prot · G50932 · 1981-12-31 00:00:00 — De arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärdernainnebär eljest att man flyttar sysselsättningsproblemen mellan regionerna. Ochdet är, herr talman, värdefullt att arbetsmarknadsministern i sitt svar gavuttryck för vikten att rätta till de långsikliga balansproblemen. Genom generellt förbättrade villkor för näringslivet kanman bevara och utveckla existerande verksamheter inom jordbruk, industri,handel och turism. En verklig drivkraft och företagaranda kan inte skapas omman först utarmar dessa näringar genom höga pålagor och sedan försöker att iefterhand reparera skadorna genom subventioner. De viktigaste åtgärderna skall därför åstadkommas genomgenerellt verkande ekonomisk-politiska åtgärder, främst på skatteområdet. Mendet krävs också en offensiv politik på en lång rad andra områden. Jag skalldärför, herr talman, la upp ett viktigt ämnesområde, som särskilt berörSkaraborgs län. Och jag skall till skillnad frän berika dennainterpellationsdebalt med en rad förslag till konkreta åtgärder. är ett av landets främsta jordbrukslän. Irunt tal utgör jordbruksproduktionen i vårt län inte av Sverigestotala produktion. Jag har väckt en motion, vari jag efterlyst åtgärderför att öka vår förädling av livsmedel - främst för all öka vår export. Genomdylika åtgärder torde vi kunna utbilda och engagera fler människor inomjordbruket och inom livsmedelsproduktionen. Att särskilt satsa på utbildningav unga människor i dessa tider med hög ungdomsarbetslöshet skulle vara mycketpositivt och innebära en god investering för framtiden. Det behövs flermänniskor för att förädla livsmedel än för att enbart producera råvaror. Delinnebär ett bättre kapacitetsutnyttjande. En breddad förädlingsverksamhetinnebär dessutom en ökning av avsättningsmöjligheterna för trädgårdsnäringenoch också av förutsättningarna för odling av special- grödor.Till delta kommer en ökad riskspridning och möjligheter att utjämnasäsongsvariationerna. Min slutsats kan bara bli en: Samhället, staten, måste påallt sätt initiera åtgärder som förbättrar betingelserna för export avförädlade livsmedel. Det är angeläget all vi på alla sätt motverkar dennegativa utveckling inom denna sektor som har förutspåtts i industriverketsutredning. I verkets betänkande om livsmedelsindustrin påstod man 1979, altlivsmedelsindustrin skulle minska sin sysselsättning med 6 000 personer framtill 1985. Jag utgår från att arbetsmarknadsministern har tagit del av dettabetänkande. kan vi i dagstidningarna läsa om en utredning somredovisade sitt betänkande i går. Där varnar man för den nuvarandeuppläggningen av produktionsinriktningen. Det är en kommitté inomlantbruksuniversitetet som vill initieraåtgärder för att fäborl de nuvarandedyra överskotten. Dessa uppgifter i massmedia gör det än mera angeläget att vianstränger oss ännu mer för att åstadkomma en omläggning mot en ökadförädlingsverksamhet för avsättning på exportmarknaden. överlämnade en arbetsgrupp några intressantaförslag till regeringen som remissbehandlas. Med utgångspunkt i dessa börregeringen snabbt komma med ett ålgärdspaket för all stärka sysselsättningslägetpå både kort och lång sikt. Ett önskvärt åtgärdspaket under det närmastehalvåret anser jag bör innehålla bl. a. följande: Berörda departement och myndigheter bör ge högreprioritet åt frågor som rör export av högförädlade livsmedel. En planeringsgrupp bör inrättas, i vilken bör ingå respresenlanler för arbetsmarknads-, handels-, jordbruks- och utbildningsdepartementen, jordbruksnämnden och kom merskollegium. Till gruppen bör knytas företrädare för berörda näringslivs organisationer samt Exportråd. En första uppgift för denna planeringsgrupp bör vara att utarbeta ett handelspolitiskt aktionsprogram vad gäller export av högförädlade livsmedel. Förhandlingarbör inledas med EG i syfte att få till stånd lullnedsättningar försådana högförädlade livsmedel som inte ingår i värt frihandelsavtal. Våra bilateralajordbruksavtal med och bör