prot · G509158 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta avspeglas i redovisningen,för där görs ju ingen klar redovisning företag för företag - hur mycketproduktionen ökade, hur mycket omsättningen ändrades, hur mycket sominvesterades , osv. Men det allra mest anmärkningsvärda är naturligtvis inte har några uppgifter om den dispens som man här lämnade. nu göra gällande att det hände före redovisningsperioden och aft detalltså var ett skäl aft inte ta med uppgifterna i den här redovisningen. Mendetta är den första redovisning som regeringen lämnar, och dessa uppgiftermåste ju vara med - det är en självklarhet. Har handelsministern infe insettdef, så tycker jag aft def måste vara något fel någonstans. Jag citerar nuexakt ur regeringens skrivelse: "Regeringen har i ettfall, avseende en ansökan från , medgivit dispens från lagensbestämmelser om invest eringsförbud." Det som står här stämmer interiktigt överens med vad handelsministern nu sade från talarstolen. Men detviktigaste är att om defta är allt som sägs om den här dispensen, så är det juhelt otillräckligt och ofullständigt. Varför talar man infe om vad def var fören investering? Hur mycket kostade den? Innebar den någon höjning avkapaciteten? Och på vilka grunder gav regeringen dispensen? Det borde varafullständigt självklart att ta med dessa uppgifter i en redogörelse. Varförfinns dessa grundläggande uppgifter inte med i regeringens redovisning? 27CARL-HENRIK (vpk) replik: Herr talman! Vi får akta oss för att göraden här diskussionen fill en diskussion om tekniska frågor ochredovisningsfrågor. Vad debatten skall gälla är ju de politiska spörsmål somingår i hela kravet om en hårdare polifik gentemot apartheidregimen iSydafrika. Men jag vill göra någon liten kommentar till vadhandelsministern sagt om redovisningsfrågorna. Även om det finns en sådanbestämmelse aft företagen skall lämna uppgifter efterräkenskapsårets slut, så tycker jag att def inte finns något som helst hinderför att kommerskollegium och regeringen skulle kunna få fram en sådan härredogörelse snabbare än så att den skall lämnas fill -och att redogörelsen slutar . En sådan redogörelse borde t. ex.ha kunnat läggas fram - det hade varit rimligt. Imitt första inlägg kritiserade jag infe bara att man inte hade med materialfrån 1981, utan jag kritiserade också bristerna i redovisningen. Jag ärnaturligtvis överens med om att det siffermaterial som lämnas iredovisningen från kommerskollegium och regeringen är helt otillfredsställande,för man kan inte få någon klar bild. Menjag f)ekar också på det förhållandet att def finns sådana kryphål i lagen ochredovisningen att stora företag över huvud taget inte förekommer där - jagnämnde ASEA som exempel - fast de bedriver en omfattande verksamhet i Sydafrikaoch fakfiskt har ett speciellt avtal med det fidigare erkända dotterbolaget,som man , sedan lagen har införts, inte vill kännas vid. Det är också enfråga som jag tycker att man borde ha tagit upp i utrikesutskottets skrivning. Sedansäger handelsministern att man har fått sex dispensansökningar ochatt fem har tillstyrkts. Men vi får inte heller här någon uppgift om hur storasummor def har gällt. Det är ju f. ö. så att regeringen inte på något sätt ärskyldig att ge dispens för s. k. ersättningsinvesteringar - den kan säga nej.Och i förarbetena till lagen sägs det klart att regeringen även skah görapolitiska bedömningar när den tar ställning till dispensansökningar. Jag menaratt sådana politiska hänsyn, motiverade av militariseringen i ochangreppen mot , gör att man över huvud taget icke bör ge några dispenserför investeringar i svenskägda företag i , utan man bör säga nej. Dettycker jag är den enda rimliga ståndpunkten. Låt mig en gång till påminna om att när den här lagen hade antagits avriksdagen , så utfärdade regeringen föreskrifter omformerna för företagens redovisning av sin verksamhet i . Detta harsedan legat till grund för kommerskollegiums genomgång och rapport fill oss ihandelsdepartementet. Vi har