prot · G50963 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:63 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justeradesprotokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Förste vicetalmannen meddelade att ansökt om ledighet frånuppdraget som riksdagsledamot den 1 februari-den 3 april på grundav enskilda angelägenheter. Kammaren biföll denna ansökan. Förste vice talmannen anmälde attAllan () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:327och 328 till 1981/82:329till finansutskottet 1981/82:330-334till skatteutskottet 1981/82:335till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:336och 337 till skatteutskottet 1981/82:338till finansutskottet 1981/82:339till utrikesutskottet 1981/82:340-343till försvarsutskottet 1981/82:344och 345 till socialförsäkringsutskottet 1981/82:346-350till socialutskottet 1981/82:351-353till kulturutskottet 1981/82:354-358till utbildningsutskoUet 1981/82:359-362till trafikutskottet 1981/82:363-365till jordbruksutskottet 1981/82:366till näringsutskottet 1981/82:367och 368 till arbetsmarknadsutskottet 1981/82:369till civilutskottet 9 1981/82:370till /82:371 till finansutskottet /82:372 tillarbetsmarknadsutskottet /82:373 till näringsutskottet 4 § Förstevice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle propositionerna 100 och 101 sättas sist. 5 § Anmäldes och bordlades 1981/82:374av och Slopandeav övre åldersgräns för innehav av offentliga uppdrag 1981/82:375 av rättssäkerhet ilagstiftningen 1981/82:376 av m. fl. 1981/82:377 av och för register över vapeninnehav, m.m. 1981/82:378 av kassahållning 1981/82:379 av m. fl. Beaktande av samhällets sårbarhet vid offentligupphandling 1981/82:380 av Paid m.fl. 1981/82:381 av effekter avcentrala beslut 1981/82:382 av och Förändringav vinbeskattningen 1981/82:383 av StigUosefson och Avdrag vid inkomsttaxeringen på grund av försäljning avskog 1981/82:384 av 1981/82:385 av Beskattningen av svenska byggnadsarbetare vid anställningi 1981/82:386 av och för bidrag från s. k. företagsstiftelser 1981/82:387 av m.fl. Ökade möjligheter för näringslivet att bidra tillkulturlivets finansiering 1981/82:388av 63 Åtgärder för att bekämpa brott mot uppbördslagen, m.m. Onsdaeen den 1981/82:389 av i och KerstinGöthberg Användningen av tvångsmedel vid misstanke om häleribrott 1981/82:390 av och för rekrytering av polismän 1981/82:391 av i VärmdöTaxeringsfunktionärers straffrättsliga ansvar 1981/82:392 av Forum för mål om kommunala renhållningsavgifter 1981/82:393 av 1981/82:394 av m.fl. 1981/82:395 av m.fl. Biståndet tillCentralamerika och 1981/82:396 av Ersättningsregler för anordnande av små skyddsrum 1981/82:397 av m. fl. Bostadsbidragen enligtfamiljebidragslagen till ensamboende värnpliktiga under grundutbildning 1981/82:398 av m. fl. 1981/82:399 av Rationaliseringsåtgärder inom civilförsvaret och detekonomiska försvaret 1981/82:400 av m.fl. Lika folkpension 1981/82:401 av m.fl. En nyförsäkringsrätt i 1981/82:402 av m.fl. Ersättning för kostnadför glasögon 1981/82:403 av m.fl. Rätt till sjukpenning för förvärvsarbetande under 16 år 1981/82:404 av och avblodgrupp i körkort och 1981/82:405 av m. fl. Bidragsförskott till ensamstående adoptivförälder 4j Nr 63 1981/82:406 av m. fl. p. . , Vissa åtgärder för barnensuppväxtvillkor 1981/82:407 av Per Stenmarck och -------------------- Föräldrars skyldighet att svara för kostnaden för barn som vistas i familjehem,ni. 1981/82:408 av m.fl. Åtgärder för att förbättra de äldres livssituation 1981/82:409 av 1981/82:410 av Marianite i radio och TV 1981/82:411 av på polska 1981/82:412 av m.fl. Teckenspråksprogram iutbildningsradion, m. m. 1981/82:413 