket jag mycket noga redogjorde för imitt anförande. Vi anser def icke meningsfullt att gå in i detaljer och säga:Beträffande den bestämmelsen tycker vi si, och beträffande den bestämmelsentycker vi så. Jag har här dragit upp klara linjer för hur jag anser aft en lagskall skrivas. Def var tråkigt att sade att det varmitt sista anförande. Def skulle innebära att jag inte får lov att fala mer| i dennariksdag, men jag har infe riktigt klart för mig vad han därmed avser. Det är anmärkningsvärt aft somutskottets ordförande säger: Vi har verkligen noggrant granskat förslaget, ochdef är som har varit tröga och besvärliga. Men, ,varför hör ni inte lagrådet? Hur kan en ordförande som tycker att utskottetnoggrant skall granskaett förslag underlåta aft skicka de många ändringsförslagen fill lagrådet? m. justifieministern tillstår ju aft det har blivit "komplicerat"genom vad utskottet säger, och myndigheter har redan kontaktat mig. Jag tyckeratf def är ytterst anmärkningsvärt att ni underlåter att höra lagrådet. 37 () replik: Varken i mofioner eller i IngerLindquists anförande har det kommit fram några klara riktiinjer för huren proposifion i detta ämne skulle utformas för aft vinna moderaternasgillande. Både i motionerna och i anförande förs det ettallmänt resonemang om namnstabilitet, och man underkänner de allmänna grundernaför propositionen. Men var finns rikfiinjer för hur en propositionskall se ut? svävar vi i okunnighet om detta. När det sedan gäller remissen till lagrådet vill jag förstklargöra följande för kammarens ledamöter.