prot · G50946 · 1981-12-31 00:00:00 — Hanvill ha tillbaka den lid då de fackliga organisationerna inle hade någonmöjlighel enligt lagen att fästa uppmärksamheten på och ingripa mot olikaföreteelser. Medbestämmande i arbetslivet m. m. vill betona all möjligheterna inte heller är stora,men de finns i alla fall, och del är bl. a. dem vi diskuterar här. Naturligtvis kan fackliga engagemang och åtaganden ta sigolika uttryck. återkommer oupphörligen till El-ettans agerande,och han angriper facket och säger all man inte har agerat på ett rikligt sätt.Han menar all El-ettan sagt upp avtalen för alt omöjliggöra för de härenmansskultarna atl bedriva sin verksamhet. Men låt mig med ett kort citat pekapå vad som slår i det installalionsavtal som är tecknat mellan och , som i sin tur ärmedlemmar i . 1 inslallationsavtalet slår del; "Arbetsgivaren förbinder sig all vid anlitande avunderentreprenör tillse följande: all underentreprenören är bunden av kollektivavtal förifrågavarande arbete." Jag skulle vilja rekommendera att studeradel här avtalet och också all besöka och där la uppsamma diskussion som han har försökt alt föra med mig. Del handlar ju nämligenom all vi inle gillar skumma enmansföretag. Svenska arbetsgivareföreningensmedlemsorganisation har skrivit under del häravtalet, och man har också utformat texten - del är ju vad som är brukligt isådana här sammanhang. kom också in påfrågan om blockader. Jag vill säga att det ofta finns anledning all ta tillblockad. Tyvärr görs del kanske alltför sällan. Orsaken till atl sig över all de fackliga organisationerna har dessa möjligheter ärnaturligtvis alt han inle tycker att facket skall ha någonting alt säga tillom. Men en facklig organisation som vill gå i spetsen och driva kamp för sinamedlemmar lar naturligtvis till de medel som den anser vara lämpliga - sedan måde medlen vara inskrivna i lagstiftning eller ej- Talmannen anmälde atl anhållit all tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 42RUNE (): Enligt pressuppgifler skulle ordföranden iStatsanställdas förbund efter konflikterna ha uttalat: "Vi skulle aldrig drömma om all använda samma stridsålgärder som underkonflikten!" Han erkände också, all dagens samhälle är betydligt merkomplicerat än man förutsåg, när de offentligt anställda fick strejkrätt 1966. Föregendel var jag vid den liden mycket engagerad i denfackliga debatten på såväl lokalt som relativt centralt plan inom dåvarandePosltjänslemän-nens förening, PF. Jag varnade då för just sådana situationersom uppkom . Tyvärr har jag blivit sannspådd, även om andra fackligtaktiva då menade att jag "målade fan på väggen". Jag hävdade då - och del gör jag alltjämt - atl den s. k.frikrelsen, dvs. personer utan strejkrätt, borde vara större än vad den blevoch fortfarande Medbestämmande i arbetslivet m. m. Genomolika tekniska hjälpmedels utnyttjande har allt flera kommit i den Nr 46situationen alt de - om de får strejka - har en möjlighet all lamslå myckel den stora delar av den offentliga verksamheten. Låt mig bara somexempel nämna låg- och flygledare, viss personal vid några datacentraler,postala huvudkassörer m. fl. Även om denna problematik varit uppe till debatt vidskilda tillfällen - exempelvis genom nuvarande statsrådet till dåvarande statsministern 1971 - så har ännu ingaeffekfiva ålgärder vidtagits för att öka allmänhetens skydd mot samhällsfarligaeller i vart fall ur samhällets synpunkt oacceptabla konflikter. I anslutning till behandlingen av min motion 1980/81; 1438har utskottet på s. 46 i sitt belänkande skrivit; "I huvudavialen på arbetsmarknaden finns regler somsyftar till atl parterna inför en konflikt skall la hänsyn till samhällsskyddetsintressen. I del statliga huvudavtalel på arbetsgivarverkets avtalsområde finnsbestämmelser om atl vissa befattningshavare inle får omfattas avstridsålgärder. Reglerna innebär all nämnda befattningshavare inte kan tas ut istrejk eller utsättas för lockout. De tillhör den s. k. undanlagskrelsen enligten förteckning som är fogad till avtalet." Och så kommer del vikliga; "Motsvarande ordninggäller för del. Däremot saknas undantagskretsar på kommunernas ochlandstingens avtalsområden. Överläggningar i frågan har tidigare förekommit menhar inle lell till något resultat. Motionärens förslag skall ses mot bakgrunden averfarenheterna års arbetsmarknadskonflikt på den offentliga sektorn.Som sagts har del aviserats en kartläggning av erfarenheterna från bl.a. denna konflikt. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen." Jag menar emellertid alt de offentliga arbetsgivarna nusnarast måste ta upp denna fråga till överläggning med de fackligaorganisationerna för att få till stånd en översyn och utvidgning av vilkagrupper som skall tillhöra den s. k. frikretsen och därmed stå utanför gängsestrejkrätt och också utanför möjligheterna att bli lockoutade. Att ta strid med utskottet anser jag varameningslöst, men jag hoppas att den här motionen i någon mån kan påskyndautarbetandet av en vettig lösning av dessa viktiga frågor. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed avslutad. Om det under den föreståendevoteringen uppkommer lika röstetal och kammaren beslutar alt återförvisaärendet till utskottet kommer varje avsnitt i utskottets hemställan somförsetts med särskild rubrik atl betraktas som ett ärende. Återförvisningsbeslutetkommer därför att avse endast det avsnitt inom vilket lika röstetal uppkommit. Medbestämmande i arbetslivet m. m. Mom. 1(ett nytt arbetsrättsligl system) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 16 förmotionerna 1980/81:282 av m.fl. samt 1980/81:1066, 1980/81:1439 och1980/81:2112 av m. fl. i motsvarande delar. 2 ledamöter avstod frånatl rösta. Förslag om ny lagstiftning Vid votering genom rösträkning avgavs 161 röster förutskottets hemställan och 161 för reservation 1 av m. fl. 2 ledamöter avstod från alt rösta. Kammaren beslöt med 161 röster alt mom. 2 i dess helhetskulle återförvisas fill utskottet. 161 röster avgavs för att frågan om200-kronorsregeln skulle avgöras genom lottning. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Gränsdragningen mot den politiska demokratin (Se dock mom. Mom. 4 (klarare gränsdragning iförhandlingsfrågor på de primärkommunala och landslingskommunala områdena) Vid votering genom rösträkning avgavs 161 röster förutskottets hemställan och 161 röster för reservation 2 av m.fl. 2 ledamöter avstod från all rösta. Kammaren beslöt med 161 röster alt mom. 3 och 4 skulleåterförvisas till utskottet. 161 röster avgavs för atl mom. 4 skulle avgörasomedelbart genom lottning. 2 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 6(facklig vetorätt vid entreprenadavtal) Ulskollets hemställan bifölls med 252 röster mot 71 förreservation 3 av m. fl. Mom. 7(lagstiftning om förbud mot lockouter) Utskottets hemställan bifölls med 306 röster mot 16 förmotionerna 1980/81:218 av m. fl. och 1980/81:1439 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. (Se dock mom. Mom. 8(utredning om lockouträlten) Vid votering genom rösträkning avgavs 161 röster förutskottets hemställan och 161 röster för reservation 4 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Kammarenbeslöt med 162 röster atl mom. 8 skulle avgöras Nr 46 160 röster avgavs för att mom. 7-9 skulle återförvisas till den utskottet.2 ledamöter avstod från alt rösla. Sedan talmannen lagt ned en ja-sedel och en nej-sedel irösturnan drog () ja-sedeln. Kammaren hade alltså faltalbeslut i enlighet /Äff till ledighet med ja-propositionen och bifallit utskottets hemställan. (Se dock _ mom. Mom. 9 (innehållande av intjänad lön som stridsåtgärd) Vidvotering genom rösträkning avgavs 161 röster för utskoftets hemställan och 161röster för reservation 5 av m. fl. 2 ledamöter avstod frånall rösla. Kammaren beslöt med 161 röster alt mom. 7-9 skulleåterförvisas till ulskollet. 161 rösler avgavs för alt mom. 9 skulle avgörasomedelbart genom lottning. 