prot · G50926 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:26 Om ijfågasatt nedläggning av civilförsvarsskolan iKatrineholm Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Anmälan om kompletteringsval till utskott 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Socialdemokratiska riksdagsgruppen har som suppleant isocialutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Tredje vice talmannen förklarade vald till suppleant i sociahttskoltet () 2§ Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 3§ Svar på fråga 1981/82:83 om ifrågasatt nedläggning av civilförsvarsskolan iKatrineholm 2Försvarsministern : Herr talman! har frågatmig om det med hånsyn till det samhällsekonomiska läget är lämpligt alt lägganed civilförsvarsskolan i för atl bygga upp en ny skola på annanplats. Jag antar alt frågeställaren med "en ny skola påannan plats" avser . Då år svaret på frågan ja. Med de relativtkorta utbildnings- och övningstider som tillämpas inom civilförsvaret harnämligen restiden till och från ulbildningsanläggningarna storsamhällsekonomisk betydelse. Med hänsyn till att västra är ett avlandels befolkniiigsrikaste områden, bör en av civilförsvaretsulbildningsanläggningar ligga där. I östra finns två anläggningar, en iRosersbergochen i . I västra finns ingen. Om ifrågasatt nedläggning av civilförsvarsskolan iKatrineholm Vad som kommer atl hända med Kalrineholnisanlåggningen gårinte all svara på . Denna fråga hänger samman med hur stor civilförsvarelsutbildningsorganisation behöver vara . I sin programplan för perioden /83-1986/87 redovisarcivilförsvarsstyrelsen tre alternativ för den framtidautbildningsorganisationen. I två av alternativen föreslår styrelsen allverksamheten vid Katrineholmsskokm minskas till att endast omfatta övningar förniiraliggande län. I del tredje alternativet föreslår styrelsen atl nuvarandeverksamhet bibehålls i , där en ny anläggning byggs. I ell av de tre alternativen föreslårcivilförsvarsstyrelsen all ingen utbildnings- eller övningsverksamhet skall ägarum i . 1 de båda andra alternativen föreslår styrelsen att en nyanläggning byggs där, varvid delar av irängregemenles nuvarandeetablissemenl utnyttjas. Civilförsvarets framlida utbildningsorganisation kommeratt behandlas i den proposition grundad försvarskommillés förslagsom jag avser alt föreslå regeringen atl förelägga . 3SUSANN (): Jag ber all få lacka försvarsniinistern försvaret på min fråga. Jag är myckel glad över att övningsverksamheten ochförradsenhelen i inte är i fara. Del slår härmed helt klart attåtminstone dessa delar av verksamheten skall vara kvar i framliden. I har man svävat i ovisshet omcivilförsvarsskolans framtid. Turerna har varit många, men den osäkerhet somnu finns kvar gäller bara själva utbildningsverksamheten med ett trettiotalanställda. är ett län med flera stora orter som kämpar medbetydande svårigheter när det gäller industri och arbetsmarknad. ären av dem. Orten domineras av rutinbetonad verksamhet med låg inkomstnivå. Denmindre goda näringslivsutvecklingen och ell vikande befolkningstal innebär enpåfrestning från kommunalekonomisk synpunkt. Delta har kommunens företrädareockså vid flera tillfållen framhållit. Åven lånsstyrelsen har framförtliknande synpunkter och vädjat om atl man skall beakta de regionalpolitiskaskälen vid förslag om indragningar av offentlig verksamhet. Civilförsvarsskolan har i en del aktstycken betecknats somprovisorisk. Detta är egentligen oriktigt. Däremot kan man i ett längreperspektiv kanske beteckna lokalerna som provisoriska, även om alla som kommeri kontakt med den verksamhet som bedrivs vid anläggningen är ense om atl skolanfungerar mycket bra. har nian också rustat uppundervisningslokalerna, och man bygger f. n. ut förrådslokalerna. Kommunen harockså reserverat mark som kan användas den dag statsmakterna önskar bygga enhelt ny anläggning. Den viktigaste synpunkten i det hår sammanhanget är åndåcivilförsvarets framtida effektivitet och dimensionering. Hur stor del avförsvarskoslnader- na