prot · G50927 · 1981-12-31 00:00:00 — då den socialdemokratiska regeringen avlöstesav ickesocialistiska regeringar och log över ansvaret förarbetsmarknadspolitiken, har arbetsmarknadspolitiken både mätt i ekonomiskaresurser och mätt i antalet åtgärder som står till förfogande förarbetsmarknadspolitiken rustals upp kraftigt. Det gäller för varje enskilt årall vi har ökat på insatserna i förhållande till de ordinarie insatser somriksdagen anvisat. har det skett med sedanriksdagen tog sitt budgetbeslut . Får jag erinra om alt arbetslösheten vintern 1972passerade en nivå som vi inte återigen har uppmätt. Då var villkorenutomordentligt mycket bättre än de är f. n. både i och i vår omvärld.Vi kritiserade den politiken då, just av det skälet alt vi tycker atl del är endålig hushållning med resurserna att ha en hög arbetslöshet, och därför har vinu ökat på insatserna för all möta en uppgång i arbetslösheten. Men samtidigthar jag understrukit och vill upprepa att har vi inte i grunden en stabilekonomi, har vi inte i grunden en tillräcklig efterfrågan på arbetskraft, såhjälper det inte med aldrig så många bidrag eller andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Det är därför som jag envist återkommer lill frågan om hur vi skallfå fart på den svenska ekonomin, hur vi skall få den i balans och hurnäringslivet skall expandera. Det är också där som de principiellaskillnaderna, de ideologiska skillnaderna mellan mig och vpk-debaltörerna blirså uppenbara. Varje gång händer också att interpellanterna eller frågeställarnablir irriterade över all jag påpekar delta, men det kan icke desto mindre varaen sanning som behöver lyftas fram, att villkoren för hur den ökade efterfråganpå arbetskraft skall komma till stånd i grunden är en ideologisk fråga. frågar mig återigen om reglerna fördispensgivningen i beredskapsarbete för ungdomar . Jag har redovisati mitt svar alt jag inte finner anledning alt ändra på de dispensregler som nugäller. Vi vet av erfarenhet att den bästa hjälp vi kan ge ungdomarna är attövertyga dem om att de behöver utbildning och att sedan ge dem möjlighet utbildning som ökar deras chanser på arbetsmarknaden. De som har genomgållnågon form av yrkesutbildning har bättre chanser att få ett varaktigt arbete ände som har brister i sin utbildning. När det gäller 16- och 17-åringarna har skolan ett ansvarall följa upp vad som skett med dem som lämnat och som inte kommitin i gymnasieskolan eller inte sökt lill denna. Det ansvaret uppfyller skolan,såvitt jag förstår, med stor förtjänst. Rapporterna säger nu att kommunernarunt om i landet klarar denna uppgift bra. Del kan ske lack vare de resursersom regeringen har beslutat om för atl bygga ut gymnasieskolan och även öppnamöjligheter all ge utbildning ute på arbetsplatserna. De av förkättrademöjligheterna lill inbyggd utbildning och lärlingsutbildning har varit deåtgärder som räddat många ungdomar undan arbetslöshet. Läget ärbekymmersamt för ungdomarna, framför allt för dem som är mellan 18och , och därför har vi - jag upprepar det - ökat insatserna förberedskapsarbete. Det har gett resultat: Antalet ungdomar iberedskapsarbete var dubbelt så högt som i oktober förra året.Vi har också ändrat reglerna för arbetsmarknadsulbildning, så att ungdomar från18 år och uppåt kan genomgå utbildning-tidigare gällde detta från . Nuökar också antalet elever i arbetsmarknadsulbildning. Vidare har regeringenföreslagit och beslutat om ett särskilt bidrag för anställning avungdomar som varit arbetslösa . En arbetsgivare som anställer enpojke eller flicka som varit arbetslös kan få avlönekostnaden betald i . För att hjälpa fram expansiva delar inäringslivet utgår ett rekryteringsbidrag för den nelloökning som sker den 1april jämfört med . Får jag till slut, fru talman, även om det är litet vidsidan av denna debatt, med några ord kommentera den fråga som lill mig beträffande skattepolitiken. Vad vill