av Per Stenmarck och till , m. in. 1981/82:414 av m.fl. 1981/82:415 av Ratd Blucher m.fl.Socialpedagogutbildningen 1981/82:416 av Meritvärderingen av genomgången lanthushållsskola 1981/82:417 av tillhögskolestudier 1981/82:418 av m.fl. Ökad religionskunskap i skolundervisningen 1981/82:419 av m. fl. Lokalisering till av yrkestekniskhögskoleutbildning 1981/82:420 av m. fl. Åtgärder för att öka antalet kvinnliga forskare 1981/82:421 av m.fl. Försvars- och säkerhetspolitik i utbildningen av lärare isamhällskunskap 1981/82:422 av De särskilda förkunskapskraven vid tillträde till högreutbildning 1981/82:423 av . 1981/82:424av 63 Väjningsplikt vid obevakat övergångsställe den 1981/82:425 av och En bro mellan och 1981/82:426 av framtida struktur 1981/82:427 av Förbättrad rullstolsservice på järnvägsstationerna 1981/82:428 av avlänstrafikreformen 1981/82:429 av och järnvägsförbindelser i 1981/82:430 av i jordbruket 1981/82:431 av och på anslaget till statens maskinprovningar 1981/82:432 av och iStorsjön 1981/82:433 av och av våtmarker 1981/82:434 av m. fl. Räddningsdräkt förfiskare m. fl. 1981/82:435 av avreturpapper 1981/82:436 av Vattenlösliga förpackningar för bekämpningsmedel 1981/82:437 av Vidgning av de etiska nämndernas kompetensområde 1981/82:438 av m. fl. 1981/82:439 av och av brytningstiden vid Stekenjokkgruvan 1981/82:440 av Lokalisering till av statens energiverk 1981/82:441 av m. fl. Vattenfallsverketskrav i samband med avvecklingen av Sölvbackaprojek- Nr 63 1981/82:442 av in. 1981/82:443 av m. fl. Ökat stöd för framtidsriktigt nyttjande av vårelproduktionskapacitet 1981/82:444 av m.fl. Näringspolitiskainsatser för norra 1981/82:445 av m. fl. Ett produktionstekniskt centrum i 1981/82:446 av Ökat utnyttjande av skogsavfall som bränsle 1981/82:447 av m.fl. 1981/82:448 av Teknisk-ekonomisk bedömning avkobolt och andra mineralförekomster i Los 1981/82:449 av och för vissa oljetransporter i glesbygd 1981/82:450 av och etappen av det s. k. 1981/82:451 av och av energipolitiska åtgärder i 1981/82:452 av m.fl. Förstatligande av Bergslags AB:svattenkraftsresurser 1981/82:453 av m.fl. Omlokalisering av offentlig verksamhet inom län 1981/82:454 av i 1981/82:455 av m.fl. 1981/82:456 av Gidlan och utslussningtill den reguljära arbetsmarknaden av Samhällsföretags anställda 1981/82:457 av och Hans Nyhage Facklig organisations rätt att genomföra blockad motföretag 1981/82:458 av och utvecklingen i 1981/82:459av i m. fl. Regionalpolitiska åtgärder i den 1981/82:460 av Per och Rätt till förköp av fastighet för att genomföra detaljplan 1981/82:461 av Per och avhyresfastigheter vid vanvård m.m. 1981/82:462 av m.fl. En årlig bostadsmässa 1981/82:463 av Finansieringen av verksamheten med medborgarvittnen 1981/82:464 av m. fl. Åtgärder för att främja flergenerationsboende 1981/82:465 av Beloppsgränserna för skyldighet att erläggaarbetsgivaravgift 1981/82:466 av Beloppsgränserna för skyldighet att lämna kontrolluppgift 1981/82:467 av och av visst preventivmedel 1981/82:468 av och om p-piller för män 1981/82:469 av m. fl. Förstärkt skydd förnationalparker m. m. 1981/82:470 av m. fl. Effektivisering av denfysiska riksplaneringen 1981/82:471 av En utvecklingsplan för industrin i 1981/82:472 av Ökade resurser till malmprospektering i 1981/82:473 av och platser för lärlingsutbildning inom företag 1981/82:474 av Gidlan och Slopande av socialförsäkringsavgifterna för ungdomar ilärlingsutbildning 6§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts 1981/82:120 av (vpk) tillindustriministern om Statsföretag AB:s framtida verksamhet: Den nyutnämnde chefen förStatsföretag har meddelat att