prot · G50969 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag tackar budgetministern för svaret, ochjag tackar regeringen för ett klokt beslut. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1981/82:205 om beskattningen av ersättning till försökspersoneri medicinska experiment 24Ekonomi- och budgetministern : Herr falman! i Värmdöhar frågat mig om jag är beredd att medverka till aft ett visst cirkulär frånuniversitets- och högskoleämbetet upphävs. Cirkuläret innefattar ett uttalandeav angående beskattningen av vissa ersättningar till personersom ställer sig till förfogande för medicinska experiment. Jag uppfattar den till mig ställda frågan så, att GunnarBiörck menar att all ersättning av ifrågavarande slag skall anses skattefri. har uttalat aft ersättningarna i frågakan delas upp i en arvodesdel, en kostnadsersättningsdel och en del som avserersättning för sveda och värk. Arvodet, som är avsett att utgöra kompensationför inkomstbortfall, är skattepliktigt, och kontrolluppgift skall lämnas påbeloppet. Däremot är de ersättningar som utbetalas för kostnader samt för svedaoch värk inte skattepliktiga, och någon kontrolluppgift skall då inte lämnas. uttalande överensstämmer med gällandebeskattningsprinciper. Enligt dessa är nämligen ersättningar som utgår somkompensation för inkomstbortfall skattepliktiga, medan kostnadsersättningar avförevarande slag liksom ersättning för sveda och värk är skattefria. Enligt minmening finns det ingen anledning att nu göra avsteg från dessa principer. Om beskattningen av ersättning till försökspersoner imedicinska experiment 25 i (m): Jag skall be att få tacka ekonomi- ochbudgetministern så mycket för svaret. vill jag framhålla att jag haren känsla av att man har krånglat till den här mycket enkla historien på ettonödigt sätt. Om en person ställer upp för ett experiment kan det givetvisinnebära att han utsätter sig för obehag, kanske i någon ringa mån risk och iviss utsträckning bortfall av inkomst. Jag tycker personligen att man har gåtttill överdrift i det här fallet genom att blanda in så mycket kamerala ochfiskala instanser i någonting som för det mesta - efter vad jag förstår -gäller enstaka fillfällen och mycket små pengar. Jag kan infe underlåta att idet här sammanhanget göra en jämförelse med det beslut som har tagits om attmänniskor får plocka svamp för . utan att vare sig lämna någon uppgiftom det eller betala skatt på beloppet. 26 Ekonomi- och budgetministern : Herrfalman! Detta kan synas vara en smärre fråga, det håller jag gärna med GunnarBiörck om. Men bakom det hela ligger viktiga principer i vårskattelagstiftning, och vi måste hålla på dem även om det infe rör sig om såstora belopp. Såsom framgår av mitt svarförhåller det sig på det sättet att ett arvode, om sådant utgår, ärskattepliktigt. Det gäller inte för de två andra inslagen i ersättningen förmedicinska experiment - kostnader för att komma till sjukhuset och vara med påexperimentet i fråga eller ersättning för sveda och värk. Ingen av dessa tvåersättningar är skattepliktig. I det enskilda fallet kan det alltså framstå somom skatten är av mindre vikt ur ekonomisk synpunkt. Men principerna är viktiga.De måste gälla i alla andra sammanhang, och därför måste man tillämpa dem ocksåi de fall som rör sig om mindre ersättningsbelopp. 27GUNNAR i (m); Jag är ledsen att behöva konstatera att en ioch för sig så förnuftig person som budgetministern anser sig tvungen attförsvara även absurditeter. Om åtgärder mot rasistiska inslag i etermedia 28Ekonomi- och budgefministern ; Det kanske ändå skall tilläggas att det ivissa sammanhang -det vet säkert bättre än jag - inte är fråga omså små belopp. Det kan röra sig om ganska långvariga experiment och därmedbetydande summor. