prot · G509154 · 1981-12-31 00:00:00 — Påståendena att regeringens pohtik skulle drabba de sämstställda är felakfiga. Det bevisas bäst med några enkla siffror. De sämst ställda pensionärerna, de som haft barafolkpension och pensionstillskott, har fått sin pension ökad från . Det är en ökning med prakfiskt taget . Beträffandebarnfamiljerna var barnbidraget . Det är nu . Det ären ökning med . Och får jag påminna om att när det gällerflerbarnsfamiljerna, som bevishgen har det sämst, röstade ni socialdemokrateremot att familjer med tre eller flera barn skulle få ökat barnbidrag. Dehandikappade hade 6,2 miljarder förut och har 14,8 miljarder. Det är enökning med 8,4 miljarder. Inte är det möjligt, , att mot bakgrund av dessafakta säga att regeringens politik skulle vara fördelningspolitiskt negativ. Men det vikfiga är att om man har ambitionen att dra nedbudgetunderskottet har man två vägar att gå: antingen att minska de statiigautgifterna eller att höja inkomsterna. Varje jämförelse visar att om man, medett hkvärdigt budgetunderskott, skulle ha använt skattehöjningarnas väg, skulleeffekten fördelningspolitiskt sett ha varit mycket sämre för praktiskt tagetalla grupper. talar i sin följdfråga om den dramatiskaökningen av socialhjälpen. Självklart kan det, i påfrestande tider, vara flersom måste söka den hjälpen än närdet är goda internationella konjunkturer, gott om arbete och stigande inkomsteri samhällsekonomin., Anf.15 (): Det är konsekvenserna av regeringens politik som diskuteras och inteera konstruerade alternativ. Det som ni kastade fram i ett pressmeddelande varså erbarmligt dåligt, att det säger väldigt mycket om den professionellastandarden i kanslihuset . Nijämför 24 miljarder i indragningar via momsen av människornas disponiblainkomster med neddragningar via s. k. besparingar med 14 miljarder påmänniskornas disponibla inkomster mot 10 miljarder för kommuner och andra. Detär inte konstigt att ni får det orimliga resultatet att det för alla människorblir sämre med en höjning av momsen. Men det har ingen föreslagit. Detverkliga alternativet är något helt annat. Tänk om vi hade haft en litet bättreekonomisk politik. Tänk om vi hade haft ett så blygsamt mål som samma tillväxtsom vi hade , som var relativt sett magra år, eller om vihade haft samma tillväxt som genomsnittet av alla de andra europeiska länderna- också det ett ganska blygsamt mål. Då hade folkhushållet haft 60 000 milj.kr. mer att dela på. Då hade de svaga grupperna sluppit att drabbas. Det är detverkhga alternativet. Sedan- och det är det väsenthga - finns det en grundläggande motsättning i detThorbjörn säger. Han säger: Titta, så här stora belopp, huvudsakligeninflationspengar, har vi delat ut till de svaga grupperna. Han skryter hejdlöstoch talar om att de svaga grupperna har fått det så mycket bättre. Samtidigtvisar hans egen utredning att det just är de svaga grupperna som har fåttförsämringarna. Om ni nu har ställt det så oerhört väl för de svaga grupperna,enligt er egen propaganda, varför stiger socialhjälpskostnaderna med 40, i kommun efter kommun? De svaga grupperna tvingas till socialhjälpen.Varför gör de det? Det är den fråga som vi måste få ett rejält svar på. Omde fördelningspolitiska konsekvenserna av regeringens sparplaner Konstruerade alternativ, säger . Det är ingen som harföreslagit den här omfattningen av skattehöjningar. Nej, det har jag intepåstått. Det är inte det som är poängen. Men om man har en strävan att få nerbudgetunderskottet, väljer man antingen en kombination av sparande ochinkomstökningar eller också väljer man ensidigt sparande eller ensidigt ökadeinkomster. Det är den jämförelsen vi har gjort. Men om ochsocialdemokratin inte bekymrar sig om budgetunderskottet är det klart att dekan bortse från att återhållsamhet med de offentliga utgifterna måste kännas avmänniskorna. Det har vi aldrig hymlat med. Vadgäller tillväxten är det just för att lägga grunden för en ökad tillväxt iSverige som regeringen för denna ekonomiska politik. Det är för att frigöraresurser för ett expanderande näringsliv som denna politik är nödvändig. OlofPalme kan inte rimligen ha glömt bort att de offentiiga utgifterna under Om de fördelningspohtiska konsekvenserna av regeringenssparplaner 1970-talet-och det inleddes - ökade så snabbt att de tog merän hela tillväxten i anspråk. Därför är den enda frågeställning som ärintressant: Är socialdemokraterna obekymrade om budgetunderskottet? Och om nivill göra någonting åt budgetunderskottet, vad är det för alternativ ni harlagt fram som skulle leda till att vi sanerar den svenska ekonomin men som intedrabbar flertalet människor? Vad vi hävdar är att de sämst ställda under denhär perioden har haft en gynnsammare utveckling än alla andra. 