utnyttjas för att få till ståndömsesidiga tullreduktioner även för högförädlade livsmedel. Det inyssnämnda utredning föreslagna organet, Promotion, måste geserforderliga finansiella resurser för alt påbörja sin verksamhet från nästabudgetår. I anslutning härtill bör regleringsföreningarna - främst SvenskKölthandel - inrikta sin verksamhet på att främja export av förädladeprodukter. Arbetsmarknadsmyndigheteroch utbildningsansvariga myndigheter måste inrikta sina ansträngningar på attkartlägga utbildnings- och rekryteringsbehov. Ökad satsning pålärlingsutbildning, yrkesinlroduktion m. m. måste initieras. Den yrkestekniskautbildningen inriktad mot livsmedelsindustrin på både gymnasie- ochhögskolenivå måste byggas ut. Det är angeläget all arbetsmarknadsministern, som har ansvar för syselsättningsfrågorna,på allt sätt medverkar till alt regeringen går till offensiv på det härområdet. En förädlingsverksamhet närmare lokaliserad till råvaruproduktionen,som t. ex. i . innebär besparingar i fråga om råvarutransporter.vilket frigör resurser för den ökade distribu-lionsverksamhel som en merintensiv förädlingsverksamhet medför. Detta skulle, som ocksåarbetsmarknadsministern underströk, innebära vikliga led i ansträngningarna attförbättra landels ekonomiska balansproblem samt främja sysselsättning ochutveckling och åstadkomma förbättrad regional balans. Med hänsyn till att statsrådet ocksåhar ansvaret för energifrågorna skall jag ta upp en sådan fråga som också haranknytning till jordbruket. I motioner har jag tidigare pekat på möjligheterna alttillvarata de tillgångar som har på energiområdet. Det ärviktigt att t. ex. forsknings- och utvecklingsresurserna i tas tillvara. Det nya energiverk som planeras kan här med fördel bygga upp enfältstation för fortsatta försök alt utveckla alternativa energikällor ochteknik baserade på råvaror i form av skiffer, torv och biomassa. i bör ges allt stöd attutvecklas vidare. Vi måste också stödja planerna på att åstadkomma försök medmetanolutvinning i anslutning till verksamheten i . De förslag på dessa och övriga områden som länsstyrelsenhar redovisat i sitt planeringsarbete bör fullföljas med kraft i avsikt attåstadkomma alternativa energikällor och därmed minska vårt oljeberoendesamtidigt som vi skapar nya sysselsättningstillfällen. I detta sammanhang skall jag i nyssnämnda syftepeka på ett viktigt delområde, som jag hoppas att arbetsmarknadsministern villta fasta på. Genom åtgärder som syftar till att stimulera skogsägarnaatt utföra skogsröjning kan en viktig bränslereserv tas till vara somarbetslösa ungdomar kan få syselsättning. Det finns - inte minst i Skaraborgslän -myckel arbete som väntar på att bli utfört. Den speciella ägarstrukturen i - med mångasmå enheter och ofta äldre innehavare - utgör en praktisk svårighet när detgäller alt uppfylla röjningsplikten i skogsvårdslagen. Dessa skogsägare behöverhjälp med att organisera röjningen och all skaffa folk till arbetet. I ställetför all genom beredskapsarbeten låta statliga myndigheter och organisationeralltmer överta rollen som arbetsgivare i skogen, måste arbetsgivaransvaretligga kvar på skogsägarna. Däremot bör genom sinadistriktskonsulenter hjälpa till alt organisera en röjningsaktion, medanarbetsmarknadsverket kan rekrytera arbetslag och sköta utbildningen. För att öka stimulansen bör arbetsgivaravgiften sänkas pådet här området. Det är nu dags för ett nytänkande. Använd inte de resurser somdet talas om i interpellationssvaret i alltför stor utsträckning förtraditionella beredskapsarbeten och liknande lösningar. Använd i stället dessamedel till att sänka arbetsgivaravgiften och kombinera dem med lättnader iÅmanlagarna etc. i åtgärdspaket med inriktningen att ge service och stimulansål skogsägarna att medbibehållet arbetsgivaransvar själva uppfylla den röjningsplikt som riksdagenålagt dem i skogsvårdslagen. Om skogsägarna och för den delen även jordbrukarnamärker alt samhället förstår deras problem och vill bidra till att lösa dem, ärjag övertygad om att de kommer att visa ytterligare prov på sitt ansvar. Statsrådet skall besöka ,enligt vad jag har förstått av uppgifter i massmedia. Jag önskar dä all hannärmare sätter sig in i de problemställningar som jag här har pekat på ochdärefter lar de initiativ som ankommer på honom att medverka till alt förbättrasysselsättningslägel. Det går faktiskt att uträtta en hel del. om bara viljanfinns. Vi kan inte bara sitta och utreda, vi måste gå till handling nuArbetslösheten kan aldrig tolereras - allra minst ungdomsarbetslösheten. 