skallsatsas på del militära resp. del civila försvaret? Enligt Nr 26försvarsbeslut skall inom civilförsvaret anordnas utbildning i betydligtstörre den utsträckning än vad man nu i verkligheten gör. Mångatecken tyder också på ] att enstörre satsning på civilförsvaret vore motiverad än den som fastslagits _ underden innevarande perioden. Vi måste tyvärr också räkna med en risk för qj ifråsasatt överraskande anfall. Om detta skulle inträffa behövs en inte obetydlig nedlässnins av ökning av civilförsvarsutbildningen. Ett förslag har varit atl man skulle öka utbildningen avunga försvars- / pliktiga föratl nyttiggöra den utbildningmänger, . utgörs ju majoriteten av personer . Manskulle också kunna öka andelen unga kvinnor. Mycket talar alltså för alt det finns ett behov iframliden av en kraftig ökning av utbildningen inom civilförsvaret. Delstatsfinansiella lägel medger kanske inte någon väsentlig ökning under denärmaste åren. men på inte alltför lång sikt behövs fem anläggningar inomcivilförsvaret. Jag vill nu fråga försvarsniinistern igen: Delarförsvarsministern min uppfattning, att det vore samhällsekonomiskt olyckligtatl lägga ner utbildningen i , vilket kan innebära att man senarefår svårigheter när man önskar öka utbildningen inom civilförsvaret? 4 Försvarsministern : Herr talman!Frågan är svår alt besvara i de termer som här lägger framden. Vi måste naturligtvis ha en utbildningsorganisation för civilförsvaret somär anpassad till det antal personer som skall utbildas. Eftersom delta inte årklart år del omöjligt all svara på frågorna mer ingående än jag har gjort. Detär helt enkelt sä, att det inte går atl säga vad som kommer att hända medKalrineholnisanlåggningen. Frågorna hänger samman med hur storutbildningsorganisationen skall vara. och alla dessa frågor behandlas av 1978års försvarskommilté. 5 (): En annan synpunkt som försvarsniinistern togupp i sitt svar var problemet med restiderna. Av den anledningen vill nian haen anläggning i västra . Mellan och ärdet ungefär 15mil. Båda orterna ligger utmed västra stambanan och har goda kommunikationer. strax utanför , finns en provisorisk anläggning medövningsfält. När en ny anläggning byggs i är det meningen att man skalllägga ner anläggningen i . Ansvariga på civilförsvarsskolan i haruppfattningen all lägel i från kommunikationssynpunkt ärtiimligenidealiskt. Praktiskt taget all personal, från fem kin, som utbildas iKatrineholm kan vara på plats kl. 9 . Kursdeltagarna kommer frånÖstergötlands. och föruloni från Sörmland.Om verksamheten läggs ned i skall kursdeltagarna delas upp påutbildningarna i Rosersbergoch . Detta kan innebära försämrademöjligheter, särskilt för deltagarna från och . Nr 26 deltagare som kommer frånväslkustlänen. De får alliså längre resviig Fredanen den " ''" . Men fältet i finns ju kvar. 13november 19S1 försvarsminislerns mening, möjlighet att behålla denanläggningen ytlerli- gare eller att börja med alt bygga ett övningsfält i och sedan Om utländska övningar i bygga enhelt komplett anläggning i ? Jag föreställer mig atl försvarskommilténkommer alt pröva olika möjligheter och även möjligheten atl bibehållaKalrineholnisanlåggningen. I mitt svar påpekar jag ju atl ett av de alternativsom finns i planer är just atl bibehållaKalrineholmsanläggning-en. Men hur det blir med delta är omöjligt alt uttalasig om . När det gäller frågan om en ny anläggning i västra jag dock påpeka alt har fattat ett beslut om all en sådananläggning skall byggas. 7 (); Jag är glad över att försvarsministern svararpå det sättet-alt möjligheten att anläggningen i bibehållsfortfarande finns. Del är ju myckel olustigt atl tvingas välja mellan två orterför en framtida lokalisering av statlig verksamhet, men del är ändå vadriksdagen i många fall tvingas lill. I del hår fallet är emellertid min avsikt inte attanläggningen i skall vara kvar för alt Skövdeanlåggningen inteskall komma lill stånd. Jag tror tvärtom att båda två behövs . Sverigehar ett utsatt läge mellan slormaktsblocken. Vi måste tyvärr la med iberäkningen all vårt land kan komma i en situation där riskerna förcivilbefolkningen kan bli större än man bedömt. 