prot · G509107 · 1981-12-31 00:00:00 — I många fallkrävs åtgärder enligt naturvårdslagen för att hindra skador på värdefullanaturmiljöer som inte låter sig repareras. Trots det kärva budgetläget innebär regeringens förslag isjälva verket en höjd ambitionsnivå. Anslaget hålls oförändrat, menmöjligheterna till överföring av mark från domänfonden till naturvårdsfondenresp. enskilda markägare utvidgas och bör enligt propositionen t. v. kunna skeinom en ram av 10 milj. kr. Resultatet av detta blir att vid en given anslagsnivå kanfler angelägna naturvårdsfrågor lösas . tillstyrker såväl principerna förverksamheten som den föreslagna anslagsnivån. Både socialdemokraterna ochmoderaterna har reserverat sig för förslag som i praktiken innebär en lägreambitionsnivå än regeringens när det gäller denna del av naturvården. De bådapartierna har dock reserverat sig på olika punkter, så det tycks som omregeringen ändå får majoritet för hela sitt förslag. Socialdemokraterna har främst invänt mot de ökademöjligheterna till överföringar från domänfonden till naturvårdsfonden liksomde ökade möjligheterna till markbyten. Socialdemokraterna har därvid anslutitsig till sina partikamrater i näringsutskottet, som invänt att man inte kan gåmed på en ordning som innebär att domänverket går miste om produktiv skogsmarkutan att erhålla ersättning härför. Här aktualiseras en principfråga som gällerde offentliga verksamheterna, en principfråga där inte kan dela densocialdemokratiska uppfattningen. , liksom andra ämbetsverks, verksamhet är intenågot självändamål. Den egendom staten förfogar över är inte till för att göraden offentliga sysselsättningen så stor som möjligt eller för att flyttaarbetsuppgifter från enskild till offentlig sektor. slår fast att naturvården är en angelägenarbetsuppgift och att skogsmark skall skyddas från exploatering i de fall denär särskilt värdefull för naturvården. Det är därför fullt rimligt attskogsmark som staten redan tidigare äger används för att underlätta bildande avnaturreservat. Om detta sker genom överföringar från domänfonden tillnaturvårdsfonden eller genom markbyten är inte någon principiellt intressantfråga. Vi kan inte dela uppfattningen att socialdemokraternas önskemål om en såstor areal som möjligt under domänverkets förvaltning skall väga tyngre än deviktiga naturvårdsfrågor det här är fråga om. Anslag inom jord-bruksdepartemen -tets verksamhetsområde Nr 107 Det moderata förslaget liknar detsocialdemokratiska till sina konsekven- Torsdieen den ' " innebär en öppet redovisad nedskärning av anslaget. '' detta också skulle medföra en sänkt ambitionsnivå jämfört med Möjligheterna att i praktiken betala naturreservat på Anslås inom iord- annat sätt än genom engångsbelopp ärbegränsade-jag får härvidlag hänvisa hruksdenarteinen- ''" gällande bestämmelser i naturvårdslagen och expropriationslagen, tetsverksamhets- Utskottet har redan tidigare utförligt behandlat denna fråga, område '''- ''ätta naturreservat medskötselavtal är omöjligt i många av de fall Det återstår bara att konstatera att moderata samlingspartiet värderarden här delen av naturvården lägre, jämfört med vad regeringen Jag yrkar bifall till jordbruksutskottetshemställan på alla punkter utom punkten 16, där jag yrkar bifall tillreservation 1 av m, fl,, samt punkten 36 där jag yrkar bifalltill reservation 7 av och mig själv. På övriga reservationeryrkar jag avslag, AnL 60 (vpk); I detta betänkande berörs en del anslag påskogsbrukets område, I motion 612 har vi föreslagit en höjning av anslaget tillskogsvårdsstyrelserna med 20 milj. kr. Skogsvårdsstyrelserna har som grunduppgift att utövatillsyn över skogsvårdslagens efterlevnad. Vi vet att tillståndet i våraskogsmarker inte är vad det borde vara, något som är vitsordat otaliga gångerfrån denna talarstol. Den rådande situationen ställer självfallet inte barakrav på en effektiv tillsyn. En mycket viktig del i skogsvårdsstyrelsernasarbete utgörs också av information och rådgivning. Med tanke på