prot · G509161 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:161 Om driften vid SAFAC:s verkstad i Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § vicetalmannen meddelade aft (), () och MargotWallström (s) denna dag återtagit sina platser i , varigenom BarbroNilssons, Bo Finnkvists och uppdrag som ersättare upphört. 2 § Svarpå fråga 1981/82:379 om driften vid SAFACrs verkstad i har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så atf driften vid SAFAC:s verkstad i kanfortsätta. Bakgrunden till fråga är att ledningen förden regionala arbete i - SAFAC - i enintern diskussion med den centrala - beskrivit vissakonsekvenser av ett bland flera alternafiv fill fördelning av de medel somriksdagen anvisat för nästa budgetår. Diskussionen om fördelningen av medlen ärännu inte avslutad. Skulle den finansiella situafionen förSamhällsföretagsgruppen tvinga fram åtgärder av det slag som nämnts i Doroteaankommer det på den centrala stiftelsen att redovisa dessa för regeringen. 2 (vpk): Jag får tacka arbetsmarknadsministern försvaret på min fråga. I har SAFAC 850 anställda, och kraven på attSAFAC skall öka sina åtaganden i länet är mycket stora. Det står ca 1 100personer i kö för en plats. tvingas SAFAC vidta en rad åtgärder för att infria dekrav på bättre resultat som och Samhällsföretag ställer påverksamheten. Om driften vid SAFACis verkstad i synes detsom om verkstaden i måste stängas, vilket skulle drabba 20-25anställda. I beslut hette det:"Visar det sig atf Samhällsföretag inte klarar det angivna sparmålet fårföretaget hos regeringen aktualisera frågan om justering avprocentsatsen." Vidare sades det att arbetet med atf förbättra företagefsresultat infe får bedrivas på ett sådant sätt "att man gör avkall på måletför verksamheten atf bereda de arbetshandikappade avlönat arbete. Defta synsättbör vara vägledande för regeringens bedömning om Samhällsföretag aktualiserarfrågan på nytt." Detta har också skett, , men enligt deuppvaktande var reaktionen från regeringens företrädare ganska kylig. säger arbetsmarknadsministern atf om situationentvingar fram åtgärder av det slag som är aktuellt i , ankommer det påden centrala sfiftelsen att redovisa dessa för regeringen. Defföranleder två kompletterande frågor från mig: Anserarbetsmarknadsministern att de synpunkter gav regeringen till känna inovember och är vägledande för regeringens bedömning? Om följden avden nu omtalade diskussionen skulle bli en nedläggning av verkstaden i ,är då arbetsmarknadsministern beredd aft vidta de åtgärder som behövs för atträdda verkstaden? Defta är en mycket central fråga. Först vill jag säga att Samhällsföretag måste,som all annan verksamhet, vara underkastad kravet på en effektivmedelsanvändning. Det har också instämt i, men sagt atf desociala målen inte skall äventyras. Det har heller inte skett. De som på grundav olika handikapp är anställda i Samhällsföretag kan vara säkra på att fåbehålla sina arbeten. Antalet anvisade anställda har t. o. m. ökat. Man kandärför säga aft Samhällsföretag i den meningen har överträffat de sociala målsom man har uppnått. När dét gäller att ställa skärpta ekonomiska krav på en såkänslig verksamhet som den som bedrivs inom Samhällsföretag, som inte kan lösasina ekonomiska problem genom att avskeda handikappade, har vi naturligtvis,som i alla andra frågor, atf rätta oss efter vad har sagt. De avriksdagen givna riktlinjerna överensstämmer med dem som regeringen tidigare härredovisat. Def innebär däremot inte atf varje del av denna storaorganisation behöver fortsätta oförändrad som den är. De ändringar somkan vara nödvändiga för aft få en bättre ekonomi har styrelsen för de regionalabolagen eller för aft självständigt besluta om.Skulle ändringarna få sådana effekter att de sociala målen kan sägas äventyras,har styrelsen aft anmäla defta för regeringen och regeringen att vidta mått ochsteg för att undvika det. Men där är vi ännu inte. Anderssonåberopar är ett av många räkneexempel på vad som skulle inträffa, om vissavillkor skulle föreligga. 