2 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 10(rätlen all vistas på arbetsplatsen under konflikt m. Utskottets hemställanbifölls med 306 röster mot 16 för motion 1980/81 ;831 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att Utskottets hemställan bifölls. 5§ Rätt till ledighet m. m. Föredrogs arbetsmarknadsulskotletsbetänkande 1981/82:7 om rätt till ledighet m. m. 44 (); Vi har på svensk arbetsmarknad en omfattandeledighetslagstiftning, som syftar till att ge den anställde rätt till ledighetfrån arbetet med bibehållen anställning vid vissa givna tillfällen, då detanses alt arbetstagaren bör kunna få åtnjuta ledighet från arbetet. De flesta av de ledighetslagar som finns har tillkommitunder efterkrigstiden. De har tillkommit efter samråd mellan de anställdasorganisationer och politikerna, efter det att de anställda genom sinaorganisationer deklarerat att de varit beredda alt, för en del av denproduktionsvinst som deras arbetsinsats åstadkommil, i stället för kontant lönta ut exempelvis längre semester, rätt till ledighet för studier, rätt tillledighet för vård av eget barn eller rätt till ledighet för utförande avfackligt förtroendeuppdrag. De senasteav dessa ledighetsreformer genomfördes i mitten av 1970-talel. Rätt till ledighet m. m. När man nu kan summera värdet av en del avledighetsreformerna står det klart atl den enskilde arbetstagarentillgodogjorts både mätbara materiella värden och värden som inte är mätbaramen som, om de närmare analyserades, klart skulle dokumentera atl rätlen tillledighet från arbetet stärkt arbetstagaren i hans egenskap av medborgare isamhället. Men det står lika klart att ledighetsreformerna har givitgod avkastning även för samhället och förelagen. För visst är del ensamhällsekonomisk vinst att enskilda arbetstagare genom studier inom ramen förstudieledighetslagen kan endera förkovra sig inom sitt yrke eller lära sig ettannal, mera kvalificerat yrke. Likaså är del självfallet av stort värde för både denenskilde och samhället att anställda genom föräldraledighelslagen ges chansenatt fungera som föräldrar utan alt deras arbele lägger hinder i vägen och atlde därigenom kan fortsätta atl göra en aktiv yrkesinsats även under de perioderdå föräldraskap medför större ledighelsbehov. I det belänkande angående rätt till ledighetsom arbetsmarknadsutskottet nu presenterat finns inga större synbaraskillnader mellan oss socialdemokrater och de borgerliga partierna. Men dettaskall inte las som ett uttryck för atl allt skulle vara gott när det gällerambitionerna att bevara nu gällande ledighetsreformer. Nej, i det avseendettycker vi socialdemokrater atl de borgerliga partierna liksom lurar i vassen -vi märker atl särskilt inte är främmande för en viss uppluckring avledighetsreformerna. Tecken på detta finns bl. a. i det särskilda yttrande sommoderaterna fogat till betänkandet. Tvärtemot har vi socialdemokrater, likaledes iett särskilt yttrande, slagit fast att den översyn av ledighetslagstiflningensom nu pågår inle får leda till alt nuvarande möjligheler till ledighet förskilda ändamål sätts i fråga. Socialdemokratin står alltså fast vid att deledighetsskäl som gäller, även skall gälla. Men vi är inte främmande för att den lagfästa möjlighetentill arbetsle-dighet kan komma att utökas av sådana skäl som aktualiserats avbl. a. i motion 1061. Motionärerna har begärt att rätten till ledighet förutförande av föreningsuppdrag i skolan skall omfatta alla ulbildningsformer. kan man få ledigt för föreningsuppdrag i . Men mot bakgrund avden debatt som pågår om nödvändigheten av att kunna påverka ungdomar atl satsapå en yrkesframlid inom praktisk yrkesverksamhet borde ett krav av den art somfinns i motion 1061 inte bli utsatt för något dröjsmål innan det bifalls. Utskottet anför att motionen skall beaktas i det pågåendeutredningsarbetet, som skall redovisas senast . Vi accepterar denna väntetid av två skäl. Dels kan kanskeen översyn av ledighetslagstiflningen medverka till att det blir ett slut påden vulgärdeball gentemot lagfästa ledigheter som drivs under härförare frånarbetsgivarorganisationerna och med starkt