prot · G509140 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta sparar även pengar genom minskadesjukvårdskostnader och, inte minst, genom att man förebygger invaliditet iframtiden. Utskottet kan därför inte tillstyrka den motionen. Iett samhälle där vuxnas relafioner blir allt kortvarigare, där äldre fidersföräldrarelafioner är avlägsna både rumsligt och i fid, ställs även stora kravpå samhället för att ge barnen en trygg fillvaro. Relationsproblem måstenaturligtvis bearbetas. Krav från olika håll, yrkesliv, boende och materiellvälfärd har inte givit harmoniska människor. God livskvalitet är ett begreppsom i sig rymmer en ny dimension. Förändringar i samhällets sätt att fungera,närhet mellan arbete och boende, kontakt med äldre generationer, gemenskap med grannar- är inte det sätt att skapa bättre förutsättningar för att människor skallvåga skaffa barn och sedan orka med att sköta och fostra barn? Engod barnomsorg, som finns att fillgå när föräldrar förvärvsarbetareller studerar, är också vikfig för att komplettera familjens barnomsorg.Möjlighet till vuxenkontakter i en öppen förskola när man själv väljer attvårda sina barn i hemmet är posifivt. Deltidsförskolan ger glesbygdsbarn ochbarn fill hemarbetande sfimulans och gruppträning. Denya förenklade reglerna för den kommunala barnomsorgen ger större möjlighet förkommunerna att utnyttja befintliga resurser, och detta har hälsats med glädjeute i kommunerna. Det är inte enbart centralt fastställda normer om ytor ochpersonaltäthet som för god barnomsorg. Under den fid som vi haft enintensiv utbyggnadstakt i den kommunala barnomsorgen har en mängd erfarenhetervuxit fram ute i kommunerna, och de är en garand för fortsatt god kvahtet.Statsbidragssystemets utformning jämställer alla kommunens insatser inombarnomsorgen, även fortbildningen, och det är posidvt. väljer kvinnor i stor utsträckning att arbeta på deltid. Ansvar för hem ochhushållsarbete ligger fortfarande dll största delen hos kvinnor. Det finns ävenett önskemål från många föräldrar att själva kunna vårda sina barn underbarnens tidiga levnadsår. Tyvärr saknar många ekonomiska förutsättningar attvälja det alternafivet. Den särskilda föräldrapenningen ger föräldrarmöjlighet, att - månaderna 10-12 - välja att vårda barnet meden ersättning av . per dag, lika för alla. Alternafivt kan denersättningen utgå om man väljer att avstå från förvärvsarbete fram till dessbarnet fyllt . Vid nedsättning av arbetstiden utgår även dennavårdnadsersättning. utreder f. n. möjligheten attförstärka flerbarnsfamiljernas ekonomi och även småbarnsföräldrarnas möjlighettill ekonomiskt stöd för en vårdinsats. hänvisar 4 protokoll1981/82:140-144 Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. till den familjeekonomiskakommittén när det gäller krav på vårdnadsersättning och stöd tillflerbarnsfarniljer. Detta betraktar vi från som ett svar på demotionskrav vi ställt i vår familjepolitiska motion. Möjlighetertill kontakter generationer emellan är, som nämnts, ofta små. Pensionärer utgörhär en resurs och är ett uppskattat inslag i barnomsorgsverksamheten. Fadderverksamhetpå daghem prövas f. n. av Röda korset. Alla som känner till Röda korsetstidigare pionjärarbete, exempelvis med hemsamariter, barnsamariter ochmatdistribution till pensionärer, har även nu förhoppningar om att dennafadderverksamhet med pensionärer i barnomsorgen fyller ett behov. Verksamhetenär väl värd att uppmärksammas och är ett försök att skapa kontakt mellangenerafionerna. Även från kommunalt håll visas intresse för att bygga pådet initiativet. Detvore naturligtvis önskvärt med en fortsatt snabb utbyggnad av den kommunalabarnomsorgen. Tyvärr medger f. n. inte den ekonomiska situationen detta. Trotsdet sker faktiskt en utbyggnad. Andra vägar för att klara barnomsorgen måste nuprövas. Diskussionen om innehållet i barnomsorgen kanske löser en del avproblemen. Den dialogpedagogik som fillämpas är synnerligenpersonalkrävande, och där är det tänkbart att man genom en annorlundagruppindelning