4 (vpk): Def är bra att arbetsmarknadsministernpoängterar att de sociala målen inte får äventyras och aft de handikappade kanvara säkra på att få behålla sina arbeten. I diskussionerna om atf man eventuellt skulle lägga nedverkstaden i har det också talats om atf de anställda skulle överförastill andra arbetsställen. Det skulle innebära atf dessa människor skulle pendlatill andra orter. Jag har tagit reda på att def finns anställda vid verkstadeni som skulle få pendlingsavsfånd på . Def måstevara en orimlig situation för dessa människor atf resa på det sättet till sinajobb. Den centrala frågan är inte atf SAFAC fill regeringenskall redovisa de resultat som man kommer fram fill, utan om regeringen vidtarde åtgärder som behövs för att garantera de handikappade sysselsättning och,självfallet, för att behålla verkstaden i . Om driften vid. 5Arbetsmarknadsministern : Herr talman! Får jag först upprepaatt de handikappade som är anställda i Samhällsföretag kan vara säkra påatt de får fortsätta sin anställning eller, i bästa fall, att de kommer atterbjudas någon annan anställning på den öppna arbetsmarknaden. fick den konstrukfion som den har för att Samhällsföretag skulle kunna medges ett självständigt agerande.Det skulle därför vara felaktigt av mig att anlägga några synpunkter på hurdelar av Samhällsföretag skall skötas. Men om de konsekvenser som blir följdenav de besparingsprogram som regering och riksdag har ålagt Samhällsföretagskulle, enligt Samhällsföretags egen mening, äventyra de sociala målen, harSamhällsföretag att anmäla det för regeringen. Vi får då, som jag förut sade,pröva frågan och vidta de mått och steg som behövs och eventuellt återkommafill . Men där är vi, återigen, infe . Def som är en av flera konsekvensberäkningar under alldeles bestämdaantaganden. 6 (vpk): Jag vill först kommentera detta ommöjligheten för de handikappade atf komma in på den öppna arbetsmarknaden. Vihar i kommun en arbetslöshet som går upp mot , så möjligheten förde handikappade att komma in på den öppna arbetsmarknaden är väldigt liten. vill jag ta fasta på de utfästelser somarbetsmarknadsministern ändå gör, atf de sociala målen infe skall äventyras.Jag vill bara uttrycka förhoppningenatt det även gäller de anställda vid verkstad i . Överläggningen var härmed avslutad. Om den planerade bron över dgl 3 § Svar på fråga 1981/82:396 omden planerade bron över har frågat mig om jag avser attta inifiafiv som gör det möjligt att starta byggandet av en ny bro överPitsundet. I samband med atf regeringen för ca en månad sedan beslötaft tidigarelägga statliga byggen för 600 milj. kr. erhöll ländrygt 116 milj. kr. fill sådana tidigareläggningar, varav drygt 9 milj. kr.avsåg väg- och broinvesteringar. När def gäller den fördelning av beredskapsmedel som CurtBoström nämner i sin fråga så är det infe regeringen som fördelar dessa på län.Efter det aft har behandlat budgetpropositionen ochkompletteringspro-posifionen och därigenom fastställt anslagsbeloppet förberedskapsarbeten så har att fördela medlen filllänsarbetsnämnderna. Beträffande bron över harjag av kommunikationsministern inhämtat att den inte finns upptagen ivägverkets budget för byggande , vilket innebär aft den f. n.infe kan komma fill utförande med ordinarie väganslag. Om de regionalamyndigheterna bedömer att ett objekt kan tidigareläggas som beredskapsarbete,måste de se till atf objekt prioriteras hos berörd central myndighet, varefterarbetsmarknadsverket gör en bedömning av huruvida objektet avsysselsäffningsskäl bör tidigareläggas eller ej. Ett eventuellt utförande avobjektet som beredskapsarbete får då ske inom för anslaget befintlig medelsram. Anf.8 (): Jag ber att fåtacka arbetsmarknadsministern för svaret. Det måste anses som en överflödsgärning aft beskrivaarbetsmarknadssituationen i för arbetsmarknadsministern - den tordeherr känna till. Min fråga skulle egentiigen ha kunnat gälla precisvilket projekt som helst som kan igångsättas i , därför att vi har enlång rad projekt som skulle kunna skapa ytterligare arbeten om medel anvisades.Def är projekt som skulle kunna ge ytteriigare något hundratal människor ettefterlängtat jobb. Att jag har frågat just om beror på atf defprojektet har funnits med som första projekt i ett flertal beredskapsprogramfrån länsmyndigheterna i under detta år. Därför är jag litetförvånad över arbetsmarknadsministerns skrivning atf man från länefs sida måstese till aft objekten prioriteras hos berörd central myndighet. Just detta projekthar funnits med som första projekt när det gäller vägbyggande. Dessutomkonstateras även från vägverkefs sida, centralt såväl som Nr 161 regionalt,att just detta projekt har god sysselsättningseffekt när det gäller Tisdagenden byggarbetskraften. Jag fog del av en rapport som visadeatt j ,f[ 1932 man i Piteområdet är i ettmycket bekymmersamt läge när det gäller - -. byggarbetskraften, och manväntar att det kommer att försämras åtskilligt q planerade under vintern 1982-1983. Om därtill läggs att ca40 % av anläggningslastbi- bron över på orten står utanarbete, inser man att det är ytterst angeläget att df få i gångifrågavarande projekt. Vägverketcentralt har i sin skrivning påpekat att det här broprojektet även harindustripolitisk betydelse, eftersom det industriområde som är beläget på denhalvö som en bro skulle betjäna kan innebära fördelar urindusfriloka-liseringssynpunkt. Det är just i det industriområdet som etteventuellt aluminiumsmältverk skulle lokaliseras. En igångsättning av brobyggeti höst ligger rätt i tiden, därför att bygget då skulle vara klart i händelseav att en sådan etablering kommer till stånd. Rentallmänt vill jag gärna säga att det inger oro atf pmf ningar går ut överprojekt av den här typen i ett län som . Jag föreställer mig attarbetsmarknadsministern ändå har möjlighet att ta initiativ fill att se tillatt projektet kan komma i gång, och jag har förhoppningen att arbetsmarknadsministerngör en sådan insats, så att medlen finns tillgängliga för projektet . Det är ju just därför att sysselsättningsläget i äroförändrat bekymmersamt som länet också den här gången har fått lejonparten avanslaget för tidigareläggning av statliga byggen, som regeringen fattade beslutom för en månad sedan. fick då 116 av de . Menäven om så är fallet, har alla projekt inte kunnat rymmas inom ramen föranslaget. Jag noterar att också säger att frågan kunde har gälltvilket som helst av de projekt som hamnade utanför. Jagskall emellertid gärna tillstå att det här projektet länge var med i våradiskussioner, men vi har i samråd med fackdepartement och myndigheter valtandra byggobjekt, som ansågs ännu bättre uppfylla kraven på att gesysselsättning under den kommande hösten och vintern. Det är en mängd projekt,varav ett av de större är reparationer av järnvägslinjen vid ochupprustning av Kallax flygplats. Dämtöverhar vi anslagit ytterligare en dryg miljard kronor till beredskapsarbeten,varigenom kommer att få ett betydande tillskott. Det står somsagt länsmyndigheten fritt att om man så prioriterar välja att driva det härprojektet som beredskapsarbete. Jag vill också erinra om att vihar anslagit 150 miljoner inom en särskild ram för att också kunna tillgodosebygg- och anläggningsarbeten i på litet flexiblare premisser. Tillsist, herr talman, vill jag säga att jag är alldeles säker på atf detta intevar sista gången regeringen diskuterade och beslutade om att tidigarelägga 5 protokoll1981/82:160-161 Om bevarande av de outbyggda strömmarna i kommer självfallet atf ligga mycketbra till nästa gång def blir fråga om tidigareläggningar. 