12SVEN-GÖSTA (): Liksom anser jag altarbetsmarknadsministerns svar inte gav några besked om åtgärder för all mötaarbetslösheten i . Frånsett det är den del av svaret som oroarmig mest det som arbetsmarknadsministern i slutet på svaret säger om kommunernasansvar för arbetslösheten. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: Vad är detför pengar som finns att omfördela inom kommunerna? Jag förmodar attarbetsmarknadsministern inte är så främmande för kommunalpolitik att han intevet all det inte finns något större utrymme i kommunernas budget. Jag haraldrig upplevt att en kommun har visat överskott pä pengar. Alla kommuner leveri dag under knapphetens stjärna. I nyhetssändningarna i radion fick vihöra att utbetalningen av socialhjälp i kommunerna ökar rekordsnabbt på grundav arbetslösheten. Det är till stor del ungdomsarbetslösheten som är orsaken.Kan det verkligen vara rätt att föra över statens ansvar förarbetsmarknadspolitiken till kommunerna och lösa problemen genom socialhjälp?Kan det verkligen vara arbetsmarknadsministerns mening? besökte jag länsarbetsnämnden i län.Jag gjorde även ett besök på arbetsförmedlingen i för alt orientera migom läget i vårt län. Det var verkligen en skakande upplevelse att möta de storaskarorna arbetssökande. Myten om att ungdomar inte vill ta arbete utanhellre tar emot bidrag kunde snabbt avlivas. Den är helt felaktig, vilket ocksåPaul sade. Del är ingen avundsvärd uppgift all vara arbetsförmedlare och se hur skaran av arbetssökande bara ökar. har berört dagens situation päarbetsmarknaden i vårt län. Det är klart att vi är bekymrade överförhållandena. Vad kommer regeringen all göra? har vårt län under deborgerliga regeringarna inte fått någonting mer än löften och tunna ord. Ni haravlövat vårt län när det gäller verksamheter på den statliga sidan. År 1978lade ni ner Brasons industrier, ett företag som bevisligen var i gott skick mensom ändå lades ner. Vi hade nästan ett löfte om ett . Vart tog det institutet vägen? Under den nuvarandearbetsmarknadsministerns tid har del projektet helt försvunnit. Vad har delblivit av civilförsvarsskolan, som den Nr 32 socialdemokratiska regeringenbeslöt skulle byggas i ? Fredaoenden diskuterar vi i en ny nedläggning i - 20november 1981 avdelningskontor. Del är visserligen bara 18 människor somberörs, men del år ändå en statlig arbetsplats. Vi fick besök av ett statsråd. Delvar som var nere i . Han berättade att nu stårlänet verkligen i tur att få statlig lokalisering. Då vill jag fråga; Vad harni i regeringen för planer när det gäller att lägga statliga lokaliseringartill vårt I likhet med har jagockså läst i länspressen all arbetsmarknadsministern skall besöka länet den 11december. Vi hoppas att det dä skall spridas litet ljus i decembermörkret ochatt det inte blir ett lika tomt svar på de frågor som kommer att ställas ilänet om den fortsatta sysselsättningen som del arbetsmarknadsministern i daghar gett här. När arbetsmarknadsministern besöker kommer han allmöta ett län där arbetslösheten stiger till nivåer som skådatsdär. Det är ett län i kris . Jag hoppas attarbetsmarknadsministern verkligen hjälper till att sprida litet ljus idecembermörkret. är inte nöjd med svaret påinterpellationen. Får jag då kort rekapitulera vad har frågat omoch vad jag har svarat. För det första frågade om vad som görs föratt bekämpa arbetslösheten i . Jag har svarat med att peka på deallmänna resurstillskott som regeringen har