kan ge barn i åldern från en mera strukturerad omsorg.Det ligger då nära till hands att föreslå en tidigare skolstart som en lösningpå det problemet. Även denna fråga är under utredning, och det-utredningsresultatet bör kunna ge en vägledning för fortsatt planering. Detpågår alltså ett intensivt arbete med att klara de barnomsorgskrav somföreligger och att samfidigt ge familjerna möjlighet att själva vårda sinabarn. Valfriheten är viktig för familjernas del, och den fulla valfriheten nåsförst när den kommunala barnomsorgen täcker efterfrågan och när barnfamiljernaäven får en ekonomisk ersättning för sin vårdnadsinsats. Meddetta vill jag, herr talman, yrka bifall till hemställan i socialutskottetsbetänkande nr 41 och avslag på de till betänkandet fogade sju reservationerna. Idetta anförande instämde och (båda 56 ANN-CATHRINEHAGLUND (m) replik: Jag har redan sagt att det är viktigt att verkaför en god miljö för barn och för barns säkerhet. Men vi moderater anser att ensamordning av de insatser som skulle kunna behövas kan avsocialstyrelsen. Många har ansvar för barns miljö och säkerhet. Det harföräldrarna, förskolan, skolan och kommunerna. Barnen måste få växa upp i engod miljö, och deras säkerhet måste beaktas. Den eventuella samordning som kanbehöva ske kan som sagt av . Detsägs också i budgetproposifionen att omorganisationen fill egen myndighet förbarnmiljörådet har inneburit betydande ökningar av arbets- uppgifternavadgällersåvälverksamhet som administrafion. Detta bekräftar Nr 140 att när man omorganiserarett organ till egen myndighet, så medför det ofta Torsdaeen den enökning av administration och kostnader. 57 () replik: Jag tror att det förhållandet att barnmiljörådets verksamhet harutökats också beror på att det finns ett stort behov av den verksamheten. Jagser det som väsentligt att man får fortsätta det påbörjade arbetet och ser detinte som någon fördel att i ett uppbyggnadsskede överföra rådetsarbetsuppgifter till , där man är utsatt för en speciellpress, eftersom man skär ner rätt påtagligt i organisafionen. Meddetta, herr talman, tycker jag att den argumentation och den debatt som harförts omkring barnmiljörådet kan anses vara avslutad. Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. Anf.58 () replik: Risken är att man underlåter att påandra områden verka för barns miljö och säkerhet och hänskjuter det hela tillbarnmiljörådet. Jag tycker att det är viktigt att alla krafter i samhälletverkar för god miljö för barnen och för deras säkerhet. Det är ett ansvar somvilar på oss alla. Den eventuella samordning som behövs kan, som jag sade,av . 59 (vpk): De rättigheter på det sociala området som arbetarrörelsen har erövrat isin kamp för bättre levnadsvillkor utsätts för öppna angrepp av borgerhgheten.Det är fråga om angrepp på en bred front. Pensionärerna har fått det sämre. Avgifternainom sjukvården har höjts. Vårdresurserna tunnas ut. Planerna på en utbyggdbarnomsorg saboteras. Attacker riktas också mot den nödvändiga socialaverksamhet som kommuner och landsting bedriver. Desociala försämringarnas polidk måste bekämpas och ersättas med en medveten ochplanmässig utbyggnad av den gemensamma sektorns sociala verksamhet. Det är påså vis vi skulle kunna skapa förutsättningar för fler arbeten och för enförbättrad samhällsekonomi. Detta är också en kamp för social rättvisa. Härråder alltså en nära nog fullständig oenighet, oavsett att det är valår,. Även om som honungslen, habil regeringsadvokatkan inhösta beröm av socialdemokraten , fortsätter vänsterpartietkommunisterna att ställa sina förhoppningar till att en seger förarbetarparfierna i höstens val skall leda fill en radikalt annorlunda politikän den som de borgerliga partierna har fört . Detgäller även de områden som diskuteras i det nu aktuella betänkandet. Detskulle visserligen inte alls ta emot för mig att utanför den här kammaren önskaGabriel personhgen lycka till i hans nya befattning, men här pågår junu en polifisk debatt, och den gäller