17 (): Det senaste påståendet, att de sämst ställdahar haft en bättre utveckling än alla andra, är helt enkelt inte sant, och detbevisas av regeringens egna studier, som ni smusslar med och inte vågarpublicera. Vi bekymrar oss mycket över budgetunderskottet. Påsocialdemokraternas tid var det ordning och reda i statens affärer. Det är nisom har ställt till budgetunderskottet. Men det kommer vi bara till rätta medom vi åter får fart på ekonomi. Ni gav ert recept. Det är alltså föratt få fart på ekonomi - det sade - som manförsämrar för barnfamiljerna, för de arbetslösa, för de sjuka. Det är ertrecept för framsteg, och det leder till att socialhjälpskostnaderna rusar ihöjden. Häromsäger socialvårdsdirektör i : "Jag vet inte riktigt vad som håller på att hända ivårt samhälle. Vi har ju byggt upp ett samhälle präglat avsolidaritet med de utsatta, de sjuka och svaga grupperna. verkardet som om alla dessa värderingar har förkastats. Jag upplever dessa inbesparingar som orättvisa, ja nästintill orättfärdiga- Det tog att bygga upp det socialatrygghetssystemet. Men det går väldigt snabbt att rasera det". - Dettasäger alltså . Jag instämmer, och därför måste vi ha énsocialdemokrafisk regering i . Jag tycker att det är litet fegt av OlofPalme att låtsas som om alternativet till regeringens sparåtgärder är att låtabli aft spara och kunna hävda att man ärintresserad avbudgetunderskottet! Det går bara inte. Det är luckan i resonemang.Om man skulle få motsvarande effekt på budgetunderskottet som enligt vår metodmed ert förslag skulle skatter och avgifter drabba köpkraften betydligt värreän de sparåtgärder som redan har satts in. Och alldeles avgörande är att ingen av oss - ingenregering, ingen riksdag -kan acceptera att de offentliga utgifterna stiger såsnabbt att de tar i anspråk mer än hela den samlade tillväxten i det svenskasamhället. Det är detta grundproblem som inte kommer förbi. Det är inte för att straffa de svaga som regeringen sätterin besparingarna utan det är för att ha de offentliga utgifternas ökningstaktunder kontroll. Och när vi sätter inåtgärder för att nå det målet ser vi också till att de sämst ställda intedrabbas hårdast - och de uppgifter jag lämnade intygar detta. Anf.19 (): var det ordning och reda i statens affärer. Nihar totalt förstört dem. Det budgetunderskott som är resultatet kommer vialdrig till rätta med om vi inte åter får en tillväxt i landets ekonomi. Erabesparingar är - som ni själva visar - ensidigt riktade mot de svaga gruppernai samhället. Det är barnfamiljerna och de mindre inkomsttagarna som drabbas,medan ni delar ut favörer och till skogsägare, kapitalägare och högreinkomsttagare. Detta är ofrånkomliga fakta. Därförblir er politik orättfärdig. Därför ökar klyftorna i . Om ni kunde visasamma kostnadsmedvetande när det gäller subventioner till grupper som står ernära och när det gäller miljardrullningen i försvarsutgifterna som ni visarnär det gäller att klämma ned och försämra för arbetslösa ungdomar, sjuka,gamla och handikappade, vore mycket vunnet. Men ni styrs av värderingar somökar klyftorna, som bit för bit igen kommer att bygga upp ett klassamhälle iSverige. Därför måste denna regering enligt min mening bort. Omde fördelningspolitiska konsekvenserna av regeringens sparplaner hände det, att de totala lönekostnaderna steg . Det ledde i sin tur till en försämradkonkurrenssituation, till att svenskt näringsliv förlorade marknadsandelar ochtill att inflationen kraftigt späddes på. Detta har satt sina spår påutveckhngen under en stor del av . Nuär politiken inriktad på att de offentliga utgifterna skall anpassas till detutrymme som vår produktion ger. Genom att på detta sätt sanera ekonomin läggervi en grund för en expansion inom näringslivet. Att gå den socialdemokratiska vägen med ökatbudgetunderskott, ökad inflation eller ökade skatter och avgifter, vore, herrtalman, dråpslaget mot de sämst ställda i samhället. 