10 (): Projektet som sådant finns med i vägplanerna, och som jagnämnde i mitt fidigare inlägg utgör det faktiskt det projekt som man har bedömtbör komma till stånd först. Den uppfattningen delas också av det centralavägverket, som har pekat på att projektet kan vara sysselsättnings-stimulerandeoch även ha industripolitisk betydelse. Jag vet inte hur jag skall tolka arbetsmarknadsministernsinlägg, men om jag tolkar det som välvilligt kan jag kanske utgå från att vitill hösten skulle kunna ha pengar för det här projektet. Jag förstod att detvar med i diskussionen, men att det tydligen på sista tampen fallit bort. Detskulle alltså kunna innebära att det nu ligger närmast fill, när man skallfördela ytterligare medel. Jag hoppas att jag på den punkten har uppfattatarbetsmarknadsministern rätt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1981/82:368 om bevarande av deoutbyggda strömmarna i har frågat mig om regeringenär beredd att verka för aft vissa outbyggda strömmar i skall bevaras. De strömmar som avser ligger mellanKyrksjön och sjön i . Älvsfräckan omfattas inte av någotriksdagsbeslut om att vissa älvar och älvsträckor skall vara undantagna frånvattenkraftsutbyggnad. Vattenkraften i strömmarna skall enligt en ansökan somf. n. behandlas i tas till vara i ett kraftverk benämnt Haverökraftverk. Regeringen har tidigare förbehållit sig prövningen av frågan omutbyggnaden är tillåtlig enligt vattenlagen. Sedan haröverlämnat ärendet till regeringen kommer detta att remissbehandlas. Ärendetkommer därefter att prövas på sedvanligt sätt. 12SVEN (vpk): Jag skall be att få tacka jordbruksministernför svaret på frågan. Under kärnkraftsdebatten framhöll ja-sidan aft om det inteblev ja till kärnkraften så skulle våra återstående orörda älvar och älvavsnittvara i fara. Det blev som bekant ja till kärnkraften, men ändå är återståendeälvar och älvavsnitt i fara. Aktuella uttalanden från företrädare för densvenska storfinansen visar att vaftenkraftsbolagen ligger i startgroparna medhela raden av färdiga projekt. m. ett så litet projekt som Haveröströmmar med en uttagbar effekt på3 000 kW syns vara intressant för börsföretaget , som är innehavare avvattenkraftstillgångar värda och väl medvetet omvattenkraften som "vinstmaskin". Självfallet är det vinsten det ärfråga om. Bra penningplaceringar går för dessa bolag före t. ex. miljö- ochnaturyårdsintresset. Detär här fråga om att genom att förhindra en byggnation bevara de sista avLjungans strömmar från förstörelse. Naturtypen i området har enligtnaturvårdsverket knappast någon motsvarighet i landet med "ett strömlandskapsom karaktäriseras av vidsträckta, avspolade blockmårker, genom vilka älvenrinner i vissa huvudfåror". vill f. ö. avsätta helaområdet som naturreservat. Genom ett kraftverksbygge skulle dessutom fisketförstöras, eftersom strömmarna skulle torrläggas. Iett läge där det satsas miljonbelopp på att skapa nya fiskevatten, och då videssutom har överproduktion på elenergi, är det horribelt att förstöra en sågenuin miljö för att få ut så litet energi som det här är fråga om. Denfråga jag har ställt är ett uttryck för befolkningens oro. I den oron finnsdock också en förhoppning om atf när frågan i sinom tid - den syns ju alltjämtvara under prövning hos - kommer på regeringens bord,regeringen då skall beakta de miljö- och naturvårdsintressen och debevarandevärden som jag här försökt beskriva och att regeringen tar hänsyn tillatt def är ett begränsat energitillskott som det här projektet skulle ge, trotsatt det skulle medföra stora ingrepp i naturmiljön. Omstödet tih odhng av proteingrödor Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1981/82:382 om stödet till odling av proteingrödor har frågat mig om jag är medveten om att den somodlar foderärt och åkerhöna och använder dem i sin egen produktion inte får delav stödet till odling av dessa grödor. har också frågat vadjag är beredd att göra för att rätta till missförhållandet. Stödtill odling av foderärt och åkerböna lämnas av regleringsföreningen . Stödet, söm är . per , lämnas till uppköparen under förutsättning atf denne i ett odlingskontrakt garanterar odlarenett pris som motsvarar det vid leveranstillfället gällande priset på korn medvissa tillägg. Odlare som använder grödorna i sin egen animaheprodukfion fårsåledes inte något särskilt stöd. Enligtvad jag har erfarit pågår inom Svensk