skogsnäringensbetydelse för landets ekonomi och på den viktiga arbetsuppgift somskogsvårdsstyrelserna har är det anslag som föreslås i budgetpropositionen intetillräckligt, enligt vår och skogsvårdsstyrelsernas mening. Vi tror attsnålheten bedrar visheten om skogsvårdsstyrelserna inte får tillräckligaresurser i sitt arbete. Jag fårdärför yrka bifall till motion 612. Vi har även yrkat på ett högre anslag till skogsvårdandeåtgärder. Det är under bilaga 13 D 6 i budgetpropositionen som vi vill höjaanslaget till skogsvård med 25 milj. kr. Socialdemokraterna har i sin motion krävt en höjning avanslaget med 34 milj. kr. Detta är 9 milj. kr. mera än vad vi krävt. är viväl inte helt överens om fördelningen av det föreslagna högre anslaget. Vi harvissa synpunkter beträffande översiktliga skogsinventeringar och även beträffandeandra förslag, men vi kan ändå ansluta oss till reservation nr 4, Någonmöjlighet att här rösta på de olika delposterna finns ju inte. Att det behövs ökade resurser för skogsvårdande åtgärderbehöver vi väl inte tvista om. Däremot tål det säkert att diskuteras ytterligare var och hur dessa resurser skall användas. En nödvändig åtgärd är att upprätta skogsbruksplaner - det är ju en förutsättning för att man skall fä ett väl fungerande privatskogsbruk - men det är vi tydligen överens om, 2 Utskottet har en mycket kortfattad motivering för avslag pä dessa anslagshöjningar,man avfärdar dem på några rader. Vad som anförs är att man frånutskottsmajoritetens sida biträder regeringens förslag, eller att man intefinner anledning att motsätta sig regeringens bedömning. Man måste här ställa frågantill utskottsmajoritetens företrädare; Är inte den situation som råder påskogsbrukets område anledning nog för att gå längre än vad regeringenförespråkar? I en socialdemokratisk reservation föreslås en höjning avanslaget till byggande av skogsvägar med 22,5 milj, kr. Om man ser till debeviljade statsbidragen under /81, 55 miljoner, finner man att31 % av detta belopp gick till skogsbolag. Utöver anslaget Stöd till byggandeav skogsvägar anslås även beredskapsmedel till nämnda projekt, 1980/81beviljades 8 miljoner av beredskapsmedel. Om man ser till bidraget tillskogsvägbyggnadsföretag i det skogliga stödområdets inre zon, finner man attskogsbolagen erhöll av medlen. Här måste frågan ställas; Finns det andra sätt att användaknappt tilltagna medel för skogsbrukets del än vad som är fallet, dä en stordel går till skogsbolag? Vi tror att så är fallet. Vi anser att man måste seöver bidragsreglerna; det är anledningen till att vi inte kan ansluta oss ytterligare höjning av anslaget. Visserligen säger utskottet att det eventuellt kommer attutgå ett tillskott på 20 milj, kr. av arbetsmarknadsmedel till byggande avskogsvägar. Men detta tar vi inte ställning till här , varför jag intenärmare går in på detta. I betänkandet behandlas också tre motioner angåendefrämjandet av rennäringen, en av dessa från mig själv m, fl. Jag vill bara kortnämna att jag t, v, kan godta vad utskottet här skriver, varför jag inte yrkarbifall till denna motion. I jordbruksutskottets betänkande nr 21 tasockså upp anslagsfrågorna för miljöområdet. Där besvaras yrkandet nr 2 i vpk:spartimotion om miljövården, vilket gäller anslagen för miljöområdet. Av de anslagspunkter som behandlas i betänkandet har vi ivår motion förslag till höjningar på fem. På tre av dessa fem anslagspunkterfinns likalydande förslag till anslagshöjningar i den socialdemokratiskamotionen nr 1921. Dessa tre anslagspunkter har uppföljts i reservafionerna nr12, 14 och 15, som är fogade till utskottsbetänkandet. Jag skall här helt kort beröra de olika anslagshöjningarsom vi föreslår i motion 1044 och som på samtliga punkter överensstämmer med deanslagsframställningar som gjorts av . Anslaget under H 4. Miljövårdsinformation föreslås avregeringen utgå med 2,8 milj. kr. Avräkning har då gjorts med 1,4 milj. kr. somöverförts till anslaget under . Med hänsyn till dennatekniska korrigering föreslår vi i motionen