följt dessa utgångspunkter i arbetet på denredogörelse som har kommit till . Det är alltså därför som denredogörelse vi nu diskuterar gäller , och def är också därför som vi idenna redogörelse bara nämner ett enda dispensfall, nämligen efter en ansökanfrån . Det är den enda dispensansökan som har prövats av regeringenefter lagens fillkomsf fram fill . Mensom jag sade i ett tidigare inlägg här är jag beredd aft se över denna ordning.Jag är beredd att se på de tidsfrister som finns när det gäller företagensredovisning och kommerskollegiums redovisning för att på def viset se om man kan snabba upp behandlingen och låtaredogörelsen omfatta ett något aktuellare material. Men jag vill, herr talman,understryka att vi från trots defta har varit beredda attlämna uppgifter om utvecklingen , både fill utrikesutskottet och häri kammaren. Låt mig fill sist säga att det är viktigt att denutredning som under ambassadör ledning arbetar med detta får tittanärmare både på en eventuell utvidgning av lagen fill andra områden och pålagens fillämpning. Däri inkluderar jag de behandlingsfrågor kring redogörelsensom vi har diskuterat i kammaren . 29 () replik: I Sydafrikafrågan finns det mycket som mankan krifisera regeringen för, exempelvis senfärdighet, dålig information ochdet faktum att man på tvivelaktiga grunder har gett dispens. upprepar att man har gett information medutgångspunkt i intentioner. Jag menar aft den informafion somlämnats inte alls uppfyller de krav som har rätt att ställa. När detgäller en redogörelse av def här slaget är det alldeles uppenbart att det inferäcker med att man i förbigående, i en enda mening, talar om att man har gettdispens. Huvudfrågan är nämligen: För vad har man gett dispens? Var det frågaom en kapacitetshöjning? På vilka grunder har man gett dispens? Vilka kostnadervar inblandade? Defta tycker man borde vara självklara saker, menregeringen har missat dessa grundläggande förhållanden. Dessutom har man missatåtskilligt annat när det gäller krav på en redovisning för varjeenskilt företag. Det är ju bakgrunden fill aft det ganska unika har inträffatatt ett enigt utrikesutskott ger regeringen till känna att man i fortsättningenmåste ställa vissa minimikrav när det gäller redogörelser. Avslutningsvis vill jag ändå ta fasta på att det finnsförutsättningar att gå vidare, både med debatten, opinionsbildningen, och medkonkreta åtgärder. Det är min förhoppning att arbetet i Sydafrikakommitténskall bedrivas med kraft och skyndsamhef och att opinionsbildningen samtidigtskall bidra till att solidariteten med de förtryckta i och Namibiaundan för undan ökar. Vidare hoppas jag aft kan spela en viktig roll idet internafionella arbetet på att mer och mer isolera apartheidregimen. Under detta anförande övertog falmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 30CARL-HENRIK (vpk) rephk: Herr talman! Det är ju helt klart att defvar ett betydande framsteg när 1979 antog den aktuella lagen, somgäller . Def uppskattades i hög grad också av dem somi kämpar mot apartheid. Den svenska Sydafrikalagen ger alltså Sverigeett gott rykte. Men vi får akta oss. Lagen får nämligen infe bli ett skalkeskjulunder vilket precis sammapolitik som den tidigare förda fortsätter. Ett faktum är ju aft de svenskaföretagen frodas i . De har fördubblat sin omsättning för åren1976-1980. De har dragits in i de krigsförberedelser som pågår i ochi det anfallskrig som bedriver mot . Vidare fortsätter de svenska företagen sina investeringar.Regeringen har bifallit praktiskt taget alla inkomna ansökningar om dispens.Men vad har hänt? Har lagen haft någon verklig effekt? Det är ju detta somopinionen för och mot apartheid ifrågasätter. Här behövs konkretaåtgärder. Det är väldigt bra att man talar om att opinionen behöver stärkas ochatt arbetet i skall förbättras. I motioner till riksdagenhar konkreta förslag lagts fram, men ett enigt utrikesutskott har avstyrkt dem.Def gäller förslag från socialdemokrater, från centerpartister och från vpk. I deftasammanhang