prot · G509140 · 1981-12-31 00:00:00 — "Hittillsvarande erfarenheter från gjordateknikupphandlingar och från erfarenhetsutbyte mellan upphandlare pekar på attupphandlingsreglementet formellt möjhggör genomförande av teknikupphandlingar.Emellertid saknas rekommendationer och anvisningar som stimulerar och anmodarmyndigheter att genomföra teknikupphandling vid viktigare upphandlingar och attlägga upp anskaffningsplaneringen så att teknikupphandlingen får en förbättradchans mot upphandling av befintliga produkter på marknaden som annars vanligenäger rum." Industridepartementet har arbetat fram förslag tilländringar inom gällande upphandlingsbestämmelser i syfte att stimulera till ökadteknikupphandling. har i det sammanhanget yttrat sig tillindustridepartementet, där man slår fast att frågan inte är om särskildaåtgärder behöver vidtas för att sfimulera teknikupphandling, utan hur sådanaskall sättas in för att reella effekter skall uppnås. klargör också attupphandlingsförordningen inte utgör något hinder för teknikupphandling. Intresset för teknikupphandling har ökat under senare år.Vi har bl. a. fått tre nya utvecklingsbolag inom områdena energiteknik,miljöteknik och transportsystem. skall också när det gäller samordnaddatapolitik senare ta ställning fill ett nytt organ för teknikupphandling inomdataområdet. Det pågår också förhandhngar mellan staten och kommunförbundenom hur samarbetet mellan staten och kommunerna på detta område skallorganiseras. konstaterar att det har klargjorts att någraändringar i upphandlingsförordningen inte är nödvändiga för en ökadteknikupphandling. Men vad som är angeläget är att anvisningarna klargörs.Detta är också på gång inom . Utskottet förutsätter därför attregeringen vidtar de erforderliga åtgärderna för att främja teknikupphandlingen.Eftersom detta arbete är på gång, behövs inget särskilt initiativ frånriksdagens sida. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter. Anf.97 (vpk): I betänkandet gör man gällande att varje enskild myndighet, t. ex. enkommun, inte kan ha den kunskap och överblick som krävs för att kunna värderaen upphandlings mera övergripande regionalpolitiska konsekvenser. Arbetslöshetenär ett mycket stort problem i de flesta regioner, och varje arbetslös kostarsamhället stora belopp. När man skall bedöma olika anbud och avgöra omupphandlingen skall ske hos ett regionalt företag eller i ett främmande land,bör man också väga in huruvida man kan bekämpa arbetslösheten i området. Det ärväl alldeles självklart. Man behöver inte vara någon större ekonom för attförstå att om ett företag är beroende av ett kommunalt köp, t. ex. av möblerfill en eller av någonfing i textilväg till , ärdet angeläget att beakta det vid upphandlingen. Vimenar inte att nu skall bestämma om den här ordningen, men vi villatt den nu gällande ordningen skäll ses över. Det kan inte vara bra attkommunerna, som säger, själva skall få bestämma, utan att tahänsyn fill upphandlingskungörelsen. Har vi en upphandlingskungörelse skall dennaturligtvis följas. Men den bör vara så smidig att den beaktar deregionalpolitiska skäl som jag har försökt beskriva. Anf.98 (): Som jag sade i mitt inledningsanförande har kommuner och landsfingmöjlighet att ta dessa hänsyn. När det gäller större projekt, därinternationella företag berörs, kan man föra över frågorna till regeringen somi sin tur kan ta ställning med hänsyn fill sysselsättning osv. Det ligger inomramen för den nuvarande upphandlingskungörelsen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (översyn av upphandlingskungörelsen) Utskottetshemställan bifölls med 277 röster mot 20 för motion 181 av m.fl.och motion 699 av m.fl. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Punkt2 (val av regiform) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 64 för reservafion 1 av m.fl. Mom. 1 och 2 Mom.3 (kontroll av anbudsgivare) Utskottetshemställan bifölls med.279 röster mot 17 för motion 1580 av m. fl.i motsvarande del. Punkt4 (teknikupphandling) Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 148 för reservafion 2 av m. fl. 19 §Föredrogs betänkanden /82:29 Konsumentprisindex 1981/82:30 Allmän beredskapsbudget för budgetåret1982/83 (prop. 1981/ 82:140) 1981/82:31 Anslag på tilläggsbudget III inomekonomidepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:125) 1981/82:32 Tilläggsbudget III inombudgetdepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:125) 1981/82:49Dubbelbeskattningsavtal mellan och Republiken (prop.1981/82:107) 1981/82:51 Dubbelbeskattningsavtal mellan och 1981/82:108) Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 20 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 21§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 6maj 1981/82:373av i (m) fill statsrådet ornSerafimerlasarettets donationsfonder: stängdes Serafimerlasarettet.Den 30 maj 1980 avgav jag, som särskilt fillkallad utredningsman, förslag tillindelning och framtida användning av de fill knutnafonderna, som förvaltats av en särskild nämnd under sjukhusetsdirektion. övergick från staten fillStockholms läns landsting. Sedan nära har fondmedlen inte kunnatutdelas på sätt som donatorerna föreskrivit. a. har föreskrivna frisängaricke ställts fill förfogande. Enligt besked från sjukhusdirektören vidKarolinska sjukhuset är situafionen fortfarande alldelesoklar, och någon utdelning ur fonderna eller några andra åtgärder kan ickekomma i fråga ännu under lång fid. Anser statsrådet att staten intill dess annat blivitavtalat har ansvar för infriandet av de åtaganden som varit förbundna medmottagandet av ifrågavarande donationer? På vad sätt avser regeringen i så fallatt agera för att tillse att ändamålsbestämmelserna kan uppfyllas? 1981/82:374 av Per (vpk) till industriministernom den svenska glasindustrins tillverkning av dryckesförpackningar: Strukturen hos och sysselsättningenvid den del av den svenska glasindustrin som tillverkar dryckesförpackningarberor av den politik staten för. hotas 175 anställda vid isödra av avsked från sina arbeten till följd av minskad avsättning, sombl. a. kan ha samband med införandet av den från miljösynpunkt diskutablaaluminiumburken. Hur ser statsrådet för den del av den svenskaglasindustrin som tillverkar dryckesförpackningar? 1981/82:375 av (vpk) tillindustriministern om prospektering av i Bergslagen: Enligt förhandlardet multinationella företaget med om prospektering av . Ett klartecken för prospektering innebär att BP även kommeratt exploatera fyndigheter. I så fall är det första gången som ettutländskt bolag får en sådan möjlighet. Det som öppnar vägen för det brittiska oljebolaget -som även är ett av världens största gruvbolag - är den ekonomiska krisen inomLKAB. ekonomiska kris kan resultera i att Bergslagens säljs utoch ej kommer att exploateras för våra nationella intressen. Med hänvisning till det anförda vill jag tillindustriministern ställa följande fråga: Avser regeringen att vidta åtgärderså att berörda inmutningar, som har i Bergslagen, icke kommer i utländskbesittning och att får erforderliga medel för att själva prospektera ochexploatera fyndigheter-na? 1981/82:376av () fill statsrådet till synskadade: I proposition 1976/77:87 påpekasatt statliga myndigheter har skyldighet att informera också handikappade. Detinnebär att information i viss omfattningmåstegöras tillgänglig inläst på bandför bl. a. synskadade. Detta betaktas ännu inte av myndigheterna itillfredsställande omfattning. Därför vill jag fråga hälsovårdsministern: Vad avser regeringen att göra föratt myndigheterna inom ramen för sina informationsresurser i större omfattningskall framställa information tillgänglig för synskadade? 1981/82:377 av () tillarbetsmarknadsministern om registreringen av arbetssökande som erhållit arbete: Inom () utbildas nuarbetsförmedlarna på nya datasystem. Uppgifter om den sökande programmeras inhos arbetsförmedlaren och kan sedan jämföras med uppgifter om samtliga ledigaarbeten i landet. När den sökande fått arbete tas data om honom eller hennebort från den lokala terminalen. I det ena systemet som prövas lagras dockdessa data i en central databank på AMS. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefråga till arbetsmarknadsministern: Av vilken anledning skall uppgifter om arbetssökande, somfått arbete, lagras i ett centralt register? 22 §Kammaren åtskildes .