en uppräkning med 1 950 000 kr.till . I motiven för detta ingår att de ideellanaturvårdsorganisationerna skall kunna få viss uppräkning av sina anslag. Vianser det inte rimligt att dessa organisationer skall behöva vidkännas realanedskärningar i sina anslag. Vidare anser vi det viktigt att naturvårdsverketsegen information intekommer i kläm som följd av alltför knappt anslag. Verkets egen tidskrift.Miljöinformation, måste få fortsätta att ges ut i hittillsvarande omfattning,och även den riktade information som blir nödvändig för det nya märkningssystemetför kemiska produkter är angelägen och måste kunna finansieras ur anslaget tillmiljöinformation. Under anslaget H 7. Miljövårdsforskning föreslår vi attregeringens förslag räknas upp med 6 milj. kr. till 48,8 milj. kr. i enlighetmed anslagsframställan. Miljövårdsforskningen har en viktigroll att fylla vid framtagningen av bra underlag för kommande miljöpolitiskabeslut. Sådana beslut kan ha stora ekonomiska verkningar. Exempel härpå ärnormerna för utsläpp av svaveldioxid till atmosfären vid förbränning av fossilabränslen. Det måste vara av stor betydelse att beslut om normer för sådanautsläpp vilar på verkligt saklig grund. För att de skall kunna göra det måstemiljövårdsforskningen få erforderliga medel. Effekterna både pä människorshälsa och på miljön måste vägas in. Därför är det viktigt att sådana projektsom Kol-Hälsa-Miljö kan drivas vidare i avsedd omfattning. Det är också viktigtatt forskningen kring torv och biomassa kan föras vidare inom ramen för enflerårsplan. Sker inte det, riskeras att de gjorda ansträngningarnagår till spiUo. säger visserligen föredraganden att han förutsätter att detkommer att överföras pengar till naturvärdsverket frånenergiforskningsprogrammet för att stödja den sistnämnda forskningen, men vianser att för att den fortsatta forskningen skall kunna säkras måstenaturvårdsverkets anslagsframställan bifallas. Under H 10. Undersökningar av hälso- och miljöfariigavaror yrkar vi på en anslagshöjning utöver regeringens förslag om 800 000 kr.till . Vi anser att det är viktigt att tillräckliga medel finns pådetta anslag för de undersökningar som produktkontrollnämnden, från fall tillfall, kan behöva göra. Det måste vara en angelägen uppgift att ta framvälgrundat underlag för produktkontrollnämndens beslut. nu är beredd att gå ut och köpa tjänster för attkompensera rådande brist på kompetent personal, så måste anslagetkunna ge utrymme för detta. Det är ett viktigt samhällsintresse att klarläggade risker för människor och miljö som bl. a. spridning av tungmetaller ochbekämpningsmedel utgör. Under H 11. Särskilda undersökningar inom miljöområdetm.m. yrkar vi en anslagshöjning utöver regeringens och utskottets förslag med700 . till 8,4 miljoner. Härvid har hänsyn tagits till den budgettekniskaöverföringen av 3,3 milj. kr. från anslaget till budget. Deundersökningar inom miljöområdet som görs med stöd av medel från detta anslagsträcker sig över och kräver långsiktighet i medelsanvisningen,om projekten skaU kunna slutföras på avsett vis. Naturvårdsverketsanslagsframställan har skett sedan en hård prioritering redan gjorts. Att sedangå in och sänka anslaget realt kan rubba hela den långsiktiga planeringen idenna angelägna undersökningsverksamhet. Därför har vi gått med pånaturvårdsverkets anslagsäskande. Under H 14, Stöd till miljöskyddsteknik m, m, yrkar vi påen anslagshöjning utöver regeringens förslag med 6 milj, kr, till 69milj, kr.Sedan anslagen tillmiljövårdande åtgärder inom industrin och anslagen till kommunalaavloppsreningsverk avvecklats, så utgör detta ett av de större anslagen inommiljöområdet. Storleken pä anslaget återspeglar också att det rör sig om enviktig verksamhet. Det har självfallet stor betydelse om vi kan få fram både enmiljövänlig teknik över huvtid taget och en speciell teknik för att minskamiljöstörningar. Därför förordar vi att det beviljas anslag i enlighet mednaturvårdsverkets framställan. Utskottet har på samtliga dessa