vill jag uttala min förvåning över aft socialdemokraternai utskottet enhälligt har slutit upp bakom de borgerliga och sagt nej till dekonkreta förslagen om en skärpning av lagstiftningen. På den punkten hoppas jagpå ett ändrat ställningstagande ett annat år. Jag tycker att det är litet tråkigt att dennadebatt tenderar att urarta till en fräta om några tekniska detaljer när detgäller tillämpningen av lagen. Jag tror att det är viktigt att vi infe hängerupp oss just på frågan hur redovisningen sker. Def väsentliga är dels att vigör denna lag effektivare som ett instrument för att påverkarasåtskillnadspolitiken i , dels aft vi fortsätter arbetet för attinternationellt få stöd för effektiva sanktioner mot den förnedrande politiksom den sydafrikanska regimen bedriver. Syftet med den lag som vi antog 1979 var att förhindranyinvesteringar och därigenom förhoppningsvis minska den svenska närvaron iSydafrika och . På denna punkt har lagen haft vissa begränsadeframgångar. Företag har avvecklats, och några nya har infe etablerats. Den utredning som arbetar har enviktig uppgift att fullgöra. Den skall studera möjligheterna aft med denna lagsom instrument nå vidare i denna riktning. och andra harmöjlighet att inom utredningen framföra synpunkter också på mer tekniska frågorsom behandlingstider och behandlingsformer. 32PAR (): Jag tror att avskyn för aparfheidsysfemet iSydafrika och den terror och det förtryck som det.föranleder förenar oss alla idenna kammare. Diskriminering och förtryck förekommer dess värre på många hålli världen, men är ändå unikt. Det är, åtminstone såvitt jag vet, detenda land i världen där det strider mot grundlagen att behandla alla människorlika. Det är def enda land i världen där man är grundlagsenhgt ålagd att utövadiskriminering och förtryck av en majoritet av befolkningen. Att Sydafrikadessutom tillämpar alla former av terror, tortyr och censur som auktoritäraregimer kan ta fill, ockuperar ett grannland och bedriver systematiskaangreppskrig mot sina grannar, gör naturligtvis inte saken bättre. har en lång och hedervärdtradition när def gäller aft aktivt motarbeta den sydafrikanska politiken pådefta område. Vi arbetar med olika metoder för att isolera , för attpä def sättet markera för den sydafrikanska regimen aft def system som den stårför inte har någon framtid och aft den bästa framtidslösningen, också för denvita minoriteten, är en övergång till ett demokratiskt majoritetsstyre. Vi kan i och för sig, med berättigad stolthet, redovisavad i olika sammanhang har gjort på detta område. Och den Sydafrikalagsom har diskuterats här i kammaren är ett bra exempel på hur kan varaett föredöme också för andra länder. Men visst bör vi kunna göra mer. Def har också förts fram en del förslag motionsvägen, ochjag skall beröra några förslag som jag själv tillsammans med partivänner harlagt fram för kammaren. I motion 931 föreslår vi att det skall göras möjligt föroffentliga organ att besluta om köpbojkott mot . De regler som nugäller för upphandling från offentiiga organ innebär, att om inköp frånSydafrika är det ekonomiskt och på andra sätt förmånligaste, är man i principskyldig att göra det inköpet. Man kan alltså infe avstå från att köpasydafrikanska varor, om def ur kommersiell synpunkt är det bästa. Det kan t.ex. konkret innebära att en kommun känner sig förpliktad avupphandlingskungörelsen att köpa in sydafrikansk frukt för att servera barnen iskolbespisningen i skolan. Detta är naturligtvis ett oefterrättligt förhållande. Detmåste finnas en möjlighet också för kommuner, landsfing och statliga företagatt avstå från att köpa varor från . Att utesluta en sådan möjlighetmed hänvisning till G ATT-reglerna, som utskottet har gjort, tycker jag är atthårdra GATT-reglerna. Jag är på det klara med att det är svårt för regeringenoch att förbjuda offentliga organ aft köpa sydafrikanska varor. Mennog bör man kunna anpassa de upphandhngsregler som finns på ett sådant sätt inte i prakfiken tvingar offentliga organ och myndigheter