han har för avsikt att avgåredan innan han tillträtt sin befattning. Som skäl för sitt handlande anför hanatt industriminister givit direktiv om att privatisera stora delar avStatsföretagsgruppen. Självfallet måste en sådan ny inriktning av verksamhetenskapa oro bland de över 40 000 anställda. Avsikten synes vara att skilja ut delönsamma delarna och sälja dessa till privata intressenter - alternativt skaffaprivata medintressenter. Någon exakt beskrivning av de omtalade direktiven frånindustriministern har inte stått att få, varför följande fråga måste ställas; Kan industriministern närmare redogöra för de framtidaplanerna beträffande Statsföretag AB:s verksamhet? 1981/82:121 av Maj Brin () till handelsministernom den svenska vapenexporten; Är den svenska neutralitetspolitikenförenlig med export av vapen som skall ingå i en av supermakternas mestoffensiva militära styrkor? Skall svenska företag tillåtas delta isupermakternas rustningar? F. n. förbereds en vapenexport som - om dengenomförs - hotar anseende som neutral stat. 1979 gav regeringen tillstånd att exporteraprovexemplar till delar av ett nytt rörligt luftvärnssystem DIVAD (Division AirDefense) beställt av den amerikanska armén. har fåttförhandsbesked om att den slutliga exporten kommer att godkännas. Sådanaförhandsbesked är dock inte slutgiltiga. För att gynna standardisering inom de västiigaförsvarsmakterna gavs Aerospace 1977 i uppdrag att tillsammans med Boforsutveckla en prototyp till det nya luftvärnssystemet . Från Boforsutnyttjades versionen L/70 BOFI, dess kanonrör, elektronik och ammunition, Ikonkurrens med och i samarbete med Oerlikon från vannBofors/den amerikanska arméns utvecklingskontrakt. Kontraktetinnebar stora pengar, säkrad sysselsättning och en stor reklamframgång. DIVAD illustrerar en utveckling inom svenskmilitärindustri som kan komma att bli ännu mera framträdande ,nämligen samutveckling eller samtillverkning med utländsk industri avkrigsmateriel för i första hand andra länders stridskrafter omförsvarsindustrin får avgöra. publik har Boforsdirektören förklarat attutveckling för export kan bli mera regel än undantag för . DIVAD planeras att användas av den amerikanska"brandkårsstyrkan" Rapid Deployment Force, RDF. Ett uttryck för denamerikanska administrationens utrikespolitik är planerna på att skapa en militärstyrka för snabba insatser i områden som anses kunna hota amerikanskasäkerhetsintressen, RDF. är förmodligen den enda nationsom anser sig ha behov av och som har resurser för enheter som är beredda tillsnabba operationer varsomhelst i världen. har inte ett kustartilleri i svensk mening. Ettrörligt luftförsvarssystem som DIVAD är därför i första hand avsett attanvändas av amerikanska styrkor på andra håll i världen. En viktigförutsättning för att t. ex. landsatta marinkårsstyrkor skall kunna överleva ärjust ett sådant transportabelt och rörligt luftförsvar. I International DefenseReview uppges också att DIVAD skall ingå i en del av de amerikanska styrkorna iEuropa. En förklaring till att fått förhandsbesked om attden slutliga vapenexporten kommer att godkännas kan vara att handelsministerninte varit underrättad om att DIVAD är avsett att ingå i det amerikanskaoffensiva systemet Rapid Deployment Force. Krigsmaterielinspektörens uttalandeatt han inte har kännedom om att DIVAD planeras ingå i RDF tyder på detta. Detär emellertid nu helt klart att DIVAD är avsett för RDF. Det amerikanskaföretaget , , som sammanställer officiell informationfrån försvarsmakten i uppger bl. a.: "Eftersom DIVAD består av redanutprovade delar blir det användbart för Rapid Deployment Force flera årtidigare än om ett