bifall från . Dessagemensamma intressen är tyvärr inriktade på en återgång till de lider då ingenrätt till Dels kan den utsatta utredningstidenbli räddningsplankan för fortsatt ledighelslagsliftning. Tiden är ju saft tillnovember 1982, och då hoppas vi åter ha en löntagarvänlig socialdemokratiskregering här i landet. En sådan regering kommer aldrig att infriaarbetsgivarintressenas krav pä slopande av ledighetsreformer. kommer senare att redogöra förden inställning som socialdemokraterna i arbetsmarknadsutskottet har i de delarav betänkandet som jag inte har berört. Jag vill mot bakgrund av vad jag här har anfört omsocialdemokratins syn på gällande lagfäst rätt till ledighet från arbetet yrkabifall till utskottets hemställan. Rätt till ledighet m. m. 45SONJA REMBO (m); Antalet sysselsatta ökade under 1970-talelmed 270 000 personer eller i genomsnitt . Trots detta minskade dentotalt arbetade tiden med samma procentsats, dvs. Det finns flera orsaker till den sjunkande arbetstiden. Enav dem är otvivelaktigt de olika möjligheter vi har beviljat oss att vara bortafrån arbetet. Den femte semesterveckan och de olika lagar och avtal om ledighetsom har trätt i kraft har medverkat till denna utveckling. I ett internationellt perspektiv visar mätningar inomverkstadsindustrin all den faktiskt arbetade tiden per arbetare är lägre iSverige än i något annal jämförbart land. Skälet är främst vär mycket högafrånvaro, som är mer än dubbelt så hög som i våra viktigaste konkurrentländer. En färsk undersökning bland 16 företag med sammanlagt ca42 000 arbetstagare i olika branscher visar alt lotalfränvaron för manligaarbetare låg på och för kvinnliga arbetare på . Endast 8,5 resp.14,härav var sjukfrånvaro. Ån högre frånvaro kan registreras på den offentliga sektorn.För vårdpersonal redovisas en frånvaro på . Sjukvården beräknas förlora ca25 miljoner arbetsdagar på frånvaron. Statistiken visar att dens. k. övriga frånvaron har mer änfördubblats . Då är således frånvaro på grund av sjukdom, semestereller värnpliktstjänstgöring borträknad. Del är givet att den höga frånvarofrekvensen vållar intebara företagen utan samhället som helhet stora kostnader, såväl direktakostnader som kostnader i form av produktions- och produklivileisbortfall. Särskilt är det den korta, oplanerade frånvaron som skaparproblem och värst utsatta är de små arbetsplatserna, som av naturliga skäl intehar någon större flexibilitet. Men för ett företag på en liten ort kan ocksåden planerade längre frånvaron vålla svårlösta problem, eftersom del kan varaomöjligt atl få tag på en lämplig vikarie. Där vikarie slår alt få. blir delofta fråga om att under en längre tids frånvaro byta och lära upp vikariekanske både en. Av de 19 olika möjligheler som finns atl vara borta frånarbetet i'ir 12 fastställda i lag. Övriga har tillkommit genom avtal mellanparterna på li"4" arbetsmarknaden. Alla dessa möjligheler är naturligtvis i och för sig Onsdagenden önskvärda och ger de anställda godamöjligheler att förena yrkesverksamhet 9 december1981 med andra aktiviteter. Kvinnornas ökade yrkesverksamhet medför krav på viss flexibilitet i Rätt tillledighet arbetslivet för all göra det möjligt att förena omsorgen ombarnen med ffi f yrkesverksamhet. ärfortfarande en kvinnofråga. redovisasi betänkandet visar att kvinnor med barn har en mer än dubbelt såhög långtidsfrånvaro som män med barn . Detta hänger naturligensamman med den längre tids frånvaro från arbetet som är ofrånkomlig vidbarnafödande, men vi vet också att det är kvinnorna som i förstahand får ta hand om barnen vid sjukdom eller andra kriser. Befolkningsutvecklingen, såsom den redovisas i LU 80,visar atl kvinnorna hör till de grupper som kommer att domineraarbetskraflsutbudel . Det kan låta paradoxalt idagensläge, men utvecklingen visar att de arbetsplatser som inle är beredda alt salsapå bl. a. kvinnor kan fä problem med nyrekryteringen. Det kominer att bli helt nödvändigt all i än störreutsträckning än nu inrätta arbetslivet efter det faktum