försökahävda är att de resurser som diskuterats när del gäller skatteomläggningenskulle kunna ha stått till förfogande för arbetsmarknadspolitiska insatser. Detär åtminstone två missar i detta tankeled. För det första gäller dennaskatteomläggning och framåt-vi har fortfarande bara 1981. De pengarnastår alltså inte av den anledningen till förfogande. För det andra är det en finansieradskatteform som vi diskuterar. Det är alltså äpplen och päron som blandar ihop. Dessutom - och det är viktigare - kommer den skallereform somregeringen skall förelägga atl stimulera till ökadaktivitet i ekonomin. Det kommer också de unga till godo. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 30LARS-ERIK (): I mitt första inlägg underströk jag all vi frånsocialdemokratiskt håll inte hade någon större anledningatt kritisera regeringen för den bedrivna arbetsmarknadspolitiken. Dåfullföljdes i stort de riktlinjer som , ochsocialdemokraterna tillsammans drog upp . Men jag varganska hård i mitt omdöme om regeringens nuvarande arbetsmarknadspolitik. Detgår nämligen inte i del akuta krisläge som vi nu befinner oss i alt enbarthänvisa till vidtagna åtgärder. Gör man det, har man övergivit denarbetsmarknadspolitik som vi tidigare var överens om. Låt mig ta som exempel. Under åren 1978-1979tillfördes 242 milj. kr. I dagens situation,när vi går mot den svåraste arbelslöshetsvinler som vi kanske har upplevt påmånga år, har 181 milj. kr. till sitt förfogande för motsvarandetyp av åtgärder. ropar länsmyndigheterna på ytterligare medel. Och jag måslesäga all jag tycker att det är mycket egendomligt all arbetsmarknadsministerninte kan ge ett besked lill länsmyndigheterna i och till andralänsmyndigheter om de kommer att få dessa pengar. Jagskall inte spekulera i anledhingenlillatt del harblivit så, att regeringen inte anser sig kunna ge begärda ekonomiska resurser.En teori är att 11 protokoll 1981/82:25-28 Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten regeringeninte längre anser sig ha råd. Men del är en fullkomligt absurd tanke, att maninte har råd att ge resurser till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I så fallmenar man att vi inte har råd atl arbeta. Vi skall säga till varandra att vi ärså fattiga att vi inte har råd att arbeta. Vi skall säga lill en ung arbetslös:Vi måste lösa den ekonomiska krisen, och ditt bidrag blir all bli arbetslös. -Det är ju en fullkomligt absurd tanke. Det är bättre all låna lillberedskapsarbete än till arbetslöshetsersättning och socialhjälp. var också inne på den ekonomiskapolitiken. Vi skall kanske inte föra en ekonomisk-politisk debatt , menjag vill säga att jag är överens med om att det ursysselsättningssynpunkt år väldigt betydelsefullt vilken ekonomisk politik vibedriver, atl del är viktigt att vi återskapar en ekonomisk balans i samhälletoch alt vi får näringslivet att expandera. Det framgår emellertid klart av dendebatt som fördes att de ekonomisk-politiska åtgärder somriksdagen då fattade beslut om knappast får några effekter för den närmastkommande vintern, om de nu får några effekter över huvud taget. Regeringengjorde bedömningen all dessa åtgärder skulle leda till åtminstone 40 000 nyajobb. I sitt svar säger arbetsmarknadsministernatt de bör leda till avsevärda effekter. detta ärfromma förhoppningar. I vart fall medför åtgärderna ingen lösning av problemennär det gäller ungdomsarbetslösheten, och de innebär inget svar på kraven frånde tiotusentals unga människor som går arbetslösa . i gör också en delvis annanbedömning än den regeringen gör om effekterna av den här politiken. I sinsenaste rapport säger man: "Vidde kontakter som arbetsförmedlingarna har med näringslivet" - för alt skapaunderlag för det lokala prognosarbelet - " har framkommit, att ingennäringsgren eller förvaltning, stat, kommun, landsting kommer alt få någotbehov av arbetskraft av annat än marginell omfattning. Det