1 ett sådant lägebehövs en ökad satsning på civilförsvaret. Om man då har lagt ner anläggningeni , är del stor risk att man ångrar sig. Om man däremot behållercivilförsvarsskolan i , kan man successivt bygga upp en anläggning iSkövde. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på interpellation 1981/82:17om utländska marinaövningar i 8 Försvarsministern : Herr talman!Allan har frågat om jag till den del som detta anses lämpligt ellerär möjligt inför vill framlägga nårniare uppgifter om ochiakttagelser i samband med årets övningar i Öslersjciområdel. Jag skall inleda med några allmänna synpunkter på denmilitära verksamheten i och därefter redovisa avvikelser fråntidigare mönster samt erfarenheter och slutsatser för svensk del. allvarligasovjetiska ubåtskränkningen ger en särskild relief åt uppgifter- Nr 26 Den storakoncentrationen av stridskrafter från både och |- november1981 NATOmedför en omfattande aktivitet i vårt omedelbara närområde till lands, till sjöss och i luften. Huvuddelen av verksamheten beslår av q utländska utbildning och övningar,. 1 anslutning härtill förekommer en intensiv ifjuriiia övninsar ömsesidig spaningsverksamhet. utbildning och övningar i Östersjöområdetvarierar till karaktär och omfattning med hänsyn till delspersonalens utbildningsnivå, dels de förband och den materiel som utbildningenomfattar. Vid markstridskrafterna sker förbandsutbildningen i regelpå särskilda övningsfält. Vid de övriga försvarsgrenarna sker grundläggandeutbildning vid hemmabaserna, medan tillämpad utbildning och övningar ofta kanobserveras utanför dessa baser. När det gäller marinen och flygstridskraf-lernaförekommer sålunda övningar över från till Riigen. Warszawapaklsövningar av större eller mindre slag meddellagande från flera paklstaler brukar förekomma . Dessa, liksom slörrenationella övningar med flygunderstödda markstridskrafter, genomförs i regelunder slutet av varje ulbildningshalvår, dvs. och på hösteni . NATO;s övningsverksamhet i bedrivs iförsta hand av strandstaterna, dvs. och för oss märkbart inslag i denna verksamhet är den övningsverksamhetoch de flygövningar som sker i södra och i . Delbör dock observeras alt del i även förekommer NATO-övningarav större omfattning med deltagande av flera andra ån ochFörbundsrepubliken . Slörre övningar med NATO;s markstridskraflergenomförs vanligen vår och höst. Särskilt ingår ofta NATO-övningarnai olika länder i slörre gemensamma övningskomplex. Jämsides med övningsverksamheten förekommer en omfattandeömsesidig bevaknings- och spaningsverksamhet. domineradesWarszawapaklens övningsverksamhet i vårt närområde av förberedelser för ochgenomförande av övningen ZAPAD 81 (Väst 81). Denna övning, som var heltsovjetisk, leddes av försvarsminister, marskalk . Den varen av de största övningarna i västra . Denlandstigning som genomfördes inom ramen för ZAPAD 81 var den hittills största iQstersjön. kunde man registrera en successivtillförsel till avsjöslridskrafter från övriga sovjetiska marinabaseri , och . Bland deinlöpande fartygen märktes: Nr 26 hangarfartyget . som aldrigtidigare besökt . Fredagenden landstigningsfartyget ,del största landsligningsfartyget i 13november 1981 den sovjetiska flottan, helikoplerkryssaren , som för andra gångenbesökte Öster- Om utländska J"- marinaövninsar ytterligare ell antallandsligningsfartyg. en kryssare och två fregatter. ' Osteisjon Härutöverdellog praktiskt laget hela den sovjetiska Östersjömarinen. Ombord på landstigningsfarlygen fanns marininfanteri,troligtvis från tidigare nämnda floltslyrkor. I och med ökningen av antaletlandsligningsfartyg fördubblades den totala lastkapaciteten på specialfartygför en landstigningsoperalion i . ZAPAD 81 föregicks av en serie förövningar ,varvid bl. a. flera mindre landstigningsövningar genomfördes. Den föreslående övningsverksamheten föranmäldes 21 dagarföre övningens början genom att försvarsaltachéer i avförsvarsministeriet delgavs information om tid och dellagande styrkor samtallmänna uppgifter om övningsområde och syfte. Inga uppgifter lämnades omövningens storlek. Den sovjetiska nyhetsbyrån offentliggjorde den 5september, dvs. efter det att huvudövningen hade inletts, en kommuniké omövningen. Av denna framgick all närmare 100 000 man dellog samt allövningsscenariol innefattade en Nord- och en Sydsida. I övningen ZAPAD 81 deltogsanuliga sovjetiskaförsvarsgrenar. 