att människor under enperiod av sitt liv har omsorgen om små barn. Just därför är det särskiltviktigt alt vi prioriterar den gruppen. För alt göra del möjligt måste vi kritiskt granska deandra möjligheter vi har alt la ledigt från jobbet med bibehållenanställningstrygghet och i vissa fall helt eller delvis bibehållnaanställningsförmåner. Vår ekonomi gör det nödvändigt att vidta alla åtgärder somär möjliga för att sänka kostnaderna och stärka vår konkurrenskraft. I detläget är det rimligt alt fråga sig om vi verkligen har råd med ledighet förstudier i kombination med generösa studiestöd i samma omfattning som . De uppgifter som kommit fram om ren politiskutbildning som bedrivs på arbetstid och med vuxenstudiestöd avslöjar ettoacceptabelt missbruk av statliga medel och de generösa möjligheterna tillfackliga studier på arbetstid. De fackliga organisationernas viktigaste uppgiftnu borde vara att medverka till att få svensk ekonomi på fötter, inte till attställa nya krav på förmåner för de egna medlemmarna och förtroendevalda. Ordföranden vid SKF:s verkstadsklubb föreslog alt man skulle slopa en del av alla de förmåner vihar så atl samhället kan komma på fötter igen. Det ansåg han kunde vara bästasättet att bevara reformerna för framtiden. a. nämnde han atl om man sättersig ner och tittar på en del reformer som har med ledighet atl göra, upptäckerman säkert att det finns möjligheter utan alt del alltför drastiskt påverkarindividerna. Så realistiskt ser de på tillvaron som lever medföretagens problem. Del vore önskvärt aft den realismen också vann insteg här ikammaren. Av dessa skäl anser vi atl den översyn som pågår avledighetslagarna måste leda till förslac om inskränkningar i den nuvarandelagsfiftningen. atlklara ekonomi måste vi lära oss att prioritera. Av samma ' " anledning är det nödvändigt att genom mindre generösa regler för den sjukersättningförsöka nedbringa den korta sjukfrånvaron. Det finnsytterligare skäl att kritiskt granska ledighetslagarna. De krav pä-------- trygghet iform av rätt till tjänstledighet och återanslällningsgaranlier som Rätt tillledighet återspeglas i såväl lagstiftningen som flera av motionerna har letttill att vi har rn. m. fått en växande grupp vikarier på arbetsmarknaden.För dessa finns inte någon motsvarande trygghet. En vikarie kan få vandra mellan olika vikariat i flera årinnan han eller hon finner en fast anställning. En vikarie kan också varasmåbarnsförälder, men vikarien har ingen anställning atl återvända till efterbarnafödandet. En vikarie kan också vara intresserad av fackligt arbete men äraldrig på en arbetsplats för att hinna engagera sig. Detfinns de som trivs med vikariat och uppskattar den flexibilitet denanställningsformen erbjuder, men för de allra flesta är vikariat en påtvingadnödlösning. Vi måste fråga oss om del är rimligt att de redanetablerade skall ha en sä allomfattande trygghet i sin anställning att storagrupper slängs ute i en total otrygghet. Utskottets betänkande är enhälligt, men harrätt när han säger all vi moderater inle ensidigt ser till fördelarna för deenskilda anställda i de här frågorna. Vi ser också till nackdelarna. Vi hardärför i värt särskilda yttrande velat framhålla såväl de ekonomiska aspekternapå ledighetslagstiftningen som de otrygga förhållandena för den växandegruppen vikarier. Vi anser att det är nödvändigt att dessa synpunkter vägs in iden översyn av ledighetslagstiflningen som pågår i regeringen. Jag har inget särskilt yrkande utanyrkar bifall till utskottets hemställan. 