helt nytt vapensystem skall utvecklas." RDF är nu undersnabb uppbyggnad, och det svenska deltar i detta arbete. Varför stopparinte regeringen affären? Den kan inte vara förenlig med vårneutralitetspolitik. Inte minst mot bakgrund av att exportregler söktgöra skillnad mellan offensiva och defensiva vapen borde det vara logiskt attanalysera huruvida svensk krigsmateriel också avses användas i offensivt ellerdefensivt syfte av köparen. DIVAD-affären kan inte stå i överensstämmelse medvare sig nuvarande eller föreslagna regler för svensk vapenexport. Våra nuvarandeexportbestämmelser är ytterst restriktiva. (SOU 1981:39), vars förslag förväntas föreläggas i en proposition , anserbl. a. att vapnens förväntade användning skall prövas då exporttillstånd skallbeviljas eller avslås. Likaså föreslås att licenstillverkade svenska vapen utomlandsskall underordnas svensk lagstiftning, något som f. n. inte sker.Vidareexporten av svenska vapen föreslås bli hårdare reglerad. Har regeringenför avsikt att ge slutgiltigt tillstånd för DIVAD innan nyare ochförhoppningsvis skärptare regler för vapenexporten och licensförsäljningeninförs? har en viss svensk vapenexport tillåtits även ommotivet för svensk vapenproduktion är att leverera till det svenska försvaret.I gällande riktlinjer sägs bl. a.: "Klart är vidare, att krigsmaterieltillverkare,som kan exportera en del av sin produktion, får möjlighet tillstörre serier över vilka utvecklingskostnaderna kan slås ut. Men kostnadsfrågorav denna art kan knappast lösas genom att krigsmateriel exporterasfrån . Detta skulle kräva att exporten hade en helt annan omfattning änden nuvarande. En sådan utveckling av exporten är otänkbar med hänsyn till vårutrikes- och neutralitetspolitik." uttalarockså att den svenska försvarsindustrin och dess kapacitet i huvudsak bör varaanpassad efter den svenska försvarsmaktens behov. Detta kan knappast varafallet med DIVAD-export. Kanonrören är modifierade och anpassade till deamerikanska behoven och kan inte användas av det svenska försvaret.Boforsdirektörens uttalande att utveckling för export kan bli mer regel änundantag för rimmar dåligt med uppfattning. Mot bakgrund av vad jag här framfört vill jag tillhandelsminister ställa följande frågor: Är vapenexportför offensiv användning förenlig med riktlinjerna för den svenskavapenexporten? Är export tillUSA:s Rapid Deployment Force förenlig med nuvarande eller föreslagna riktlinjerför svensk vapenexport? Är detförenligt med svensk neutralitetspolitik att svenska företag deltar i ochbygger upp en supermakts offensiva styrka? Är svenskvapenproduktion endast avsedd för export och inte för det svenska försvaretförenlig med riktlinjerna? Kommer Boforsatt tillåtas exportera delar till DIVAD? 1981/82:122av (fp) till utrikesministern om utvecklingen av desvensk-sudanesiska förbindelserna: är till ytan störstaland och gränsar till åtta andra stater. Landet har stora outveckladenaturtillgångar men en låg BNP per capita. Härtill kommer att f. n.härbärgerar ca 500 000 flyktingar. Behovet av utvecklingshjälp och bistånd ärsåledes stort. har tidigare haft ett ambassadkansli i Khartoum.Detta stängdes emellertid . representeras nu aven oavlönad honorärkonsul. Till skillnad från har en ambassadoch ett handelskontor i . Enligt uppgift skulle även haför avsikt att upprätta någon form av representationskontor där. för är sedan många årplacerad i . har anmält sin avsikt att stänga dennaambassad. Med anledning härav hemställer jag att tillutrikesministern få ställa följande fråga: Hur ser utrikesministern på utvecklingen av desvensk-sudanesiska förbindelserna och behovet av en fast svensk representationi ? 