beslutat om och som det sedan ärarbetsmarknadsstyrelsens uppgift att fördela. Dessa åtgärder förstärks . För det andra har frågat om ersättningen tillarbetslösa. Jag har redovisat reglerna men också svarat alt jag inte är bereddalt nu initiera några ändringar i dessa regler, och jag har förstått att delheller inte är mening. I detta sammanhang vill jag gärna hjälpa till att avlivaen del av de myter som påpekar finns. Jag har försökt mig på deninsatsen ofta, och jag syftar på myten att så många ungdomar inte vill ha någotjobb utan i stället går på bidrag. Sanningen är ju den att av dem som ärarbetslösa är i grova tal hälften arbetslöshetsförsäkrade, går påkontant arbetsmarknadsstöd, och de andra har ingen ersättning alls. Det äralltså väldigt många av de arbetslösa som dess värre inte har någon kontantersättning. Det hindrar naturligtvis inte att det kan finnas undanlag frånregeln att man hellre vill ha ett arbete än gå på bidrag, men- det är ju inteundantagen som skall få dominera debatten och verklighetsbeskrivningen. För det tredje har frågat vad jag tycker omatt kommunerna gör stora insatser för att bekämpa arbetslösheten och iblandöverväger alt höja skatten med detta som ett motiv. På det har jag svarat attjag menar att det är kommunernas eeet ansvar att fördela sina resurser och attfatta beslut omeventuella skattehöjningar, men att regeringens och statsmakternas ekonomiskapolitik ju går ut på att expansionen bör begränsas till . För det fjärde ger jag rätt i alt jag intehar besvarat frågan om länsarbetsnämndens framställning om ökade anslag tillberedskapsarbete. Jag ber om ursäkt för att det svaret uteblev. Mitt svar päden frågan är att de resurstillskott som vi ger till arbetsmarknadspolitikenfördelas till AMS centralt och alt del sedan är styrelsens uppgift att utifråndet läge som råder på de regionala arbetsmarknaderna fördela anslagen. Denframställning som föreligger från AMS centralt och de framställningar som inågra fall också har inkommit direkt från länsarbetsnämnderna bereds f. n. Svartill AMS kommer att ges , och sedan kommer atti vanlig ordning besvara de framställningar och önskemål som finns från olikalänsarbetsnämnder. De resurstillskott som redan har skett när det gällerarbetsmarknadspolitiken har ju också kommit till godo. Detinnebär att del nu finns långt fler människor i beredskapsarbete än förra året.Resurserna har räckt till kraftig höjning, just för att möta ett besvärligtarbetsmarknadsläge. Jag har med svaret velat understryka attsysselsättningsläget i måste hjälpas upp genom en förbättring avden allmänna efterfrågan på arbetskraft. Det är därför som jag har pekat på debeslut som regering och riksdag har tagit beträffande den ekonomiska politiken.Vi ser nu att främst devalveringen, men också räntesänkning och momssänkningsamt de uppskrivningar av valutor som har skett i andra länder, börjar geeffekt när det gäller svensk ekonomi. Orderingången expanderar, framför alltfrån exportmarknaderna. Men vi är också medvetna om att det tar ett tag innaneffekterna märks på arbetsmarknaden, och det är ju därför som vi har ökat pådel arbetsmarknadspolitiska insatserna . Vi vet även -dessvärre vet inte alla del eller har inte den insikten - att en betydande volym avarbetsmarknadspolitiska åtgärder också behövs under högkonjunkturer för attunderstödja den ekonomiska politiken. Många av dem som söker sig ut påarbetsmarknaden är ju i behov av hjälp med utbildning eller arbelslivspraktikför att kunna komma i fråga när det gäller de lediga platser som trots alltfinns och som vi hoppas skall växa i antal under loppet av 1982. Jag är, , medveten om att sysselsättningslägeti är ansträngt och att det har försämrats. Om den hotbild somPaul målar upp med hänvisning till varselsituationen skulleförverkligas, måste naturligtvis ökade arbetsmarknadspolitiska insatser komma ifråga för länet. Jag lyssnade med intresse till när hanpresenterade sitt ålgärdspaket. Jag skall gärna fortsätta att ta del av desynpunkterna. Men jag