46SUNE () replik; I det paket av trygghetsreformer som förelågnär socialdemokratin 1976 överlämnade regeringsmaklen till de borgerligapartierna fanns samtliga de nu befintliga ledighelsreformerna införda ochapplicerade på svensk arbetsmarknad, och del var en uppgift för politikerna ochäven för näringslivet att försöka så alt säga dra runt det samhälle socialdemokratinlämnade över. Vi finner , när vi lyssnar på , atl man ärute efter att följa minsta motståndets lag, nämligen atl man för att, som mansäger, kunna klara den svårartade samhällsekonomiska situationen skall avskaffaeller skära remmar ur sådana reformer som genomförts tidigare. Detta slårstenhårt rakt emot de sämst ställda grupperna i samhället. Man agerar som SonjaRembo här har gjort och säger att man vill prioritera vissa områden. För atl viskall kunna prioritera föräldraledighet och allt det som hör samman medbarnomsorg får vi lov atl offra någonting annat av de befintligaledighetsförmånerna, säger hon. Från socialdemokratins sida ser vi samtliga de genomfördareformerna som angelägna atl bibehålla, och vi är beredda att påla oss ansvaretför ett Rätttill ledighet m. m. bibehållande av dem framöver, om vi åter fårregeringsmakten. När del gäller frågan om hur man skall ersätta människorsom är borta från arbetet säger i sill särskilda yttrande att detblir en svär situation för dem som skall vikariera för någon som är borta frånett arbete. Del är ingen nyhet. Det har alltid varit så och kommer alltid attvara så när det gäller en vikariatsljänst. Den är tillfällig, den kan aldrig fäsamma säkra former som en fast anställning. Del ligger i sakens natur, och altdra fram detta när man vill tänka sig en uppluckring av nuvarandeledighetsreformer är ett svepskäl. Nej, jag tror att i grund och botten, som jagsade tidigare, strävar efter en återgång till det gamla samhället, en återgångtill det samhälle där en person som var sjuk inte kunde ta ledigt från jobbetdärför atl han inte hade råd till det; därefter fick han kanske en radföljdsjukdomar. Man skall inte heller som enkel arbetstagare ha möjlighet attgenom studier på arbetstid sätta sig in i stora, betydelsefulla samhällsfrågorsom berör en själv som arbetstagare och samhällsmedborgare. Det är den typen avsamhälle är ute efter atl återskapa, och det kommer visocialdemokrater alltid att kämpa emot. 47SONJA REMBO (m) replik; replik var ett exempel på dendebattkonst som socialdemokraterna alltid utvecklar när någon ifrågasätter endel av den utveckling som har skett i . I stället föratl la upp en saklig debatt gör man sig skyldig till utfall emot moderaternassamhällssyn. Det är riktigt att den borgerliga regeringen fick taöver arvet efter socialdemokratin och har försökt att fä det atl gå runt, somSune uttrycker det. Det har varit ett hårt arbele. Det arvet innebaratl lösa den värsta samhällsekonomiska krisen i modern svensk historia.Givetvis hade det, om vi skulle ha velat följa minsta motståndets lag, varitbetydligt enklare att på samma sätt som socialdemokraterna hela den tid ni harsuttit i opposition komma med överbud och krav på ytterligare kostsammaålgärder. Det är det som är att följa minsta motståndets lag. Den borgerligaregeringen har vall att försöka anpassa utvecklingen till de rådandeförhållandena. Del ligger i sakens natur, säger , att mantillämpar ett system med tillfälliga vikariat. Ja visst, men genom dennuvarande ledighetslagstiflningen har vi skapat en onormalt stor kår avvikarier. Det normala är att vikarialsanställningar är till för alt överbryggade svårigheter som uppstår på grund av tiUfäUig brist på arbetskraft. Den somtar ett vikariat gör del kanske av personliga skäl; han eller hon kanske intevill ha en fast anställning. Men vi är nu på väg att få en kår av ständigavikarier, och jag kan inte tro att ens socialdemokraterna kan se något positivti den utvecklingen. 48SUNE () replik: ''" '* Kåren av vikarier har kanske blivit störreunder de senaste den åren på grund av att utvecklingen har gjortatt näringslivet och arbetsmark- Rån till ledighet m. m. nåden iregel kanske inte erbjuder någonting annat än vikariatstjänster och -- korttidsanställningar.Det har varit ont om vanliga tillsvidareanställningar, vilket har gjort all kårenav vikarier har utökats. När vi nu diskuterar de frågor som hänger samman medledighetslagstiflningen gäller det atl fråga sig om frånvaron har ökat i sådanomfattning alt del över huvud laget finns anledning all länka sig en beskärningi den nuvarande ledighetsreformen.