atf köpasydafrikanskt om def ur kommersiell synpunkt är motiverat. Jag villdärför, herr falman, yrka bifall till motion 931. Motion 1715 far upp fallet i det första yrkandet,och där föreslår jag helt enkelt att skall uttala sig för att handelmed varor från förbjuds. Utskottet menar aft också detta strider motGATT-reglerna - vi får inte genomföra en sådan här bojkott med mindre än attdet finns beslut i . är inte med i , såegentligen är det en ganska irrelevant synpunkt. Utskottet säger då att Namibiagenom sin anknytning till ändå berörs av GATT-reglerna. Jag tyckerför min del att def är en ganska orimlig tolkning. är illegaltockuperat av . Det är helt klargjort från FTnI:s sida atf kontroll över infe ärlaglig- har inte kvar det gamla mandatet från Nafionernas förbund.Aft vi skulle anse att def faktum att illegalt ockuperar , pånågot sätt skulle leda fill atf täcktes av GATT-reglerna i detta fall,atf vi därför inte skulle kunna besluta att förbjuda handel med varor somSydafrika i praktiken stjäl från invånare, detupplever jag som en fullständigt orimlig tolkning av GATT-regleina. Jagvill därför, herr falman, också yrka bifall till yrkande 1 i mofion 1715. Jagtycker att utskottets invändningar där är irrelevanta. Närdef gäller det andra yrkandet, att skall uttala aft Sverigesinternationel la arbete för bindande beslut om bojkottåtgärder mot skallfortsätta och intensifieras, upplever jag aft def uttalande som utskottet görär tillfredsställande. Jag har därför infe något annat yrkande när det gälleryrkande 2 i mofion 1715. Defär viktigt, som flera här i kammaren har betygat, att vi prövar olika vägar attgå vi dåre på när det gäller åtgärderna för att isolera och på olikasätt visa vår avsky för systemet i . Jag är medveten om de svårighetersom internationella regler och konventioner kan lägga i vägen för oss. Men jagfror att det är viktigt att vi infe överdriver de svårigheterna och atf vi infeåberopar t. ex. GATT-reglerna annat än när de absolut oundvikligt förhindraross atf vidta åtgärder. Def är detta som är bakgrunden fill de förslag som vihar lagt fram. Överläggningenvar härmed avslutad. Utskottefshemställan, som ställdes mot mofion 1715 av i motsvarande del,bifölls med acklamation. Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 15 för mofion 937 av m. fl. 1ledamot avstod från aft rösta. Utskottetshemsfällan, som ställdes mot mofion 931 av m. fl., bifölls medacklamafion. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. 5§ Nedrustning m. m. Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1981/82:23 om nedrustning m. m. 33 (): konstaterar i inledningen av sin skrivning ibetänkande nr 23 att det internationella läget inte undergått någon förbättringunder . Och utskottet fortsätter: "Misstro ochfelbedömningar kan leda supermakterna in i kriser som de får svårt att kontrollera.Def är mot denna bakgrund den pågående kapprustningen ter sig särskiltfarlig." Självfallet kan faran med en fortgående upprustninguttryckas med starkare ord - ord som likväl vore otillräckliga för aft skildraföljderna av en militär storkonflikt. Kammaren kommer säkert att under debatteni dag få exempel på den fortgående upprustningen och på oförmågan hos supermakternaatt nå den vändpunkt där nedrustning är def enda alternativet för jordensbefolkning. Jag skall här begränsa mig fill atf redogöra för utskottetsbehandling av de nedrustningsmotioner som väckts fill årets och förutvecklingen på nedrustningsområdet. Längtan efter fred och avståndstagandet från ettkärnvapenkrig engagerar allt fler människor. Nya rörelser växer fram, ochkraven på statsmakterna att genomföra åtgärder i riktning mot nedrustning blirallt starkare. Naturligtvis återspeglas dessa krav i de mofioner som utskottethar haft aft behandla. Utskottets betänkande är enhälligt. De demokratiskapartierna står -liksom föregående år - eniga bakom den nedrustningspolitiksom förs av . Även om det internationella läget inger oro, och även omframstegen på nedrustningsområdet är näst