framkommer tydligtatt det finnes ej utnyttjad produktions- och personal-kapacitet i de allraflesta fall. En ev ökad orderingång kommer alt hämtas från dels befintligalager och dels i den disponibla kapaciteten .Den offentliga sektorn begränsar iviss mån verksamhet och överväger särskilt alla förslag om nyinrättade tjänster." Denna rapport är skriven efter det alt regeringenpresenterade sina ekonomisk-politiska åtgärder. Jag tror att arbetsmarknadsministern och jag i grund ochbotten är överens om att vi inför den kommande vintern egentligen bara har tvåmedel att la till för att komma till rätta med arbetslösheten. Det är en mycketkraftig satsning på beredskapsarbeten, och det är ytterligare insatser påutbildningssidan. Låt mig också säga några ord om den syn på 16-17-åringarnasproblem som redovisade. Han hänvisade i svaret till deåtgärder som vidtagits med anledning av den s. k. ungdomspropositionen, somgäller inbyggd utbildning, lärlingsutbildning och yrkesintroduklion. Mensamtidigt sade han att delta är åtgärder som försl på lång sikt får effekt. Delinnebär ju alt arbetsmarknadsministern medger all vi inte kan motverka denrådande arbetslöshetenbland unga människor med åtgärder av den typen. Låt mig med några siffror visa atl problemen för16-17-åringarna inte är lösta. har 580 arbetslösa 16-17-åringar.Trellborg har 94, 124, 64 och 120. Siffrorna frånde här kommunerna visar all nuvarande åtgärder inte räcker lill. 31 (vpk): Arbetsmarknadsministern säger atl regeringensåtgärder syftar lill en stabil ekonomi och efterfrågan på arbetskraft. Menresultaten av de åtgärderna slår fortfarande skrivna i stjärnorna. För ingenkan väl påstå varken alt vi har en stabil ekonomi eller atl vi har efterfråganpå arbetskraft . begriper jag inte att anslagsframställningenfrån skulle vara en ideologisk fråga. Jag kan tänkamig alt en sådan framställning skulle kunna bifallas oavsett vilketsamhällssystem vi har, och det är det kravet vi har ställt oss bakom, eftersomdel måste lill skyndsamma åtgärder och att då beredskapsarbete i första handmåsle komina i fråga. Qm man har en ansträngd ekonomi är det väl ännu mernödvändigt att man gör en noggrann prioritering av vad man har råd med. Det varur den synvinkeln jag nämnde skatteöverenskommelsen. Jag vet myckel väl när denskall genomföras och att en annan politik därvidlag inte skulle ge några pengari år, men jag tog skatteöverenskommelsen som ett bevis på vad man anser varaviktigt. Vi kan lika gärna titta på den här indexregleringen. Är detnödvändigare med en skattesänkning på för en 200000-kronors-inkomstlagare än alt satsa dessa pengar på atl bekämpaungdomsarbetslösheten. Arbetsmarknadsministern nämnde att vi har dubbelt såmånga i beredskapsarbeten och utbildning som . Det är ingen som helsttröst för alla dessa lusentals ungdomar som går utan jobb. Del finnssäkerligen även andra inkomstkällor att ta till. om man vill skaffa fram depengar som behövs för atl bekämpa ungdomsarbetslösheten. Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Får jag med ytterligare några få ordkommentera det som sade om effekterna av den ekonomiskapolitiken. Det har hela liden sagts att vi förutser dessa effekter under loppetav . Vi har aldrig stuckit under stol med att det i avvaktan härpå bliren svår vinter. Det kan ju vara intressant alt göra ett tankeexperiment. Hurskulle yttrandet från länsarbetsnämnden i ha sett ul utan dessaekonomisk-politiska åtgärder? Ja, då hade man naturligtvis haft anledning atlsäga att efterfrågan på arbetskraft fortsätter atl sjunka dramatiskt. Omnäringslivet hade levt kvar i en situation där kostnadsläget varit 10-15 %högre än omvärldens och om vi hade kunnat se fram emot en vinter där momsen var1,högre än den kommer att bli, är det klart alt efterfrågan påarbetskraft varit ännu mindre. kan vibörja se de första effekterna. Enligt rapporter jag fått ökar nu Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten orderingångentill svenska förelag kraftigt, framför allt från utlandet. Det är en förstaförutsättning för att kapaciteten skall tas i anspråk. Först därefter kommerökad efterfrågan på arbetskraft. Den ekonomiska politiken har alltså börjat geeffekter. Såvitt jag har förstått finns del ingameningsskiljaktigheter mellan och mig när det gällervalutakursförändringen. Men parti accepterade ju inte ensänkning av momsen. politik skulle ha fått till resultat attefterfrågan på arbetskraft skulle ha blivit ännu mindre. Deanställda skulle också ha haft all se fram emot en lägre real köpkraft med Lars-ErikLövdéns politik än med regeringens. länsarbetsnämnd och andraskulle ha haft anledning till ännu djupare suckar med politikän vad man nu har anledning till med regeringens politik. har man tvärtomanledning att se fram emot en uppgång i efterfrågan på arbetskraft under loppetav 1982, och för att klara vintern har vi anslagit ökade resurser. Det är rikligt att det föreligger nya framställningar, ochvi arbetar nu i departementet med svaren på dem. Till , fru talman, har jaginget ytterligareatt säga, eftersom det var samma frågor som upprepades. 33LARS-ERIK (); Jag måste säga; Jag är något beklämd avIngemar besked. Jag frågade vilka besked han har alt ge till de 61000 unga arbetslösa, om han är beredd att ge arbetsmarknadspolitiken deresurser som behövs för att lösa de mycket stora problem som vi har framför ossinför den kommande vintern. Men några sådana besked får jag inte. Jag får bara hänvisningar till redan vidtagna åtgärder ochtill de ekonomisk-politiska beslut som fattades i . Mensamtidigt säger arbetsmarknadsministern de facto alt dessa ekonomiskpolitiskabeslut inte kan leda lill någon väsentlig förbättring av arbetsmarknadssituationeni vinter. Det menar jag är ganska beklämmande och tyder på attregeringen är på väg att överge den fulla sysselsättningens politik, eftersomman i detta läge inte är beredd att ge arbetsmarknadsverket de resurser somverket har begärl. Sedan fortsätter diskussionen om denekonomiska politiken. vet mycket väl vilket vårt alternativvar: en ytterligare räntesänkning, nej till de ekonomiska och sociala försämringarsom nu påbörjas för pensionärerna och som också minskar efterfrågan på varor ilandet. Vi sade också i vårt alternativ att man måste ge arbetsmarknadsverketde resurser verket behöver för att klara den kommande vintern. Jag tycker att man kan tolka arbetsmarknadsministerns svarpå det viset atl han för sin del är beredd att acceptera den höga arbetslöshetsom vi kommer att få , att han accepterar en ungdomsarbetslöshet på 61 000 Nr 27 personer. Det tycker jag är ganska anmärkningsvärt. 34PER (); Jag har med mycket stort intresse tagit del avden interpellation som har riktat tillarbetsmarknadsministern, och jag har också med lika stort intresse följt desvar som har gett till . Jag vill dra slutsatsen att man i mycket stor utsträckningär överens om att arbetslösheten är ett gissel, ett speciellt stort gissel förde unga som går utan jobb. Men när man sedan kommer in på de lösningarsom man tydligen söker efter på båda håll är man inte längre särskilt ense. 1 det svar som arbetsmarknadsministern har gett hänvisastill förhållanden som har att göra med den ekonomiska politiken, och man nämnerspeciellt devalvering, ränte- och momssänkning. I det skrivna svaret sägs atteffekterna av de här åtgärderna ännu inte kan utläsas, och mån säger också atlde är mycket långsiktiga. kompletterar arbetsmarknadsministern med att sägaatt industrins order är på uppgång, att de ökar mycket kraftigt. Jag vill hävda att vare sig det är si eller så är det inuläget vi har bekymmer. Det är som ungdomarna går arbetslösa ochmänniskorna saknar jobb. Och det är vi måste la fram lösningarna för demänniskor som går arbetslösa och väntas göra det . Jag delar helt den uppfattning som harfört fram, nämligen att vi måsle hitta