spannmålshandel en utredning för att bl.a. undersöka möjligheterna till aft ge även dem som odlar foderärt och åkerbönaför inblandning i eget foder del av stödet. Jag anser därför inte att någotinitiativ från min sida nu är påkallat. Omåtgärder mot övergödning av vattenmiljön 14 (): Jag tackarjordbruksministern för svaret. Stödettill proteinodlingen är mycket viktigt. På det sättet kan vi öka produktionenav proteinfodervaror inom landet.. Härigenom minskar vi behovet av import avsådana varor. Vi minskar också den export vi tvingas ha avspannmålsöverskottet. Det är också bra för jordbruket. Reglernaför utbetalning av detta bidrag stimulerar emellertid den enskilde brukaren attsälja skörden för att sedan köpa fillbaka färdigt foder. Detta system är intesärskilt bra, för det ökar kostnaderna i jordbruket. Vi måste anstränga oss föratt på allt sätt hålla nere kostnaderna. Det ökar också samhälletsenergiförbrukning, som det åren angelägen uppgift atf hålla nere. Bidrag böräven ges till den som använder ärterna direkt i den egna produktionen. Nutolkar jag jordbruksministerns svar på det sättet att det kommer att bli enändring, en efterlängtad ändring skulle jag vilja säga, utan attjordbruksministern för den skull behöver vidta några åtgärder, och då är jagnöjd med svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påfrågorna 1981/82:386 och 407 om åtgärder mot övergödning av vattenmiljön har under hänvisning till bl. a. den allvarligautvecklingen i och i frågat mig vilka åtgärder på kortoch lång sikt jag är beredd aft vidtaga för att hejda en fortgående försämringav vattenmiljön till följd av övergödning. Vidare har frågat migom jag är beredd att ställa resurser till förfogande för att slutföra pågåendeundersökningar i och om jag har övervägt åtgärder för aftbegränsa skadorna där. Jag besvarar båda frågornai ett sammanhang. Deekologiska förändringar som drabbat ochäven stora områden utefter hela beror på en rad olika samverkandefaktorer. Effekter av liknande slag som i västkustvatfnen har uppträtt på mångaandra håll i världshaven. Orsakerna har inte helt kunnat klarläggas. Faktorersom människan inte kan påverka kan vara betydelsefulla i sammanhanget.Samtidigt är det klart att skadeverkningarna kan begränsas genom atf utsläppenfrån mänskliga aktiviteter minskas, dvs. utsläpp från tätorter, industrier ochjordbruket. Tillförsel av växtnäringsämnen genom vattenströmmarna frånÖstersjön genom och kan antas vara av stor betydelse.Nedfall från luften och rent klimatiska förhållanden är två andra viktigafaktorer. Undersökningaroch forskningsprojekt genomförs för att nå bättre kunskaper om de grundläggandeorsakerna till den situation vi befinner oss i. lederarbetet med att identifiera problemen och få fram förslag till åtgärder. I undersökningarnadelfar flera olika forskningsinstitutioner, länsstyrelserna m. fl. När defgäller förslag till åtgärder har samarbete inletts med LRF, . Jaghar av begärt dels en samlad redovisning av vad man vetom orsakerna till den negativa utvecklingen i västkustvatfnen, dels en plan förett fortsatt och samordnat forsknings- och undersökningsarbete, dels enbedömning av vilka åtgärder som kan vidtas. Denna redovisning, som skalllämnas , bör utgöra en grund för bedömningen av vilkaåtgärder som är nödvändiga. beträffar arbetar en särskild kommitté underlänsstyrelsens ledning med att kartlägga orsakerna till den försämradesituationen i sjön. Kommittén samarbetar med bl. a. företrädare för jordbruket.Kommittén har presenterat vissa projekt som man anser angelägna.Ett av dessa projekt är att i samarbete med närmareundersöka urlakningen av växtnäringsämnen från kringliggande markområden.Projektet omfattar även förslag till åtgärder för att minska urlakningen. Ettannat projekt är att undersöka hur regleringen av påverkarurlakningen. Ävenpå andra håll i landet finns problem av samma slag som inom västkustområdenaoch i . Det är angeläget att orsakerna till utvecklingen i ochpå andra håll klarläggs. Genom de