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:201 om åtgärder mot rasistiskainslag i etermedia har frågat mig om regeringenavser att vidta åtgärder som förhindrar rasistiska inslag i etermedia. EvaHjelmströms fråga föranleds av ett program i försöksverksamheten med närradio iStockholm. I radiolagen och i avtal mellan staten och finns föreskrifter om aft det demokratiska statsskicketsgrundidéer och alla människors lika värde skall hävdas i programverksamheten.Likaså skall den enskildes integritet respekteras. Dessa föreskrifter ärtillämpliga även när det gäller rasdiskriminerande inslag. Härvidlag erfordrasenligt min uppfattning inga ytterligare föreskrifter. För försöksverksamheten med närradio gäller dock inte deprogramregler som avser verksamheten inom programföretag.Däremot gäller givetvis tryckfrihetsförordningens bestämmelser om hets mot folkgrupp. Jag vill fill att börja med erinra om aft regeringen harföreslagit en ändring i tryckfrihetsförordningen och som syftartill att ge förstärkt skydd för bl. a. invandrare mot diskriminerandebehandling (prop. 1981/ 82:58). Genomförs ändringen innebär det ett ökat skyddockså mot vissa rasistiska piogram i närradion som kan passera opåfalade. Jag finner det dock påkallat också med särskildaföreskrifter som far sikte på aft i närradioverksamheten freda enskildasprivatliv och särskilda etniska grupper från kränkningar. Det är enligt min uppfattningangeläget att det skapas möjlighet att dra in sändningstillstånd i de fall dåprogram befunnits innehålla t. ex. ärekränkning eller hets mot folkgrupp. Enbestämmelse som ger sådan möjlighet återfinns i det förslag till närradiolagsom f. n. är på remiss hos lagrådet för granskning och som jag har för avsiktatt senare i vår föreslå regeringen att förelägga . 30EVA (vpk); Jag tackar utbildningsministern försvaret påmin fråga. Men jag tycker inte att svaret är tillräckligt klarläggande. Våruppfattning är väl känd: Vi tycker att närradion alltsedan sin begynnelsehar varit ett missfoster i etern, ett språkrör inte för den enskilde medborgaresom har svårt att göra sin röst hörd utan för Organisationssverige, ochdå främst de starka organisationerna. Men det mest skrämmande är att rentrasistiska inslag, av typ "Ut med invandrarna" och "åtsvenskarna" och i många fall ren antisemitism, fått och får förekomma. Utbildningsministern försvarar sig i sitt svar dels medatt närradioverksamheten nu skall få fastare former och att detta därmedregleras, dels med att sådana inslag så sällan förekommit. Jag tycker att detär att bagatellisera det hela - det visar mest på utbildningsministerns cynism.Rasistiska inslag bör aldrig få förekomma! Men det mest allvarliga med svaret är attutbildningsministern försöker lägga dimridåer kring vad som kommer att ske, omriksdagen antar del förslag som är på remiss hos lagrådet.Utbildningsministern vill alltså inte, i likhet med justitiekanslern.Journalistförbundet och en rad andra remissinstanser, för närradion införaliknande regler som de som gäller för radiobolagen och TV-bolagen. Han vill istället närmast jämställa närradion med pressen. Konkret innebär det attreglerna om att den personliga integriteten skall skyddas, att beriktigandeskall införas, att sakuppgifter skall kollas, att demokratin skall värnas osv.inte skall gälla för närradion. I slutet av sitt svar säger utbildningsministern aft detkommer att bli svårare att sända rasistiska inslag i närradion - man skall dåkunna dra in sändningstillståndet. Utbildningsministern hänvisar också till densärskilda proposition som framlagts om hets mot folkgrupp. Jag skulle vilja referera ett fall som av åklagare ickebedömts som hets mot folkgrupp. Det gällde ett flygblad där det stod; eller vill du att invandrade negrer, mongoler, zigenareoch judar skall bli herrar i vårt kära fosterland. Det var tysta knegandesvenskar som gjorde fill vad det är : Låt detäven i fortsättningen bli svenskar som bor här. Stoppa invandringen - slå vakt om vår nordiska ras, stoppaden fria aborten, som mördar svenskarna innan de föds, stoppa importen avfärgade adoptivbarn." Den nya propositionen innebär att det kommer att bli ännusvårare att fälla liknande inslag. Det är inte aft värna om yttrandefriheten -det är aft befordra ren rasism i etern. Om åtgärder mot rasistiska inslag i etermedia Överläggningenvar härmed avslutad. 