1 baltiska och vitryska militärområdena dellog flera arméer,antingen med enbart staber, med både staber och förband eller med delar avförband. Därmed berördes huvuddelen av de omkring 20 divisioner som ärgrupperade i dessa områden. Anfallsmomenlet omfattade flodövergångar, luftlandsättningpå djupet sann landstigning med 5 000 man i Ballijskområdet, varvid alla i enkustinvasion ingående steg genomfördes, bl. a. minröjning, kustbeskjulning samtlandstigning från specialfartyg och luftlandsättning med helikopter. I landsligningsmomenlel deltog Östersjömarinensmarininfanlerirege-mente samt marininfanieri från andra sovjetiskafloltslyrkor. tillsammans motsvarande ungefär ett reduceratmarininfanteriregemente. Därutöver deltog även vanliga markstridsförbandomfattande minst en motoriserad skyltebataljon. ZAPAD 81 avslutades den 12september. Även NATO:s övningsverksamhet nådde sin största omfattningoch högsta nivå för året . Övningsbilden har dominerats av överföring avstridskrafter och personal från till , skyddet av dessa transporter samt samövning av dessa förband med i främst grupperade förband. Dessa övergripande övningar har haft namnen , REFOR- GER, CRESTED CAP och AUTUMN FORGE. Inom denna ram har i , och stora militära övningar g, genomförts med deltagandeav samtliga försvarsgrenar. övningarna lill lands har främst bedrivits i ochFörbundsrepub- Nr 26 liken . Totalt har ca 200 000 man deltagit iåtta större övningar. Fredatjen den Dock har övningarna intevarit mer omfattande ån De tre största NATO-övningarna med mark- och flygstridskraf- ter har varit: q,, utländska i med deltagande av 22 000man. I ,jiariiia övninsar övningen deltog föruloni två danska brigaderoch en brittisk även enheter ur ;s s. k. brandkårsslyrka. SCHARFE i meddeltagande av 48 000 man. I övningen deltog förband från FörbundsrepublikenTyskland. Avsikten med övningen var all efter uppmarsch underfientlig inverkan föra försvarsstrid mot överlägsna fientliga förband. CERTAIN ENCOUNTER i med deltagandeav 71 000 man. I övningen deltog förband från . Syftet med övningen var att öva samverkan mellan högre förbandfrån skilda . genomfördes i och med deltagande av bl. a. tvåhangarfartygsgrup-per från , vilket är ovanligt. I Nordsjöövningen dellog enhangarfar-tygsgrupp och ca 200 flygplan från , , . ,, , , och underledning av för och . Totalt deltog 16 000 manur marin- och flygslridskrafler. Sista fasen av den stora genomfördesi den 29 septeniber-15 oktober. Fartyg från bl. a. ,, och deltog. Som jag tidigare nämnt var landsligningsmomenlel i ZAPAD81 sannolikt den största övningen i . ZAPAD 81 liknadeövningarna 1978 och 1980 i den meningen alt den hade enbarl sovjetisktdeltagande och bestod av en serie förövningar samt en slulövning. Den skiljersig dock genom tillförseln av stora ytstridsfartyg, landsligningsfartyg ochmarininfanteri från andra sovjetiska flottstyrkor. De slutsatser som i övrigt kan dras av de avhållnaövningarna är: ägnar stor uppmärksamhet åt ledning av högreförband och samverkan mellan försvarsgrenar på olika nivåer. övar landsligningsteknik för atl långt frånegen kust och utanför eget landbaserat flygs räckvidd kunna genomföraöverskeppnings-och landstigningsoperationer såväl med marininfanieri som medmarkstridsförband. NATO fäster stor vikt vid försvaret av Nord- ochCentraleuropa. Integrerade NATO-övningar bedrivs i omedelbar närhet av oss - iNorge. Överföring och insättande av stridskrafterfrån till övas. NATO ägnar särskild uppmärksamhet ål Öslersjöutloppen.Stor vikt fästs vid insats av de olika medlemsländernas stridskrafter iintegrerade operaiio- Om utländska övningar i ner.Mottagning av förstärkningar till , och förberedsoch övas. De genomförda stora övningarna på både öst- ochviislsidan kan vara tecken bl. a. på den ökade strategiska betydelse som de tvåmaktblocken tillmäter det nordiska området. Del svenska fiirsvarel kommer ;i\en kirlsiiiiningsvis attfölja övningsverk-samheten i vart ikiromrade med uppmårksamhel. 