1981/82:123 av i (m) till statsrådetKarin Ahriand om beredskapen för hälso- och sjukvården i krig: I skrivelse harsocialstyrelsen framlagt en programplan för hälso- och sjukvård i krig förperioden /83-1986/87. anger att det inte varit möjligt attinom av regeringen anbefalld ram inrymma försörjning med sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär. föreslår därför att en högre anslagsramställs till förfogande. I en revisonsrapport om anskaffning för beredskapslagringinom område, avgiven av ,ges en ganska skrämmande bild av de brister i skilda hänseenden som vidlåderplaneringen för sjukvårdsberedskapen i krig. Rapporten anger bl. a. attsocialstyrelsen "saknar en allmän beredskapsfilosofi på sjukvårdsområdetsom en fast grund för sin övriga beredskapsplanering". Det sägs också att"inom råder ingen klar uppfattning om programansvaretsegentliga innebörd på beredskapsområdet". Det är mycket anmärkningsvärt attriksrevisionsverket begärde att före bli informerat om deåtgärder vidtagit eller avser att vidtaga som en följd av dennaverkets rapport. Det vore intressant att få veta vad denna begäran resulterati. Vi har upplevt hur otillfredsställande denmateriella sjukvårdsberedskapen varit i ett av våra grannländer underförhållanden som inneburit beredskap för krig. Även för den rent fredsmässigasjukvårdens bedrivande har man där fått vädja om omedelbara hjälpinsatser frånomvärlden. Ingen kan påstå att förhållandena i vår världsdel utmärker sig förlugn och tillförsikt. Snarare är det fråga om tillfälligt undertryckta men isak bestående och sannolikt växande konfliktanledningar, som med relativt kortvarsel kan leda till okontrollerbara utbrott. Vi kan inte bygga vår sjukvårdsberedskap på förhoppningarom vänligt sinnade nationers hjälpsändningar. Ansvaret för att vi ,eller , har en fungerande materiell sjukvårdsberedskap vilar påregeringen och närmast på den som där företräder sjukvården, icke blotthälsovården. Jag anhåller därför om kammarens tillstånd att avstatsrådet utbe mig besked om vad regeringen avser att göra för attutan dröjsmål tillse att den svenska sjukvårdsberedskapen i materiellt hänseendebringas till en sådan nivå, att både civilbefolkningen och våra stridskrafterkan känna rimlig tillförsikt "om kriget kommer". 4 protokoll 1981/82:61-67 1 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1981/82:221 av i (m) till statsrådetKarin Ahriand om innebörden av vissa avtal triellan staten ochsjukvårdshuvudmännen: Enligt uppgift skall de s. k.LUA-avtalen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen ha förlängts ytterligareett år. Om så är förhållandet, vad innebär då detta för sjukhusetsdel, och har man därvid iakttagit vad statens förhandlingsnämnd den 24september 1981 instruerats att uppmärksamma beträffande socialutskottetsuttalanden och beslut ? 1981/82:222 av () till försvarsministern ombevarande av bebyggelse på ; harerhållit tillstånd av regeringen att riva den å , Håbo-Tibblesocken, kommun, befintliga mangårdsbyggnaden jämte östra flygeln.Dessa byggnader, belägna i utkanten av övningsområdet, är visserligen någotförfallna beroende på bristande underhåll, men har ett stort kulturhistorisktvärde. Såväl mangårdsbyggnaden som de båda flyglarna uppfördes redan på1640-talet och har bevarat sin 1600-talsprägel. utgördärmed det äldsta bevarade säteriet i kommunen. Lövstas kulturhistoriska värdehar vitsordats av bl. a. f. d. ochlänsantikvarien . föreligger intresse från bl. a. att bevara Lövsta sätesgård och sätta den i stånd utan någonkostnad för försvaret. Är försvarsministern beredd att medverka till en sådanlösning? 8§ Kammaren åtskildes .