7 protokoll 1981/82:68-69 Om antagningen till högskoleutbildning 8 §Svar på fråga 1981/82:207 om antagningen till högskoleutbildning har frågat mig dels om jag är itillfälle att lämna besked huruvida av beslutadeändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning nu hunniteffektueras av vederbörliga myndigheter, dels om jag avser att föreslåytterligare ändringar i tillträdesreglerna. Vad gäller den första frågan fattade beslut ombl. a. en ökad direktövergång, som skulle genomföras i två steg. Det förstasteget innebar en ökning av andelen studerande som togs in på enbartbetygsmeriter och tillämpades första gången inför antagningen till vårterminen1981. Det andra steget innebär att en tredjedel av det totala antalet nybörjarplatservid en utbildningslinje garanteras sökande med högst tre ar gamla avgångsbetygfrån gymnasieskolan. Den senare förändringen träder i kraft inför antagningentill . Vad gäller den andra frågan har regeringen givituniversitets- och högskoleämbetet i uppdrag att utreda frågan om en övreåldersgräns för antagning till längre grundläggande högskoleutbildning. Fråganom en sådan åldersgräns för antagning till läkarlinjen skall ämbetet behandlamed förtur och redovisa i sådan tid att ett förslag kan föreläggas riksdagenunder innevarande . 32GUNNAR i (m); Tillåt mig först att framföra ett tack tillutbildningsministern för hans svar. Jag vill gärna till det tacket knyta enursäkt, eftersom det uppenbarligen inte är första gången somutbildningsministern tvingas svara på en fråga av detta slag. Jag måste erkännaatt han gör det med en ängels tålamod. Och vi vet ju genom StockholmsHandelskammare att , inte bara ärkeänglarna, är av manligt kön. Det är emellertid inte alla som har detta tålamod, ochmånga av studenterna och deras lärare har det inte. Ungdomarna är otåliga, ochjag delar deras känslor. Jag vill här gärna redovisa några data från ettanförande som hölls på för sedan, när mandiskuterade de medicinska studierna. Den som höll anförandet var en av de bästalärare vi har, och han sitter med i utvecklingsarbete,tror jag att det heter. Endast en tredjedel av nuvarande studenter kan ta examenpä avsedd tid. 1 400 måste tentera föratt bli godkända. Det är en enorm eftersläpning med tentamina. Man begagnadeuttrycket "ett sammelsurium av studenter flyter omkring". Dedirektintagna, de som förhoppningvis successivt skall återfå sin rättmätigaplats, utgör . De har en medelålder på . De som tillhör gruppen 1B utgör och har en medelålder på . De vuxenstuderande, om jag så fårsäga. har utomordentligt usla kunskaper i matematik och kemi, medan de direktintagnanästan alla har utomordentligt goda kunskaper. Där har man i ett nötskalstudieförutsättningarna. Många av de äldre studerande har inte klart för sig, närde börjar läsa medicin, att medicinstudier är ett heltidsarbete. De tror attdet är ett delfidsarbete, och de stupar socialt på det misstaget. De måste fåveta spelreglerna, innan de ger sig in i studierna. UHÄ måste bedriva någonform av konsumentupplysning. I den här frågan har man en känsla av att harföljt vad sade 1809, nämligen att den skulle vara"visligt trög till verkning, men fast och stark till motstånd". Minförhoppning är att vi i fortsättningen inte skall vara rädda för det nya menvara villiga att utan dröjsmål ompröva våra misstag. Om kommunala högskolans vårdutbildning Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1981/82:212 om kommunala högskolansvårdutbildning har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av att vissa läkare ej längre deltar iundervisningen inom vårdutbildningarna i den . Frågeställaren hänvisar till att förhandlingarna mellanLandsfingsförbun-def och angående arbetsfidsreglering förläkarna har strandat. Med anledning därav har läkarna - enligt frågeställaren -bojkottat undervisningen inom sjuksköterskeutbildningen ochlaboratorieassistentutbildningen, vilket bl. a. medfört att tretton landstinganmält till att utbildningarna redan lagts ned ellerriskerar att läggas ned. Förhandlingar omarbetstidsreglering för läkarna har förts inför en . Jagbeklagar att dessa förhandlingar har strandat. Självfallet följerjag nu utvecklingen inom dessa utbildningar med stor uppmärksamhet. 