9 (): För svaret tackar jag försvarsministern. Syftet med interpellationen var all en klarkiggande ochuttömmande officiell redovisning skulle kininas om olika militåra aktiviteter iÖstersjön . Storleken och omkitlningen av dessa iir säkerligenokiind för flertalet svenskar, både når del gäller Warsz:i\vapakleiis (ivningaroch beträfkinde NATQ:s. finns det ell offentligt material på bordel, och fördet tackar jag alltså försvarsministern. Jag utgår fr;iii :ili del kan koniiiiatill riklig anviindning i fortsiittningen i diskussioner, vid kurser och isamtal. Syftet med interpellationen iir alltså i den delen uppnått. Som framgår av svaret rör det sig troligen om de störstaövningar som någonsin förekommit i historia. Den som i folkskolanlåste dikten med dess magnifika inletlning "Du blåiuinde hav. som månglusende år mot Skandiens klippor har slagit, som brutit din boja var gryende vår och frigjord i fjärran har dragit------------------ '" har nu kunnat konstatera all tletla blånande ha\' fått ettenormt marint inslag . Denna dikt publicerades i en lid a\ annan oro ochspiinning i , under ett krig mellan stormakter da i \aije kill två stormakters flottor sökteangripa den rvska flottan, alltså uiitler kriget . Men de styrkorsom då kom lill anvåndning var ringa i förhållande till dagens, och om förstörelsekapacilelenskall vi inte tala - den går inte all jämföra. Utmärkande för den sovjetiska manövern nu har varit, tycksdel mig. att fartyg hämtade frän baser vUanföv - fartyg från . och - hade samlats i , alla fiirsamordnade övningar på våra niirbelågna vatten. I den del av NATO-manövern somberörde södra , riitt sent , deltog också enheter fråninte mindre ån fyra olika stater. Storleken pa de kiriyg som deltog är ocksåintressant. Del har rört sig om bjiissar som hangarfartygei ochlandsligningsfartyget . Del iir del skirsta kindsiigningsfartyget iden sovjetiska flottan och har varit i . som vi hörde, enligt 100 000 man. Försvarsministern siiger atl manövern kan vara ett teckenpå N ATQ:s och intressen för de nordiska områdena. kunna gåett steg längre utan alt vara ute på hal is, om man inte säger all det kan varaulan atl del är ett tecken. En av de svenska grundförutsättningarna för vårsäkerhetspolitik har varit att vi inte räknar med ett isolerat anfall motSverige. Anledningarna kan i korthet sammanfattas så här; har inteområden av primärt strategiskt intresse. Landet lämpar sig inte för ellisolerat anfall i och försig. Men det har tillagts att det kan uppslåsituationer då blir intressant som genomgångsområde och atl det då ävenkan vara förmånligt för angripande parter all söka sig in på svenskt område.Har denna grundläggande tes i svensk säkerhetspolitik ändrats genom sommarenshändelser? Detta behöver icke ha varit fallet. Händelserna i kan ha haftsin påverkan, i varje fall för , som har känt ett behov av altdemonstrera sin styrka i närheten. Men därtill kommer att av mångaanses vara ett idealiskt område för verksamhet av delta slag. Djup-ochylförhållanden, stränder och skärgårdar ger utmärkta tillfällen till övningar.Och även om spaningsverksamheten från andra sidan icke kan undgås av någonderaparten, så är störningarna relativt få. Qm sovjetiska enheter frånStilla havet. och skulle samordnas under gemensamledning -denna övning tycks ju vara den första av delta slag- ligger del näralill hands att utse som en lämplig plats. Påfallande är dock en annan sak. I pågår nu på sittandra år den europeiska säkerhetskonferensen. Den följer på ett liknande möte iBelgrad , och båda