vill framhålla att jag sällan har hört en moderat geuttryck för så stor tilltro till statliga insatser, åtgärder och ingrepp avolika slag som kunde noteras i det ätgärdsprogrammet, i det här falletrelaterat till livsmedelsindustrin. När del gäller vissa inslag har jagemellertid lätt att instämma - detta att satsa på 5 protokoll 1981/82:31-33 lärlingsutbildning och en allmän stimulans för envidareförädling av livsmedelsindustrin. När det gäller de energipolitiska frågorna delar jag StenSvenssons mening, att det nu är dags att gå till handling. Efter att under1970-lalet i huvudsak ha ägnat oss åt att debattera energipolitik, så måste vinu förverkliga de riktlinjer som har fastlagt. I det sammanhangetmåste alla enrolleras, såväl kommuner som näringsliv och enskilda. Naturligtvisskall staten driva på när det gäller allt detta. För läns vidkommande har regeringen tagit ettbeslut om att ge resurser till en försöksverksamhet med etanolframställning.När det gäller och omorganisationen av den administration somredan finns, så har jag haft ett stort antaluppvaktningar från olika landsändar. I går tog jag emot representanter förSkövde kommun, vilka beskrev den kommunens förutsättningar samt länetsförutsättningar att bereda en god lokalisering för . I övrigt gäller ju att decentraliseringsdelegationen - jagkommer då in på fråga-jobbar aktivt med att hitta möjligheternär det gäller att omlokalisera eller decentralisera statlig verksamhet.Regeringen återkommer i båda de här frågorna . Men det är klartatt rent allmänt gäller att uppgiften är svår i ett läge när den statligaförvaltningen hålls i strama tyglar och när det snarare är ett mycket utbrettönskemål att vad som kallas för byråkrati skall hållas tillbaka. Men det ärregeringens fasta föresats att söka åstadkomma en decentralisering inom den byråkratisom ändå måste finnas. Till slut, herr talman, vill jag något kommentera herrSignells synpunkter när det gäller kommunerna. Naturligtvis har kommunerna attinom de resursramar som står till deras förfogande göra en prioritering. Jag ärtacksam för att så många kommuner gör en prioritering som innebär att man villmedverka i arbetslöshetsbekämpningen. Vi har inget övrigt att önska när detgäller kommunernas medverkan. Trots de farhågor som har funnits inledningsvishar det inte varit alltför svårt att med kommunernas hjälp skaka fram deberedskapsarbeten som behövs och som kan inrättas inom ramen för de resursersom står till förfogande. Jag har med stort intresse noterat de åtgärder somflera kommuner har vidtagit för att särskilt hjälpa ungdomarna till utbildningoch arbetslivspraktik. Men längre än så vill jag inte gå. Det måste ju ankomma påkommunerna själva att bestämma vilken prioritering de är beredda att göra medde resurser som står till buds, resp. om de anser sig föranlåtna attytterligare höja utdebiteringen. 14PAUL (): Jag är tacksam för attarbetsmarknadsministern så klart och entydigt vill hjälpa till att avliva mytenom ungdomar som går och hämtar bidrag och inte vill ha jobb. Det vore bra omhan sedan också - det är kanske litet svårare - kunde hjälpa till med attavliva en annan myt, nämligen föreställningen att en ändring av Åmanlagarna ochinförande av möjlighet till provanställning skulle vara så revolutionerande och lättapå trycket när det gäller ungdomsarbetslösheten. Jag tror att var inne på defta. När2 500 ungdomar går arbetslösa i , finnsdet då anledning att tro att ökade möjligheter till provanställning - frånnuvarande enligt kollektivavtal - på någotavgörande sätt skulle hjälpa till att klara sysselsättningen för alla dessaungdomar? Det vore bra om arbetsmarknadsministern även i det avseendet villehjälpa till att avliva de myter som sprider sig, inte minst i näringslivet, pådessa områden. Liksom arbetsmarknadsministern höjde jag något påögonbrynen när med emfas talade om sin näringspolitiska katalog,där han i så stor utsträckning litade till staten när det gäller att klaradessa uppgifter. Detta verkar för en socialdemokrat