projekt som på olika håll genomförs i detavseende jag här talar om, räknar jag med att få fram ett material som ger ettförbättrat underlag för bedömning av nödvändiga åtgärder. Omåtgärder mot övergödning av vattenmiljön 16 BENGTSILFVERSTRAND (s): Jag tackarjordbmksministern för svaret på min fråga. Medtillfredsställelse noterar jag att jordbmksministern numera också tillmäterjordbrukets odlingsåtgärder en viss betydelse för dessa problem. Annars måstejag nog tillstå att jag tycker att svaret litet för mycket hänvisar tillutredningsarbete. Jordbruksministern är säkert väl förtrogen med talesättet"medan gräset gror, dör kon". Överfört till detta område skulle mankunna säga: "Medan algema växer dör fisken" - och i värsta fall ävenkreaturen, såsom har skett bl. a. vid . Trotsde åtgärder som redan vidtagits kvarstår hoten mot stora havsområden ochsjösystem. Ja, problemen har t. o. m. förvärrats. Kraftigaväxtplanktonblomningar förekommer från i söder till i norr.Mest uppmärksammade har problemen i blivit. Planktonblomningarnahar lett fill direkta störningar i hela kustekosystemet. Den syrebrist somuppstått som en följd av algblomningen börjar bli akut inom allt störrehavsbottenområden. Bottenfaunan slås ut, och fiskarter som livnär sig påbottendjur försvinner från de syrefatfiga områdena. Detta har i sin tur letttill ett stort ekonomiskt bortfall för yrkesfiskarna. Nästansamstämmiga forskarrapporter anger övergödningen, dvs. alltför kraftigtillförsel av växtnäringsämnen, som den viktigaste orsaken till Om åtgärder mot övergödning av vattenmiljön Enligt en rapport från iKristianstads län står sålunda jordbruket för av kväveutsläppen iLaholmsbukten. Också sjöar och vattendrag utsätts för en allt starkarebelastning av växtnäringsläckage. i är ett drastiskt exempelpå hur en sjömiljö som har oskattbar betydelse för fiske, naturvård,friluftsliv och framför allt vattenförsörjning håller på atf växa igen som endirekt följd av övergödning. Bidraget från jordbruket, dvs. utlakningfrånåkermarken samt förluster i samband med stallgödselhanferingen, svarar enligtrapporter från för upp mot av den fill fördafosforn. efter def atf jag ställt minfråga till jordbruksministern, tillskrev i . Man slår bl. a. fast att tillförseln av växtnäringfrån omgivningen är förödande för sjöns vattenkvalitet och hemställer aftjorbmksdeparfementet ställer ekonomiska medel fill förfogande för genomförandeav vissa saneringsprojekt. De synpunkter som framförs i brev sammanfallernästan exakt med förslag framförda av mig och i en motion sominlämnades under den allmänna motionsfiden , men vilken i likhet med enmofion om situationen i och inte ansetts så viktigatt den behandlas av årets . I brevet om begär länsstyrelsenockså medel, närmare bestämt , för aft kunna klara de här projekten. Jag vill be jordbruksministern att precisera sig: Kommerman aft få ekonomiska resurser och ekonomiskt stöd från regeringen tillRingsjön och fill ? 17LARS (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Det är bara att konstatera att vi fortfarande befinner ossi samma läge som . svarade jordbruksministernatt han mycket noggrant följer vad som sker i och utgår ifrån aftde berörda myndigheterna och andra intressenter skall ställa erforderliga 'resurser fill förfogande för att man skall kunna genomföra de undersökningarsom behövs. Jordbruksministern svarade då också att.han räknade med atfrelativt snabbt kunna redovisa resultaten från undersökningar samt lägga framförslag till åtgärder. Vi har fortfarande inte fått någon redovisning. Det äregenfiigen skälet fill tt jag tar upp frågan igen. vet jag atf def ärmycket begränsade undersökningar som kan göras, på grund av de små resurser somden projektgrupp som jobbar med detta har fill sitt förfogande. Vi känner fillaft det på i inom naturvårdsenheten f. n. finns frevakanser. Vi vet om att man inom har mycket begränsaderesurser att sätta in. Detta gör aft den utredning och den undersökning som behöverslutföras ännu inte kunnat göras.