betydhgt Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. viktigareting än att skall bli högste chef förbrännvinsförsäljningen i . Vpk kräver i motion 562 att en höjning av barnbidragenpåbörjas. Denna skall enligt vårt förslag inriktas mot värdesäkrade barnbidragtill av basbeloppet. I en första etapp under /83 förordarvi i motionen en höjning till av basbeloppet. Det skulle ge ett barnbidragpå . per barn och år. Statens kostnad för denna första reformetappunder det förestående budgetåret uppgår till 945,8 milj. kr. Vpk bedriver ingen överbudspolitik och inte någonansvarslös ekonomisk politik. Vi har ett sammanhängande alternativ tillregeringens statsbudget, där vi också anvisar finansieringen. Vi utgår från attstatsbudgeten måste inriktas på tre huvuduppgifter: att bekämpa arbetslösheten,att förbättra folkrnajoritetens levnadsstandard och att försvara de socialarättigheterna. Det innebär en samhällsekonomisk expansion, och sammantagetutmynnar vårt budgetalternativ i en ökning av budgetens underbalansering med5,. De största posterna i vpk-förslagets inkomstökningar är ensärskild arbetsgivaravgift på , tänkt framför allt för kampenmot arbetslösheten, införande av moms på aktie- och värdepappershandeln påbörsen, som skulle ge statskassan , en engångsskatt påstora förmögenheter i storleken , indragning av övervinsternapå vattenkraften -1,3 miljarder- och upphävande av skattelättnaderna påakfiefonds- och skattefondssparandet på 500 milj. kr. Vi menar att vårt alternativ är ett sätt att gesamhällsekonomin en akfiverande injekfion. Vi menar att vårt budgetalternafivockså innebär en pohtik som skapar arbete. Det är nödvändigt med en sådanpolitik, om vi vill börja marschen ut ur krisen. Vi har här etthelhetsperspektiv som utgår från uppfattningen att det också finns kvalitafivaskillnader mellan olika slags pohtik- inte bara kvantitativa. Det går alltsåinte att bara mekaniskt jämföra utgifts- och inkomstposter- den ekonomiskapolitiken har också sina syften och sin dynamik. De borgerhga regeringarna har lyckats väl med attomfördela till förmån för sina egna klassintressen. Deras politik haraccepterat den ökande arbetslösheten och lyckats med den påtagna uppgiften attpressa ned realinkomster och sociala rätfigheter för folkflertalet, förlöntagargrupperna. Vpk:s polifik har ett långsyftande perspektiv. Men vibehöver för dagen inte utvidga denna debatt. Vår helhetssyn leder fram till enrad konkreta förslag, som sammantagna innebär en mer expansiv ekonomisk politikän den borgerliga regeringens polifik. har i och för sig redan viktiga delar av vpk:s samladealternativ diskuterats och nedröstats i . Kvar står bl. a. någrakonkreta krav som berörs i det betänkande vi nu behandlar. Vi har dock inteanledning att inte stå fast vid kravet på en höjning av barnbidraget till 20 %av basbeloppet. Det är en social rättvisefråga, och utskottets talesmän idebatten har inget att vinna på att här återkomma fill de kära klyschorna om Om ökade barnbidrag i enlighet med vpk-motionenskulle kosta 945,8 miljoner, så skulle t. ex. en 10-procentig omsättningsskattpå akfie- och värdepappershandeln - som vpk också har föreslagit - kunnainbringa i ökade inkomster till staten. All aktie- och värdepappershandel vid börsen är frifrån indirekt skatt. Anser utskottets företrädare och borgerhgheten i övrigtatt detta är rättvist? Skall barnfamiljerna drabbas av att kapitalägarna gårfria från en skatt som betalas i alla likvärdiga sammanhang? Vpk bedriver ingen överbudspohtik. Skulle tilläventyrs rösta för vpk-mofionen om höjda barnbidrag, skulle regeringen, om dendärvid kom i allvarligt budgetbryderi, kunna lösa problemet genom att införamoms på aktiehandel eller föreslå den engångsskatt på stora förmögenhetersom vpk föreslagit och som skulle ge full täckning för barnbidragshöjningen.Genom engångsskatten skulle regeringen också kunna lämna ett litet bidrag politik som bekämpar en inflationsdrivande spekulation. Så till vpk:s mofion 2139, som också berörs i dettabetänkande och som gäller