34ING-MARIE (): Jag tackar utbildningsministern för svaret,men det var nog det magraste svar jag har sett. Jag är naturligtvis tacksam föratt utbildningsministern följer utvecklingen inom de här utbildningarna, men iövrigt finns det i svaret ingenting konkret om vilka åtgärder utbildningsministernavser att vidta. Från de 13 landsting som har svarat påLandstingsförbundets enkät om situationen inom utbildningarna -påbyggnadsutbildningar och assistentutbildningar - är det ganska alarmerandesiffror som har kommit in. Det rör sig, såvitt jag kan se vid en översiktligbedömning, om lågt räknat 300 platser, där man inte kan bedriva denundervisning som riksdag och regering har ställt resurser till förfogande för.Hotade utbildningar inom assistentutbild- Om kommunala högskolans vårdutbildning ningarnaär laboratorieassistent-, operationsassistent-, röntgenassistent- ochradioterapiassistenfutbildningarna. Inom påbyggnadslinjerna för sjuksköterskorrör det sig om bl. a. vidareutbildning i medicin och kirurgi. Vi har jutidigare i haft uppe frågan om att det är sådan kö till de härutbildningsplatserna och att de inte alls räcker till. Dessutom rör det sig omhälso- och sjukvårdslinjen, anestesi- och intensivvårdsutbildningar, operationssjukvård,mödrahälsovård, hälso- och sjukvård för barn och ungdom samt obstetrisk ochgynekologisk vård. Jag räknar upp de här utbildningarna för att ge en bild avomfattningen. Det är alltså i det närmaste totalstopp på vidareutbildningssidanjust nu i landet inorn vårdutbildningarna. Vi har en situation, där det är heltoch hållet frivilligt för läkarna aft avgöra om de vill åta sig ansvaret förvårdutbildningarna eller inte. De har gjort det, men använder sig nu underkonflikten av möjligheten att icke frivilligt ställa upp i de härutbildningarna. Inom några landsting har man fortbildat sina vårdlärare,så att de har kunnat överta en del utbildningsavsnitt för att kunna bedrivaåtminstone medicin- och kirurgiutbildningarna, men det stöter då på andraproblem. Jag vill fakfiskt upprepa min fråga: Vilka åtgärder avserutbildningsministern att vidta inför den här situationen? Även om situationennu är mycket akut med hänsyn till läkarkonflikten, så är det juotillfredsställande att vi skall vara helt i händerna på frivilliga åtagandennär det gäller utbildningsinsatser av så stor omfattning och för så mångaväldigt känsliga grupper som de här. De får ta ledigt från besvärligafamiljesituationer osv. har i årträffat en överenskommelse med TCQ-förbunden SHSTF och SFL om att i denaktuella undervisningssituationen ersätta läkarnas medverkan med undervisningav utbildade vårdlärare, där detta kan ske utan men för utbildningens kvalitet.Således beräknar man nu att den teoretiska delen av grundutbildningen försjuksköterskor anordnas utan läkarmedverkan. Likaså räknar man med att bedrivavissa vidareutbildningar för sjuksköterskor temporärt utan läkarmedverkan.Dessa vidareutbildningar är medicinsk och kirurgisk sjukvård, öppen hälso- ochsjukvård samt psykiatri. På strävar man efter att ersätta läkarnasmedverkan i de medellånga vårdutbildningarna. Därvid spelar vårdlärarutbildningenen viktig roll. Denna utbildning är f. n. föremål för en utredning inom UHÄunder ordförandeskap av . I de ämnen där läkarna inte kan ersättas,t. ex. anestesi, anser att man bör söka få tillstånd ett avtal, där undervisningen ingår i läkarnas tjänstgöringsskyldighet. har från antagningsnämnden i Jönköpinginhämtat att 121 personer som sökt fill vårdutbildning i den kommunalahögskolan måst avvisas därför att utbildningen inte kommer att starta. I övrigthar de som antagits kunnat omplaceras till andra utbildningar, där detta varitnödvändigt. 