punkter yrkat avslag pämotionens förslag och bifall till regeringens förslag i budgetpropositionen.Motivet har genomgående varit det ansträngda budgetläget. Debatten om budgetenoch den ekonomiska politiken i stort har ju förts i annat sammanhang, varfördet räcker med att erinra om att vårt parti har en helt annan syn pådessa frågor än vad den borgerliga utskottsmajoriteten har. Därför vidhåller viyrkandena i vår motion 1044 vad gäller miljöanslagen. Med det anförda yrkar jag bifall till motion1981/82:1044, utom i de fall våra yrkanden sammanfaller med reservationerna 12,14 och 15. AnL 61EINAR (): Det svenska jordbruket har visat sig kunnautgöra en trygg stabiliserande faktor i en ekonomiskt svår och långlågkonjunktur. Det är av befolkningen som direkt eller indirekt ärberoende av ett livskraftigt och offensivt svenskt jordbruk, trots attjordbrukarandelen nu går ner till av befolkningen. Det är helt klart att ingen heller i denna debatt eller iandra sammanhang kan bestrida vad jordbruket betyder när det gällervalutatillförsel, tryggandet av det öppna landskapet, regionalpolitiken ochsysselsättningen etc. Jordbrukets folk har, med en större arbetsbörda och enlägre timlön än jämförbara grupper, tagit sin del av ansvaret i en ovanligtlång och besvärande lågkonjunktur. Det svenska jordbruket har med ansvar ochförnuft, respekterande ekologins oskrivna lagar, kunnat förvalta naturresursenjord. Det är mycket värdefullt att vi - trots våra skärmytslingar i dennakammare - kan konstatera att en så stor del av det svenska folket ställer sigbakom dessa värderingar och är berett att uttrycka om inte sin högaktning så ivarje fall sin respekt för det värde som det svenska jordbruket har. Det är glädjande att man också , i en bister ekonomiskverklighet, har kunnat komma fram till ett långsiktigt jordbruksavtal. Parternahar, efter besvärliga förhandlingar, enat sig om de litet mer långsiktigavillkoren för vår livsmedelsproduktion. I samma ekonomiskt svåra läge har regeringenarbetat fram sin budgetproposition. En objektiv iakttagare skulle helt säkertkunna konstatera att regeringen i mycket stor utsträckning har kunnat bibehållanivån på alla anslag. Regeringen har dessutom i långa stycken, för viktigaanslag, kunnat höja nivån och stärka insatserna. Det är rätt att först och främst konstatera detta. Men jagförstår väl att det inte passar , som syftar till att kommaregeringen till livs, att erkänna dessa fakta. har jag undvikit att bemöta de värsta beskyllningarna,som brukar inleda sina anföranden med. eftersom de i regelfaller på sin egen orimlighet. En del kan jag dock, herr talman, inte låtapassera helt utan kommentarer. säger att priserna på mat har rasat ihöjden. När någonting rasar, brukar det inte vara i höjden, utan nedåt. Menbortsett från den finessen, , använder svenska folket nu enmindre andel av den disponibla inkomsten till mat än vad det gjorde i början av1970-talet. Jag vill inte uttala mig om huruvida maten är dyr eller billig, menden andel av den disponibla inkomsten som går till mat motsvarar nu 21,5 %.Detta är unikt i en internationell jämförelse, även om man bortser från attuttrycket disponibel inkomst i betyder att man har betalat en heldel social trygghet som man inte har i de länder med vilka jämförelsen görs.Motsvarande siffra var . Andelen sjönk närlivsmedelssubventionerna kom, och den ligger på . Det kallar jaginte för att "rasa i höjden". Man kan visserligen beklaga attbostadskostnaden är hög, men den andel av den disponibla inkomsten som går tillbostaden är betydligt större än den andel som går till mat. Detta är kallasiffror - inga vårdslösa värderingar. säger att jordbrukets folk har det så besvärligt.Hans omsorg om dessa människor är rörande. Men denna omsorg upplever man inte,när konsumentdelegationen gör sina utspel hand i hand med stora, kollektivaorganisationer. Jag hoppas att det är som har befälet, när manfrån den sidan skall ta ansvar för de sysselsatta i jordbruket. Jag är litet tveksam om hur har tänkt