bosättningslånen. Vpk har redan från början motsattsig a-weckling av bosättningslånen och föreslår därför i mofion 1625 ombostadspolitiken att de skall återinföras. Vi menar att bosättningslånen måste återinföras ochförbättras i förhållande till vad de var. Återinförda bosättningslån böranpassas fill kostnadsutvecklingen genom att högsta lånebelopp höjs . Det är i detta sammanhang anmärkningsvärt att regeringenoch riksdagsmajoriteten aldrig lyssnade på den sakligt tungakrifik som framfördes från och dess anställda. Avvecklingen avbosättningslånen ger ju ingen reell besparing utan leder tvärtom till ökadeutgifter för samhället. För /82 anslogs 80 milj. kr., och degjorda beräkningarna visade att det skulle flyta in 80 milj.kr. till statskassan, medan räntan på dessa 80 milj. kr. därutöver skulle gestaten ytterligare 25 milj. kr. I sin iver att åstadkomma försämringar för landetslåginkomsttagare väjer regeringen och riksdagsmajoriteten alltså inte ens föratt godta en förlust för statskassan på.25 milj. kr. Tala om att låta ideologingå före samhällsekonomin! Slutligen, herr talman, berörs i föreliggande betänkandevpk:s motion 1126 om behörighet för tjänstgöring inom barnomsorgen, en motionsom det fallit på min lott att tala om. har det ju alldeles förts endebatt om barnomsorgen, dess kvalitet och kvantitet, utbyggnad och normer. IngaLantz har redogjort för vpk:s alternafiv på dessa områden. Vpk är t. v. detenda parti som värnar om förbättrad kvalitet och vidhåller kravet på attfidigare beslutad utbyggnad av barnomsorgen skall genomföras. I mofion 1126 är det fråga om den allmänna behörigheten.Vpk anser att denna allmänna behörighet nu måste börja gälla. Den personal somi dag arbetar utan formell utbildning inom barnomsorgen måste enligt vår meningerbjudas utbildning med full lön under utbildningsfiden. Ekonomiskt stöd tiU barnfamiljer, m. m. Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. Jag yrkar bifall till vpk-motionerna 562 och 1126. När det gällerfrågan om bosättningslånen tillgodoses vpk-motionens krav helt i reservation 3av m.fl., varför jag även yrkar bifall till denna reservation. 60 () replik: . Herr talman!Om hade lyssnat på mitt första inlägg, hade han fått klart för sigatt vi inte håller med de borgerliga om deras polifik. Vad jag sedan sade tillGabriel hör inte till den saken, utan jag uttalade där en ärlig meniiigom hans insatser inom politiken, där han är en gentleman. Sedanmåste jag säga att vi sällan hört en sagoberättare av större mått än RaulBlucher. Han står och säger i kammaren att vpk inte för någon överbudspolitik.Vad har ni annat för någonting att bjuda på? 61 (vpk)replik: Om hade lyssnat fill mitt första inlägg hade han fåttklart för sig på vilket sätt och med vilka argument jag bestriderbeskyllningarna mot vpk för en överbudspolifik. Vi har utformat en alternafivekonomisk politik, och där finns också resonemang om vad en arbetsskapande,expansiv polifik leder fill. Jagkan också rekommendera att läsa vad en honom kanske närstående ekonom, , skriver. Han beskriver det perspektiv som socialdemokratin tillsammans med borgerligheten tyvärr har gått med på, den verklighetsbild som tydligen är talesman för. Sedanfill första inlägg: Jag kan i och för sig förstå berömmet förGabriel gentlemannamässighet. berömde emellertid ocksåGabriel för hans tal om solidaritet. Men med den politik som regeringenför och har fört är det inte fråga om någon solidaritet när det gällerbarnomsorgen. Det är kvalitativa försämringar och neddragningar avutbyggnadsmålen. Och där finns en stor och avgörande skillnad. - väl att märka - om en bred poHtisk enighet om hela socialpolitiken. Dåfår jag fråga om han deltar i denna breda politiska enighet. Anf.62 () replik: skilja på sak och person. delar jag inte allmänna inställning när det gäller detbetänkande vi nu behandlar. Där har vi reserverat oss - om harsett det. Sedanbhr det inte bättre hur mycket än säger i talarstolen: vpk förändå lika mycket en överbudspolitik. Det går helt enkelt inte