intill obefintliga, kan vissaljuspunkter noteras. har uttryckt önskemål om förhandlingar om strategiskakärnvapen, och väntas de s. k. START-förhandlingarna påbörjas.Bresjnev har uttalat en viljeinriktning om frysning av kärnvapnen, och i har senatorerna lagt fram en resolufion med liknandeinnebörd. Frysning av kärnvapen innebär dock inte nedrustning.Nedrust-ningsmålef är gradvisa och balanserade nedskärningar av kärnvapenarsenalerna,syftande till eliminering av dessa. Diskussionerna i nedrustningskommittén i Genevefortsätter, och supermakterna har efter långvariga förhandlingar enats om attCD skall inrätta en särskild arbetsgrupp för att inleda förhandlingar om ettfullständigt kärnvapenprovsfopp. Frågan om kapprustning i yttre rymden har för förstagången tagits upp till behandling, och mandatet för pågående förhandlingar omförbud mot utveckling, produktion och lagring av kemiska vapen har vidgats.Sverige fortsätter aktivt arbetet på atf få till stånd en konvention om förbudmot radiologiska vapen. De rustningarna har aktualiserats, och utskottetanser atf det vore värdefullt med en FN-studie angående dessa rustningar. Förbiologiska vapen finns redan en konvention i kraft . Den konvenfionenförbjuder användning av genteknik vid framställning av biologiska stridsmedel,vilket utskottet erinrar om med anledning av en motion med somförsta namn. förslag till ett fullständigtnedrustningsprogram aft föreläggas FN:s extra session om nedrustning hardäremot många brister. Det är vagt och alltför ofärdigt, och def motsvarar intede förhoppningar som många knöt fill utformandet av programmet vid FN:s förraspecialsession. Men dialogen fortsätter, och vårt land har traditioner atfförvalta i sitt agerande. Nedrustning m. m. Nedrustning m. m. Utskottet understryker vikten av att nedrustningsarbetetmåste fortgå oberoende av internationella konflikter. Def är nödvändigt atfarbetet intensifieras, iiven om det internationella läget mellan supermakternaeller på andra områden hårdnar. En sådan uppfattning kommer också till uttrycki den snabbt framväxande fredsrörelsen, en opinion som geografiskt ärvästorienferad och som med växande styrka reagerar mot den pågåendeupprustningen därför aft följderna av ett kärnvapenkrig blir alltmer uppenbara. Det är möjligt att en växande fredsrörelse kan få effektpå supermakternas benägenhet för förhandlingar. För förhandlingar fordrasemellerfid att bägge parter är villiga därtill, och så länge motsvarandeopinionsyttringar inte har möjlighet att komma uttryck i torde depositiva effekterna av västvärldens fredsviljeyttringar dröja. Def räcker medaft erinra om att har förbjudit bärande av ett märke med Bibelordetom att svärd skall smidas fill plogbillar. Utskottet redovisar i betänkandet huvuddrageni regeringens svar fill FN:s generalsekreterare inför specialsessionen. Svaretär uttömmande och ger en sammanfattning av syn på def fortsattanedrustnings-arbetet. Trofs de ljusningar som jag fidigare nämnt ger utskottetinte uttryck för någon större optimism inför resultatet av den kommandeFN-sessionen -så länge inte vilja till eftergifter finns hos supermakterna fårförhoppningarna begränsas fill att pågående förhandlingar kan geresultat. Motionerna från vpk är i stort sett likalydande med förraårets, och utskottet har inte funnit skäl att ändra sina ställningstagandentill motionernas yrkanden. Det finns många olika orsaker fill kapprustningen ivärlden: jdeologiska, religiösa, kulturella och etniska. Också kampen områvarorna har betydelse, men atf ensidigt plocka ut en enda faktor somförhärskande anser inte utskottet vara möjligt. När det gäller frågan omsambandet mellan kärnkraftsfeknologi och kärnvapenspridning måste arbetetinriktas på en förstärkt kontroll av utbränt bränsle och en ökad anslutningtill det internafionella kontrollorganet lAEA. Det är dessutom uteslutet attplutonium från svenska kärnkraftverk skulle kunna användas för kärnvapenframställning.Vi fattar själva alla beslut om vidarehanteringen av vårt avfall