ganska förhoppningsfullt.Jag har i princip ingenting emot de uppslag som har redovisat. Deligger i linje med några av de motioner som också vi har väckt här i riksdagenbeträffande förädlingsindustri för livsmedel osv. När det gäller Ranstadfråganär som bekant och jag helt överens på många punkter. Men om StenSvensson är beredd all ställa upp pä den linje som innebär att vi ger statenmöjligheter- ökat inflytande och ökat ansvar- att klara dessa uppgifter, säskall jag naturligtvis vara med och hjälpa till i det avseendet. svarade pä frågan hur det skulle gå medlänsarbetsnämndens extrapengar. Det var det vanliga svaret, att medlen får tasur den ram som tilldelas AMS centralt. Som arbetsmarknadsministern känner tillaccepterar vi socialdemokrater inte den låga tilldelning förarbetsmarknads-politiska åtgärder som trumfades igenom för sedan här iriksdagen. Vi menade att det var bättre att inte över huvud taget göra någonmomssänkning utan använda dessa pengar för att ge AMS de medel som AMS harbegärt. Om man hade fått dem, hade ju också möjligheterna för länblivit betydligt större. lever man under knapphetens kalla stjärna. Jag ärmycket bekymrad över att man kanske inte får mera pengar till länet, eftersomläget där ser ut som det gör och eftersom svårigheterna är stora även på andrahåll. Jag påstår därmed inte att problemen i är de värsta ilandet, men vi kommer ändå i en situation där arbetslösheten i vissakommuner - såsom i min egen hemortskommun Töreboda-ligger på . Det är300 arbetslösa i den kommunen. Detta visar att vi nu ligger betydligt överriksgenomsnittet när det gäller de här problemen. Jag skall ge arbetsmarknadsministern den elogen att haninte den här gången - som vid andra tillfällen då vi har diskuterat Skaraborgsläns sysselsättningsproblem här i - säger: Det är så bra ställt ilänet, er sysselsättning är mycket bättre än i landet i övrigt, erindustrisysselsättning är mycket högre än på andra håll. har detträngt igenom till regeringen - och del vill jag då notera - alt problemen iSkaraborg börjar bli betydligt större än vad man tidigare räknat med. sägerarbetsmarknadsministern att om den hotbild av varselsituationen som jag redovisade här skulle bli verklighet, är manberedd att sätta in resurser. Vi tackar naturligtvis för det, men då är detfaktiskt , för om de här varslen utlöses, då tar det ändå en viss tidatt få de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna "i sjön", så all säga.Detta har från sida vid upprepade tillfällen framhållits. Såskedde särskilt när vi bad om en ökad satsning på byggandet. Det var en eniglänsstyrelse som gjorde det uttalandet -där var även med, såvittjag vet. Får vi inte fart på byggandet i landet, blir det väldigt besvärligtför näringslivet i , eftersom just den sektorn har så stor betydelseför vår del beträffande byggnadsmaterialindustrin osv. Om nu arbetsmarknadsministern vill göra någontingspeciellt för , tycker jag inte att han skall vänta med dettills hotbilden har omsatts i verkligheten - då är det faktiskt för sent.Starta litet tidigare, ha litet framförhållning! Då kanske vi har en möjlighetatt lösa problemet. 15STEN (): Jag skulle vilja råda arbetsmarknadsministernalt sedan, när riksdagsprotokollet föreligger i tryck, i lugn och ro gå igenommitt anförande ytterligare en gång. Då kommer han att finna att jag har pekatpå att staten redan är engagerad på det jordbrukspolitiska området. Vad sakengäller är att minska de regleringar och handelspolitiska hinder som statenredan har infört. Det finns ju inget område som är så genomreglerat som detjordbrukspolifiska området. Jag talar inte, och ,om ytterligare statliga ingrepp och styrning, utan jag talar om att åstadkommaökad statlig stimulans och om åtgärder för att stimulera enskilda initiativ inäringslivet. Jag har också föreslagit att man skall ta uppförhandlingar med EG och att man skall se över våra bilaterala jordbruksavtalmed och för att få till stånd ömsesidiga lullreduktioner även förhögförädlade livsmedel.