för folk att tropå vpk. 63 (-)*: I det aktuella utskottsbetänkandet behandlas två motioner med mig sommotionär. Denförsta motionen, 1747, gäller huvudmannaskapet för förskolan. I den motionenhar det föreslagits att får ett tilläggsdirektiv attöverväga förskolans överförande till samma huvudman som . Frågorsom gäller samverkan mellan förskola och skola har kommitalltmer i förgrunden. Det gäller skoldebatten och i fråga om motioner ochpolidska åtgärder. Ett hinder för samverkan är de skillnader i arbetssätt ochmetoder som växt fram under ledning av skilda huvudmän. År1981 tillsattes med uppgift att belysa samverkan mellanförskola och skota. Kommittén har senare fått i dlläggsdirekdv att förutsättningslöstöverväga för- och nackdelar med en sänkt skolpliktsålder. Om skolgången blirobligatorisk för sexåringar - de som går i obligatorisk förskola - måstefrågan om huvudmannaskapet lösas. Oavsett om skolpliktsåldern sänks eller ej ärfrågan om huvudmannaskap en angelägen fråga. En växande samverkan ochintegradon torde klart underlättas om de båda skolformerna lyder under sammahuvudman. Jaghar begärt att skall ge tilläggsdirekdv dll denna kommitté. Motionenhar blivit avstyrkt, men jag förutsätter att kommittén ändå inte kan kommaförbi denna synpunkt. Denandra motionen, som jag har avgett tillsammans med flera andra, gällergrundvärderingar för förskolan. Dethar förts och pågår en debatt i landet. Och uttalade sig föregåendeår om vikten av klarare vägledning för den pedagogiska verksamheten i förskolanoch uppmanade att fortsätta med att konkrefisera förskolansmålsättning. utgav som ett led i detta 1981 arbetsplanenFörskolans pedagogiska verksamhet - mål och inriktning. Ett av de femämnesblocken i denna plan är omvärldsorientering, där momentet etik ingår.Frågan om behovet av en klarare etisk målsättning och tydligare anvisningar förhur barns livsfrågor skall besvaras har emellertid enligt vår-mening ännu intefått en tillfredsställande lösning. Dåriksdagen 1973 antog förskolelagen förutsattes att livsåskådningsspörsmålskulle behandlas i förskolan och barnens livsfrågor positivt besvaras.Samfidigt uttalades farhågor för att personalen kunde överföra ensidigavärderingar på barnen. Det är ofrånkomligt att dessa farhågor på många hållbesannats. Det är här inte bara fråga om ett akfivt överförande av åsikter;också ett undvikande att ta upp livsfrågor enbart därför att personalen saknarutbildning i dessa frågor innebär en påverkan. Behovetav klarhet och beredskap på detta viktiga område ökar, när allt flerinvandrarbarn går i förskolan. De kommer med sociala, religiösa och Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. Fr. o. m. 1982-04-29tillhör ej längre . Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. kulturella värderingar somskiljer sig från det omgivande svenska samhällets. Viddet stora grundskolebeslutet framstod det som angeläget att alla föräldrar medsamma förtroende skulle kunna sända sina barn till skolan. Man lade vikt vidatt formulera en grundvärdering som alla med en demokratisk grundsyn kundeacceptera och som ägde fillräcklig pregnans. Denna p.rundvärdering uttrycktespå följande sätt: "Skolanskall därför utveckla sådana egenskaper hos eleverna som kan bära upp ochförstärka demokratins principer om tolerans, samverkan och likaberätfigandemellan människorna. Att väcka respekt för sanning och rätt, för människansegenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rätten till personligintegritet är en huvuduppgift för skolan." Samma målsättning gäller förgymnasieskolan. Utskottetframhåller betydelsen av att i omvärldsorienteringen de stora rehgiösahögtiderna ägnas uppmärksamhet. Det är bra. Men varför då inte också göra klartför både föräldrar och personal i förskolan att dessa högtider har sin grund irespekten för sanning och rätt och att ärligheten, i all sin ensidighet, är enetisk värdering, som bör främjas? Kanärligheten främjas bättre och enklare i förskolan än genom attgrundskolebeslutet, såsom vi återgett det, även förankras i den konkrefise-ringav förskolans målsättning som utskottet efterlyser? Motionärernashemställan under mom. 1 torde kunna stödjas av alla medlemmar i dennaförsamling. Ett sådant stöd i form av ett beslut skulle stärka de krafter inombarnomsorgen som arbetar för en ny generation samhällsmedborgare, för vilkasnatteri och skattefiffel är någonting lika felakfigt, som man därför klararupp om man - såsom mänskligt är - råkar handla fel, eftersom man förankrat sintillvaro i sanning och rätt. Jag ber att få yrka bifalltill motion 2094. I detta anförandeinstämde (). 