sigatt man i en ny jordbruksutredning skulle skapa ökade resurser för jordbruketsfolk. På grund av debattreglertia fick han inte tillfälle att svara på defrågorna när jordbruksministern ställde dem, men han har tillfälle att göra detnu. lärhnade en lång rad beskrivningar ochsade att vi måste ha en tryggad livsmedelsförsörjning. Men det har vi ju! talar t. o. m. om "besvärande överskott". Jag talar aldrig ombesvärande överskott. Det måste vara enbart en lycka för ett land att ha entillgång på livsmedel som är större än vad landet behöver, i all synnerhet närdet inte är mer än 3.6-3,av den yrkesverksamma befolkninjgen sorh skapardetta. Jag kallar det inte heller för överskott; här svenska folket kan unnasig att avstå från att äta framdelen på djurkroppen och importerar bakdelarfrån det svältande , Dä är det inte så stora bekymmer med överskotten idetta land. Inom en gren av animaliepiroduktionén svarar ett enda företag förhela det s, k, överskottet. Jag har svårt att hänga med i debatteh, när manbetecknar detta som en olycka för landet - i en situation, där en endaepidemisk sjukdorri plötsligt ändrar alla produktionsförutsättningar. När det gäller tryggad livsmedelsförsörjning, vill jagalltså påstå att det inte är något problem. Vad gäller kvaliteten, som också nämndes, skall vi varamycket stolta och glada över att kunna erkänna att vi har världens strängastelivsmedelslagstiftning, Alla de undersökningar som görs av livsmedelsverketger besked om att vihar hög kvalitet inom den svenska livsmedelsindustrin, vid distribution,förädling och hantering. Även vad gäller förekomst av restsubstanser ellerfrämmande kemikalier ligger mycket väl till vid internationellajämförelser. Nästa punkt gällde att vi skall ha rimligalivsmedelspriser. Jag har beskrivit var den nivån ligger. Jag vill inte uttalamig om den är hög eller låg, men den är betydligt lägre nu än den var i börjanav , Det är inget dåligt betyg på hanteringen av den ekonomiskapolitiken i en långvarig lågkonjunktur. En punkt är kvar, och det gäller frågan om att de som ärsysselsatta inom jordbruket skall ha en social och ekonomisk standard som ärlikvärdig med jämförbara gruppers standard. Socialdemokraterna har tidigarevarit väldigt kritiska mot denna målsättning. Och målet har varit svårt attuppnå - det medger jag. Vid en jämförelse mellan dem som är sysselsatta inomjordbruket och jämförbara grupper, framgår det av sofistikerade undersökningar,som gjorts av jordbruksnämnden, att klyftan har minskat frånca 15 000 till ca 7 000, Mätningstekniken vid undersökningarna har diskuterats,men jag bortser från det. Om man alltså accepterar tekniken har klyftan minskatnågot. Men det verkar som om anser att denna klyfta alltjämtär för stor, och han vill med en ny utredning se till att få bort den helt. Detlåter mycket lovande-men han borde kunna peka på en enda realistisk detalj somgör att man kan komma fram till målet att få bort klyftan. Vad gäller betänkandet i övrigt vill jag säga att det ärhelt klart att man skulle önska att resurserna hade varit rikligare i fråga omalla de punkter som rör miljökvalitet, särskilda miljöundersökningar,miljövårdsforsknihg osv. Här har regeringen tyvärr sett sig nödsakad att göraprutningar i förhållande till verkens petita. Jag vill dock erinra om att dettainte är helt ovanligt. Jag har aldrig upplevt att någon tidigare regering harkunnat tillgodose verken exakt enligt deras petita. Det skall bli intressantatt se om något sådant kommer att hända . Jag vill dock säga att det är med glädje vi konstateraratt regeringen har kunnat plussa på en rad anslag: när det gäller miljökvalitetmed 1,5 milj, kr,, särskilda undersökningar , miljövårdsforskning med2,5 milj, kr, etc. En del andra sådana anslag har också kunnat ökas - det rörsig här om något försiktigare höjningar, det skall jag gärna erkänna. På det här området bjuder socialdemokraterna över litet påalla anslag, och bjuder litet under i en del fall. Då kanske mankan dra den slutsatsen, att anslagen ligger rätt väl till i förhållande tillden ekonomiska situation vi har. I den fortsatta debatten kommer FilipJohansson att behandla de frågor som rör skogen. de som rörstatens maskinprovningar och de som rör skördeskadeförsäkringen.Reservationerna 8. 