36ING-MARIE (): Jag tackar för detta svar - det var betydligtmer utförligt än det jag fick i utbildningsministerns första inlägg. Jag vet att det i viss mån är möjligt att genomfortbildning låta vårdlärarna ta över en del av undervisningen inom deutbildningar som utbildningsministern nämnde. Men man har en mycket besvärligsituation just , eftersom man på vårdhögskolorna också planerar för den nyahälso- och sjukvårdslinjen. Därför innebär detta en synnerligen stark extrabelastning för vårdlärarna. Det tar fid för dem att omarbeta kursplaner. Manhar också klagat över att det saknas lämpliga läromedel för vårdlärarna. Utbildningsministern påpekade att det pågår en utredningoch en översyn av vårdlärarutbildningarna. Jag skulle vilja föreslå att man idet sammanhanget också låter UHÄ utreda förutsättningarna för vårdlärarna attgenom fortbildningsinsatser bli bättre skickade att ta över en ökad andel avundervisningen inom påbyggnads- och assistentutbildningen. Jag skulle viljafråga utbildningsministern om det är möjligt aft ge ett sådant tilläggsdirektivtill UHÄ, så att man kan föra denna fråga sakligt litet framåt. Om tidpunkten för förslag om förbättriftgar förgäststuderande 37 Utbildningsministern ; Herrtalman! Jag kan inte svara annat på det än att jag skall fundera på saken. Jagber att få återkomma. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1981/82:213 om tidpunkten förförslag om förbättringar för gäststuderande 38 Utbildningsministern : Herrtalman! har frågat mig när jag avser att komma med förslag omförbättringar för de gäststuderande. Remisstiden, som utgår , harsatts så att berörda instanser får rimlig tid att behandla förslagen. Samtidigthar universitets- och högskoleämbetets rapport om antagning av utomnordiskastuderande remitterats. På sedvanligt sätt bildar sedan betänkande, rapport ochremissvar underlag för fortsatta beredning av frågan. 39LENA (): Först får jag tacka för svaret på frågan,även om jag inte tycker att det var något riktigt svar. Jag hade ju frågat omen tidpunkt, men jag har inte fått något svar på det. De gäststuderande har varit föremål förganska många utredningar. har det framkommit krav på bättreförberedelser just inför högskolestudierna. Det gäller främst för studerandefrån länder utanför . 8 protokoU 1981/82:68-69 Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk Det är ganska anmärkningsvärt att det inte finns någontingi budgetpropositionen om dessa frågor. Inte heller har regeringen aviseratnågon särproposition. Det är ju som ända sedan början av 1970-talethar drivit kravet pä att få en utredning om bättre förutbildning för just degäststuderande. Det har funnits ett förslag ända om en ettårigpreparandutbildning, som skulle lösa mänga av de här problemen, men man varinte överens om huvudmannaskapet och inte heller om målgrupperna. Därför kom det till en ny utredning, som kallade siggäststuderandekommittén. Den har arbetat och bl. a. genomfört enförsöksverksamhet med en ettårig preparandutbildning. Jag tycker nog att om det hade funnits någon ambition såhade man kunnat lägga fram en proposition nu i vår som skulle ha kunnat ge degästsfuderande möjligheter till en bättre förutbildning. Det är tragiskt,tycker jag, att ytterligare en grupp utländska studenter nu går miste om en braförutbildning. Jag vill poängtera att detta inte är en kostnadsfråga,utan de förslag som framlagts ligger inom ramen för nuvarande kostnader. Jag vill faktiskt ha ett svar på min fråga om tidpunktenför regeringens förslag. Vilken tidplan har regeringen för det fortsattaarbetet när det gäller förutbildning för de gäststuderande? Jag vill helt förtroligt till säga att vår interna arbetsplaneringinnebär att vi skall vara klara med en Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Meddelande om svar på interpellationerna 1981/82:117och 120 På grund av utrikesresa kommer följande interpellationer att besvaras först ;interpellafion nr 117 av om de statliga företagens verksamhetoch framtid samt interpellafion nr 120 av om Statsföretag AB:sframtida verksamhet. 