frånreaktorerna. Flera mofioner har berört frågan om en kärnvapenfrizon i . För fredsrörelsen i vårt land har detta blivit en huvudfråga. Jag kan personligen se flera nackdelar med att denna frågafått en så framträdande ställning i den allmänna nedrustningsdebatten. Låt migge några exempel. En alltför stark koncentrering påNorden som kärnvapenfri zon kan minska engagemanget för andra och meranäraliggande nedrustningsmål. Aktiviteterna kan komma aft döljade av de fem kärnvapenmakterna i skilda uttalanden gjorda utfästelserna 1978att inte använda eller hota använda kärnvapen mot stater utan sådana vapen, des. finner det viktigt att slå fastatt förutsätter att garantierna i sin nuvarande formulering omfattarSverige. Frågan om en kärnvapenfri zon måsteallfid ses i ett större europeiskt sammanhang. Frågan om en nordisk kärnvapenfrizon kan aldrig diskuteras fristående från de säkerhetspolitiska förhållandena,varken i vårt eget land eller i större geografiska sammanhang. Dessa reservationer mot frågan om en kärnvapenfri zon somen huvudfråga i det svenska nedrusfningsarbetet får inte hindra oss att i dettaarbete oförtrutet sträva efter förhållanden som säkrar våra nordiska länder motkärnvapenanfall med bibehållande av vår frihet och vårt oberoende, som ett ledi ett världsomfattande nedrusfningsarbete. har aldrig haft några kärnvapen inom sittterritorium med undantag av sådana vapen på ryska ubåtar som befinner sig ivåra vatten -eller på våra klippor. Däremot har vi kärnvapen stafionerade i vår omedelbaranärhet, med bärare så inriktade atf de bör vara avsedda för mål inom Nordensgränser. Utskottet står fast vid sin uppfattning aft sådana vapen som ett led ien överenskommelse måste dras bort. Ett avtal med supermakterna om en kärnvapenfri zon iNorden kan också komma att innehålla förbehåll som vi aldrig kan acceptera.Grunden i vår neutralitetspolitik är vår suveräna rätt aft ensamma bestämma om vårthandlande, också när vi befinner oss i en krissituafion. På samma sätt får aldrig sådana kontrollinstrument knytastill ett avtal atf vår säkerhetspolitik påverkas genom att avtalet kan användassom ett påtryckningsmedel och därigenom hindra vår frihet att agera i olikasituationer. Frågan om vilka förpliktelser mot supermakterna som ärförenliga med vår neutralitetspolitik hör till de frågor som utreds. Utskottet har erfarit att de nordiska länderna utifrånsina olika säkerhetspolitiska utgångspunkter satt i gång både egnautredningsarbeten och ett gemensamt åsiktsutbyte kring frågan om enkärnvapenfri zon i . Utskottet förutsätter aft detta utrednings- ochkontakfarbete fortsätter för att man skall kunna utröna om en gemensam grundfinns mellan de nordiska länderna i syfte att skapa en kärnvapenfri zon iNorden som ett led i arbetet för ett kärnvapenfritt . Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet finner inteutskottet anledning atf tillstyrka vpk:s krav på tillsättandet av en svenskfemparti-kommission för upprättande av en nordisk kärnvapenfri zon. börjar FN:s andraspecialsession för nedrustning. skall alla världens nationer mötasför att diskutera villkoren för mänsklighetens överlevnad, och resultatet avkonferensen kommer till stor del atf bero på viljan fill eftergifter hossupermakterna. De små nationernas agerande är emellerfid inte betydelselöst.Sverige har av tradition en särställning i nedrustningsarbetet, och dennasärställning kommer aft utnyttjas och fordra ett hårt arbete för aft man skallkunna bidra fill att föra världen ett litet steg närmare det mål som miljardermänniskor eftersträvar: att få leva i fred. Det är därför glädjande att än engång Nedrustning m. m. Nedrustning m. m. konstateraenigheten inför det svenska nedrusfningsarbetet och det vaknande intressedefta arbete röner hos allt större delar av vår befolkning. Jag skall be att fåyrka bifall fill utskottets hemställan på alla punkter. Jag får meddela aft anslag om kvällsplenum nu uppsatts. 35OSWALD (vpk): Det torde inte råda några delade meningar omoron för upprustningarna.