dessa möten tillkom genom den s. k.Helsingforsöverenskommelsen. En av de viktigaste punkterna i dennaöverenskommelse är förtroendeskapande åtgärder. Sådana har beslutals iHelsingfors och godkänts av parterna. Man arbetade vid den konferensen fram enconsensus i fråga om aviseringsskyldighet då det gäller vissa militäramanövrar. I diskuteras just nu om området för sådan skyldighet kan ochbör utsträckas. Enighet tycks råda därom. har anmält stort intresse idenna fråga, därför all om enighet uppnås i denna del skulle en fortsättningkunna ske i en allmän europeisk säkerhelskonferens av annat slag. nämligen enallmän nedrustningskonferens, vilken jämte några andra stater erbjudit sigatt slå som värd för. Men vad har inträffat? Jo, under det att dessaförhandlingar pågår, har en av de deltagande staterna visserligen omtalat sinmanöver men icke upplyst om - vilket är föreskrivet - storleken på dellagandestyrkor. Detta har med rätta påpekats av den svenska delegationen i . Dethar också framhållits atl om icke staterna är beredda att godtaminimikraven för denna säkerhet, varför skulle man då diskutera en utvidgningav densamma innan minimikraven är uppfyllda? Alla dessa frågor fick en ny och skrämmande aktualitet närden ryska ubåten nr 137 inkom på svenskt vatten . Jag behöverinte redogöra närmare för denna affär, den är välkänd. Jag skall bara slå fastnågra punkter. Den ryska ubåten har olovligen inkommit på svensktterritorialvatten, den har olovligen fortsatt in på skyddsområde, den har efterell visst antal timmar upptäckts - icke av marinen utan av fiskare. Om utländska övningar i Om utländska övningar i immunitetsom ansetts föreligga har medfört att inskränkningar skett i fråga om förhören.Det är i stort sett enbarl kaptenen som underkastats sådana. Inskränkning harockså skett i fråga om besiktningen av fartyget, och klarhet har därför ickevunnits exakt om vad fartygels egentliga syfte med expeditionen i dessa vattenhar varit. De förklaringar som lämnats har därtill varit bristfälliga och i endel kill uppenbart osannolika. Detta är några av konsekvenserna av denna ubåts besök. Vadbör vi dra för slutsatser? Ja, i går besvarade försvarsministern en fråga avOlle , varvid något redogjordes för vad som var å bane. Del var gott ochväl, men jag fick intrycket atl det var saker som diskuterats redan föreubåtshändelsen och som därför kanske - efter ubälshåndelsen - behöveröverses och ytterligare förstärkas. Vad som behövs är i främsta rummet övervakningsresurser. Iandra hand behövs undervaltensberedskap. Och i tredjehand behövs en ytterligare kontroll. Detta kommer alt kosta pengar. Del är intebara en teknisk och personell fråga - del kostar också pengar. Är regeringenberedd alt lade konsekvenserna? Jag hoppas det. Jag vill ställa den frågan tillförsvarsministern direkt. Är man beredd all på allvar gå in för atl stärka vårtförsvar, all bota de brister som i detta sammanhang har upptäckts? Så år det frågan om de allmänna verkningarna av den ryskaubåten. Jag skall, herr talman, bara i korthet nämna några. För all återgå till säkerhelskonferensen i vill jagsäga all nyckelord vid denna konferens är; förtroendeskapande åtgärder. baseras egentligen på att man skall försöka få till ståndförtroende mellan supermakterna. Hur går det då med det förtroendet, omhändelser av detta slag tilldrar sig och kan tilldra sig, med berått mod ochuppenbar avsikt? Det förtroendet måste naturligtvis poleras. Det har ocksåframhållits i även av talare från andra länder än . Den ryska ubåtens förehavanden har med andra ord försvåratlägel inför säkerhelskonferensen. vid säkerhelskonferensen och inför en allmäneuropeisk nedrustningskonferens, som man förväntade sig atl denna säkerhelskonferensskulle leda fram till. För vidkommande kan man konstalera, herr talman,all ubåtsaffären har dragit in som en iskall pust över vår svenska idyll.Sorglöshetens tid, som onekligen har funnits i viss mån. borde väl nu varaförbi. Vad som har hänt andra och kan hända andra kan också hända oss.