9, 10 och 11 har redan berörts av . Jag villtill sist något kommentera reservation 17. Det är härfråga om ett alldeles nytt förslag. fattade viett riksdagsbeslut med anledning av en proposition om toxikologiskmiljövårdsinformation. Socialdemokraterna har här en reservation, där de ihuvudsak understryker ambitionsnivån och där de vill ha speciella utredningarpå en del punkter. Jag vill, herr talman, säga att det i det här fallet kanskeär förståndigt att låta det gjorda ställningstagandet få träda i kraft,så att verksamheten kommer i gång och vi kan se varthän det bär, innan viändrar på detta med ett riksdagsbeslut. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservation nr 1 och i övrigt till utskottets hemställan på alla punkter. AnL 62 () replik: När recenserar mitt anförandevill han göra gällande att mitt enda intresse i det här sammanhanget är atthitta möjligheter att angripa regeringen. Men det är inget självändamål.Uppgiften för oss som representerar oppositionen är ju att kritisera ellerberömma regeringens politik. När jag har resonerat om jordbrukspolitiken i dethär sammanhanget har jag kommit fram till slutsatsen att det finns anledningatt känna oro för framtiden när det gäller utvecklingen inom jordbruksnäringen.Detta ville raljera bort. Men det är en ärUgt känd oro, och denoron gäller inte enbart hur framtiden skall te sig för jordbrukarna utan ocksåför konsumenterna. Jag har alltid sagt, när vi har resonerat om de härfrågorna, att förutsättningen för att vi skall kunna bedriva en brajordbrukspolifik i det här landet är att den kan mötas med förtroende av bådejordbrukare och konsumenter. sade vidare - om jag förstod honom rätt -att det inte finns någon anledning att tillsätta en ny jordbruksutredning. Hanskildrar förhållandena inom näringen i stort sett i rosenrött. Men jag hämtarmina informationer inte minst frän de jordbrukare jag kommer i kontakt med imin valkrets - de ringde mig och ville att jag skulle komma ochresonera om jordbrukspolitik, för att de kände sig oroliga - och de konstateraratt den ekonomiska politik som den nuvarande regeringen har fört inte har varittill gagn för utvecklingen inom jordbruksnäringen. De konstaterar också att denhar "spillt över" sina negafiva konsekvenser på jordbrukets område.Den har drabbat detta område på samma sätt som den har drabbat samhället iövrigt: de bäst ställda grupperna har klarat sig hyggligt, och de svagastegrupperna såväl bland konsumenter som bland jordbrukare har fått ta smällarna.Jag föreställde mig att och jag på den punkten hade gjortgemensamma erfarenheter. Men det tycks inte vara så. Det är mot bakgrunden avmina erfarenheter som jag kommit fram till att det finns skäl att med detansvar vi måste känna för näringens utveckling framöver - både i vad avserjordbrukare och konsumenter - göra en översyn som också skulle omfattaeffekterna av den förda ekonomiska politiken i distributionsledet och iförädlingsledet. Detta är nödvändigt för att vi skall kunna trygga de mål förjordbrukspolitiken som vi uttalat oss för här i . AnL 63EINAR () replik; Det här inlägget av varoerhört intressant. Såvida jag inte helt felbedömt innehållet i vad han sade,är detta tongångar Som både innehåller en viss realism och som nästan innebären utsträckt hand. Något sådant har jag inte upplevt tidigare från herr viceordföranden. Jag tror visst att det ligger allvar i detta att SvanteLundkvist nu verkligen blivit omskakad av jordbrukare, som tydligen har nåttfram till honom och som han uppenbarligen lyssnat till. Visst finns det jordbrukare som har det kolossaltbesvärligt. Men varför i all världen, , höll ni då på underhela den tid som vi förberedde det jordbrukspolitiska beslutet och bekämpadevår avsikt att skriva in inkomstmålet?