12 §Svar på interpellation 1981/82:109 om åtgärder mot vissmarknadsföring av kärnvärmeverk har frågat mig om regeringen ärberedd att verka för att Asea-Atoms enligt "mycket ensidiga och mot riksdagensuttalande verkande" marknadsföring av kärnvärmeverk, s. k.Secureanläggningar, skall upphöra. AB Asea-Atom ägs av staten och till lika delar ochhar fill uppgift att bedriva verksamhet inom kärnenergiområdef. Till grund förAsea-Atoms verksamhet ligger ett av ägarna slutet konsortialavtal vilket hargodkänts av (prop. 1968:169, SU 1968:199. rskr 1968:408 och prop.1979/80:14, NU 1979/80:8, rskr 1979/80:57). Bolaget ingår i . Isamband med omförhandling av avtalet avtalades att Asea-Atom skallkunna bedriva verksamhet även utanför kärnenergiområdet. I samband med behandlingen av proposition 1979/80:170 omvissa energifrågor - med anledning av folkomröstningen i kärnkraftsfrågan-avslog ett motionsyrkande (1979/80:1544 p. 2 b) om att riksdagenskulle uttala dels aft värmeförsörjningen i svenska kommuner inte får ske medhjälp av kärnkraftverk av typ Secure, dels att bridreaktorer inte får byggas iSverige. I näringsutskottets betänkande (NU 1979/80:70) hade anförts bl. "Utskottet konstaterar att resultatet av folkomröstningen innebär attbyggande av Securereaktorer eller bridreaktorer inte skall förekomma i ." För att uppföra, inneha eller driva atomreaktor fordrastillstånd enligt atomenergilagen (1956:306). Mot denna bakgrund torde några Secure-anläggningar intekomma att byggas i . Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk 43IVAR (): Jag tackar industriministern för svaret påmin interpellation och vill göra en kort kommentar samt ställa en följdfråga. Det är av största vikt att våra industriella resurserutnyttjas för en positiv och även på riktig utveckling inomenergiområdet. Ur miljösynpunkt och ur ekonomisk synpunkt kommer system medhög bränsleeffektivitet att bli mer och mer intressanta. Detsamma gällersystem som kan fungera i såväl liten som större skala. Möjligheten att utnyttjalokala energitillgångar och anpassbarhet till olika bränslen är andravärdefulla egenskaper. Jämfört med känd teknik uppfyller Secureanläggningeninte på något sätt dessa framtidskrav. Bränsleeffektivitefen/verkningsgradenpåca95 % är bara hälften, eller mindre, än i välutvecklade värmepumpssystem.Anpassbarheten till mindre skala är mycket begränsad och bränslevalet iprincip helt låst. Secure är alltså ett dåligt alternafiv. Speciellt gällerdetta i ett något längre perspektiv. Såsom industriministern sade i,sitt svarhar Asea-Atom numera möjlighet aft bedriva verksamhet utanförkärnenergiområdet. Självfallet bör det kunnande och den yrkesskicklighet somfinns inom Asea-Atom utnyttjas och utvecklas inom energiområdet på system somhar framtiden för sig. Secure har inte det. Det systemet uppfyller inte krav påvare sig effektivitet eller ekonomi. I dekostnadskalkyler som Asea-Atom använder i sin marknadsföring Om åtgärder mot viss marknadsföring av kärnvärmeverk beräknasden totala värmekosfnaden för en 100 MW Secureanläggning till /kWh. Vidstörre anläggningar sjunker priset, men det stiger drastiskt vid mindreanläggningar. Kalkylerna anges bygga på realränta och avskrivning.Motsvarande kalkyler för stora värmepumpar som redovisat, med sammarealränta men med avskrivning, ger från 10 MW och uppåt enkostnadsserie /kWh beroende på om pumparna är baserade påspillvärme, luft eller sjövatten. Värmepumparna ger alltså mycket snabbareavskrivning och lägre totalkostnad. Därfill kommer minst dubblabränsleeffektivifeten och mycket större anpassbarhef till lokala förhållanden. Jag skulle här vilja citera vad ,, sade i ett tal som han höll : "Det finns förhoppningar om alternativa energikällor.Vi delar dem! De skall vara förnybara och miljövänliga. Men jag måste tilläggaatt de också skall vara rimligt ekonomiska. Det är de stora värmepumparna vi skall behandla, ochför dem har det gällande energipolitiska programmet en mycket stor plats.