64 (): I motion 549 har och jag tagit upp problemet attdeltidsförskolan på sina håll tenderar att helt uppslukas av daghemsverksamheten. Dethar blivit allt vanligare att daghemmen organiseras i syskongrupper med barn ivarierande åldrar från 1 och ända upp fill . Syskongrupps-indelningen harfördelar på så sätt att små barn lär av sina äldre kamrater och att de äldrelär sig att ta hänsyn och ta ansvar för de yngre - i väl fungerande grupper. Detfinns också exempel på att syskongrupper med den här spännvidden i åldrar intefungerar särskilt väl. De äldre barnen vill söka sig fill jämnåriga, vägrarinte så sällan att gå till sitt "dagis" - och den här dagisvägran kanuppträda . Dentendens som vi velat peka på - nämligen att deltidsförskolan, särskilt istorstadsområdena, uppslukas av daghemsverksamheten - för det onda med sig attsexåringarna inte får möjhghet till en ålderssammanhållen pedagogisk träninginför skolstarten. Det bör enligt min mening i stället vara en strävan attnärma deltidsförskolans verksamhet till skolans för att bl. a. åstadkomma enmjuk och odramatisk intagning i årskurs 1 och, för dem som inte visar sigskolmogna, en återgång till deltidsförskolegruppen. Det statsbidrag som utgår som ett procentuellt bidragtill de kommunala kostnaderna för all barnomsorgsverksamhet inkl.deltidsförskola och öppen förskoleverksamhet möjliggör en förbättraddeltidsförskoleverksamhet och gynnar de glesbygdskommuner som inte har vare siganledning eller ekonomiska möjligheter att satsa ytterligare på utbyggnad avdaghemmen. I stället väljer man där att erbjuda andra former av barnfillsyn,ofta i en kombination med deltidsförskola. Deltidsförskolan, den förskoleverksamhet somkommunen har en obligatorisk skyldighet att anordna, är en oerhört värdefull,ja nödvändig, verksamhet för barnet året före skolstarten. Syftet med motion549 är att peka på den risk som föreligger att avsikten med deltidsförskolanförfuskas och att sexåringarna på sina håll går miste om den ålderssamlade gruppverksamheten,träningen inför första skolåret. Svaret påmotionen är både utförligt och positivt. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna och iövrigt till utskottets hemställan. Ekonomiskt stöd tih barnfamiljer, m. m. I detta anförande instämde (). Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1(allmänna barnbidrag) I en förberedande votering biträddes reservation 2 av KarlLeuchovius m. fl. med 64 röster mot 17 för motion 562 av m. fl. 215ledamöter avstod från att rösta. I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 1 avGöran m. fl. med 148 röster mot 64 för reservation 2 av KarlLeuchovius m. fl. 85 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 149röster mot 148 för reservation 1 av m. fl. Mom. 3(bidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar) Utskottets hemställan bifölls med278 röster mot 19 för utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 405 av m. fl. Punkt 4(frågan om införande av bosättningslån) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 148 förreservation 3 av m. fl. Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. Mom.1 (målsättningen för utbyggnaden av barnomsorgen) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för motion 674 av m. fl. Mom.2 (överläggningar med kommunerna om barnomsorgsutbyggnaden) Utskottetshemställan bifölls med 279 röster mot 17 för mofion 674 av m. fl. Mom. 'Z (inriktningen avbarnomsorgsutbyggnaden)