lösningarna inom beredskapsarbetsfälteteller inom det fäll vi kallar utbildningssektorn. Vidare tror jag att vi påolika håll och kanter måste söka efter obyråkratiska, okonventionella lösningarför att lindra det gissel som arbetslösheten utgör. Därför vill jag direktfråga arbetsmarknadsministern om han t. ex. är beredd att medverka till attmedel satsas på olika former av utbildning så att människor är bättre utbildadei det ögonblick konjunkturen vänder och behov av mer arbetskraft kommer altråda igen. Är man i beredd alt satsa resurser påutbildningsinsatser så all vi står bättre rustade den dag konjunkturen vänder? Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 35Arbetsmarknadsministern : Fru talman! Får jag, som svar på denfrågan, säga att de resurser som redan är anvisade tillarbetsmarknadsutbildning ännu inte är ianspråklagna. De resurserna har just detsyfte Per talar om, nämligen att ge människor bättre möjligheleratt få jobb den dag efterfrågan på arbetskraft ökar. Vi har till sista öretanslagit de resurser som arbetsmarknadsverket och SÖ bedömt vara nödvändigainför den här vintern. De resurserna är ännu inte ianspråklagna. I övrigt kan jag försäkra Per att jagalltid är beredd att pröva nya vägar för att bekämpa arbetslösheten. den 16 iiovember 1981 Om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten 36PER (); Arbetsmarknadsministern säger att medel finnsanslagna, men frågan är inte löst bara med den formuleringen. Jag vill gärnasäga alt jag försökte uttrycka en del tankegångar kring detta att vi måste sökaokonventionella och obyråkratiska lösningar. Då säger all demedel som har ställts till förfogande för arbetsmarknadsutbildning inte ärianspråktagna. Men vi vet att människor går arbetslösa. Då stämmer intesystemet. Jag tycker att det bör ligga på ansvarig minister och ansvarigtdepartement atl försöka la sådana initiativ all de resurser som de facto finnsi form av pengar verkligen kommer ut i svängen i delta ögonblick, så all demänniskor som söker efter jobb kan komma i åtnjutande av de resurser som enligtuppgift är disponibla för det här ändamålet. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Föredrogs och hänvisades Skrivelsen och propositionerna 1981/82:53 till utrikesutskottet /82:68 och 73 lill skatteutskottet 10 § Föredrogs och hänvisades Motionerna 1981/82:93till socialförsäkringsutskotlet /82:94 till lagutskottet 11 § Föredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1981/82:10 betänkanden1981/82:7, 11 och 12 betänkanden /82:1-7, 9, 11 och 12Utrikesutskottets betänkanden /82:7 och 8 betänkanden1981/82:6-9 betänkande 1981/82:3 Jordbruksutskottetsbetänkande /82:4 Nåringsutskoltets betänkanden /82:4, 6 och 7Arbetsmarknadsutskottets betänkanden /82:2, 3 och 8 Civiluiskotlelsbetänkande 1981/82:3 12 § Anmäldes och bordladesProposition 1981/82:62 om ändring i lagen (1941:251) om särskildvaruskatt 13 § Anmäldesoch bordlades 1981/82:95av m.fl. medanledning av proposition 1981/82:57 om försvararjäv m. m. 14 §Anmäldes och bordlades Nr 27 1981/82:2om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m., inom handelsde- iz partemeniets verksamhetsområde (prop. 1981/82:30) '"" 1981/82:8 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1981/ 82:30) 15 § Meddelande om fråga Meddeladesalt följande fråga framställts 1981/82:113 av () till industriministernom kartläggning av malmådern i Stekenjokk: Gruvbrytningen i Stekenjokk harvarit i gång , och den nu kartlagda malmådern beräknas räcka för enoförändrad gruvdrift lill 1985. Kvalificerade geologer beräknar att den ickekartlagda delen av den malmåder som bryts skall räcka för gruvdrift iytteriigare . Med hänsyn lill alt ca 200 anställda sysselsätts i gruvan,ställer jag följande fråga till industriminister ; Är industriministern beredd att ställa erforderligaresurser lill förfogande för en vidare kartläggning av Stekenjokkmalmen? 16 § Kammaren åtskildes .