21 (): Det märks alltid när är illa ute - då flyr han bort. Nihar nu hålht på och sagt er sanera den svenska ekonomin. Resultatet ärett fullkomligt ras - - för de svenska industriinvesteringarna, denhögsta arbetslöshet som vi haft i modern svensk tid, framför allt bland ungamänniskor, och ett budgetunderskott på av BNP. Och sedan har ni mage attförsöka skylla det på oss! Dettaär en flykt från det ämne vi diskuterar. Visst skall vi visa återhållsamhet medstatens utgifter. Men era nedskärningsprogram har den egenskapen att de drabbarframför allt de svaga grupperna, de utsatta människorna i vårt samhälle, de somhar de svagaste skuldrorna och svårast 2Riksdagens protokoll 1981/82:154-155 Om de fördelningspolitiska konsekvenserna av regeringenssparplaner delar ni ganska skamlöst ut förmåner fill de redanvälbeställda. Därför får vi ökade klyftor i vårt samhälle. Det innebär icke ensanering av ekonomin - det innebär att ni undergräver den solidaritet som påsikt är en förutsättning för våra framsteg i . När talar om perioden från 1976till , är det ingen flykt från ämnet aft påminna om aft harfolkpensionärerna fått sin pension fördubblad, att påminna om vad som har häntmed barnbidragen, att påminna om att och hans partikamrater röstademot ett förhöjt barnbidrag till flerbarnsfamiljer - de barnfamiljer sombevisligen har det sämst. Enligt socialdemokratisk värdering var de inteberättigade till ett förhöjt barnbidrag. Det är heller ingen flykt från ämnetatt påminna om vad som har hänt för de handikappade, där anslagennär han lämnade regeringen var . är de 14,8 miljarderkronor. Detta, , är ingen flykt från ämnet - det är ett konstaterandeav vad som faktiskt har hänt. Och det har hänt då det gälldeatt försöka bringa reda i den kostnads-och inflationsutveckling som var enföljd av den socialdemokratiska politiken. 23 (): Två enkla påpekanden. För det första: Budgetunderskottet var 3,6 miljarderkronor när vi lämnade regeringsmakten. Det är nu . För det andra: Vi ville höja bostadsstödet tillflerbarnsfamiljerna i stället. Men naturligtvis flyrstatsministern från ämnet. Vad vi diskuterar är regeringens egen promemoria somvisar att era sparprogram i första hand drabbar mindre inkomsttagare, barnfamiljeroch också pensionärer, medan högre inkomsttagare kommer betydhgtlindrigare undan. Det står i svart på vitt i de studier som ni försökerundanhålla allmänheten. Detta vill inte diskutera, utan hanflyr till alla tänkbara områden för att slippa konstatera faktum, att deborgerliga s. k. sparprogrammen, nedskärningsprogrammen, är socialtorättfärdiga och orättvisa. Det har ni själva hjälpt oss att bevisa, och detfår vi på sätt och vis vara tacksamma för, även om ni försökte hindra oss attta del av ert material. Det har inte smusslats med någon promemoria.Jag påminner än en gång om att upprättaren själv säger att försökettill studier måste omgärdas med många reservationer. Jag vill påminna OlofPalme om att det är viktigt att sådant arbete bedrivs. Därför kommer det jobbetatt fortsättas i , i SCB osv. Har ni någon invändning motatt det görs ett sådant här kvalificerat arbete, så säg det! upprättaren av promemorianvarnade själv för att dra de slutsatser av den som nu drar. Anf.25 (): Jag vet inte vilket verb som är det mest lämpliga. ni om i finansutskottet att denna promemoria förelåg. har vibegärt att få titta på den. Ni har i två, snart tre, månader hindrat oss frånatt - annat än i små utdrag här och där - se det material som ni självaberättade fanns. Jagvet inte om man skall kalla det för att smussla. Man kan möjhgen säga att detinte röjer någon överdriven längtan att för allmänheten redovisa det materialsom framställts inom regeringens kansli och att denna inte särskilt stora längtanatt tala om vad man håller på med beror på att det man håller på med ärutomordentligt ogynnsamt för barnfamiljer, för arbetslösa, för pensionärer ochför handikappade. Allthar således sin förklaring. Sedan kan man välja verb: smussla, fördölja eller ickekänna någon överdriven längtan. Jag kan ta vilket verb eller vilket uttryck somhelst. För mig är det väsentliga att en rad människor drabbas av erorättfärdiga politik. Vi står på de människornas sida. Omlokaliseringen av det planerade internationella centret för gen-och bioteknik Överläggningen varhärmed avslutad. 6 § Svar på frågorna1981/82:384 och 399 om lokaliseringen av det planerade internationella centretför gen- och bioteknik har frågat mig om jag vill arbeta för att det planeradeinternationella centret för gen- och bioteknik förläggs till ochUppsala. BrittaHammarbacken har frågat om regeringen kommer att ta initiativ till förslag omlokalisering av centret till . Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Bioteknikenär ett dynamiskt framtidsområde, där har en betydande kompetens.Kunskapen inom biotekniken är i hög grad koncentrerad till i-länderna. Detvore värdefullt, om möjligheter att förvärva kunnande på deftaområde kunde förbättras. för för industriell utveckling, UNIDO, pågårett arbete med att försöka upprätta ett internationellt centrum för gen- ochbioteknik. Flera svenska forskare har deltagit i detta arbete. Syftet medcentret är att främja sådan forskning och utbildning inom bioteknikens områdesom är av speciell betydelse för att lösa problem. Projektet rymsdock inte inom UNIDO:s budget. Sekretariatet har därför frågat vissamedlemsländer om intresset att stå som värdland för centret. Det säger sigsjälvt att ett sådant värdskap är förenat med kostnader. Omlokaliseringen av det planerade internationella centret för gen-och bioteknik Densvenska grundinställningen till institutioner på u-landsområdet är att dessaskall lokaliseras till . Undantag bör endast förekomma omu-landsförläggning skulle medföra klara olägenheter för institutionensfunktion. Jag vill peka på att det vid diskussionerna om en liknandeinstitution, ett sjöfartsuniversitet i , har krävts betydande garantierför att direkt prioriterar förläggningen till ett i-land, att tvåtredjedelar av finansieringen kommer från andra internafionella finanskällorsamt att det ansetts att projektet bör föreläggas . Skulleemellertid en i-landslokalisering av centret vara aktuell, vore en förläggningav centret fill intressant ur flera synvinklar. Dels skulle detinnebära en sfimulans för svensk forskning, dels skulle det vara attraktivt föru-länderna att ha centret förlagt fill ett litet neutralt land utan storakommersiella intressen involverade. bör erinras om att enförutsättning för att få centret förlagt till torde vara att Sverigebidrar till investeringskostnaderna. Dessa kan givetvis uppgå till betydandebelopp. UNIDOhar erhållit en skrivelse från svenska ambassaden i , där Sverigeförklarat sig intresserat att närmare diskutera förutsättningarna för enförläggning av centret till . I detta syfte inbjuds en delegation frånUNIDO att besöka för närmare diskussioner. För svenskt vidkommande ärdet naturligtvis angeläget att klarlägga bl. a. vilka kostnader som bliraktuella och hur de skall bestridas innan ställning kan tas. 27 (): Jag tackar industriministern för ett hyggligt svar på min fråga. Bakgrundentill frågan är att undersöker, som industriministernsade, förutsättningarna för att inrätta ett internationellt centrum förgenteknik och bioteknik. Enligt planerna skall vetenskapsmän och tekniker fråni- och där gemensamt ägna sig åt forsknings- och utvecklingsarbeterörande problem av intresse för . Personalstaben beräknas uppgå tillomkring etthundra personer. Härrör det sig om en mycket viktig forskning. Det råder inget tvivel om attlokaliseringen av centret till skulle ge många fördelar.Möjligheterna att få internationellt högkvalificerade forskare skulle öka ochden intellektuella miljön skulle breddas. Det skulle också, som industriministernframhöll, vara intressant för att ha centret förlagt till ett litet,neutralt land, där stora kommersiella intressen inte är involverade. Mångaländer har nämnts som tänkbara värdländer, bl. a. , , ,, och . Från sida har mandessutom visat ett direkt intresse för . Tillbilden hör också att har särskilt goda förutsättningar att svara förvärdskapet. Vid Biomedicinska centrum - BMC - i finns en för helaEuropa unik, samlad och bred kompetens inom medicin, biokemi, biomedicin,farmaci, veterinärmedicin och agrikultur. biovetenskaper i Uppsalakan ge det nödvändiga stödet till . Jaghar, herr talman, ett dubbelt syfte med min fråga. För det första vill jagförsäkra mig om att regeringen och industriministern gör vad som är möjligt föratt det internafionella centret för genteknik och bioteknik skall kunnaförläggas till . För det andra vill jag gärna få industriministerns ordpå att vid en eventuell förläggning till är den självklara ochnaturliga orten. Påden ena av dessa två punkter har jag fått ett mycket tillfredsställande svar.Industriministern omtalar ju att anmält sitt intresse för eneventuell förläggning till och att man också från svensk sida alldelesnyligen har inbjudit en delegation från UNIDO att göra en resa till jag vill upprepa min fråga när det gäller som lokaliseringsort.Anser industriministern att är den självklara orten vid en eventuellförläggning till ? Jaghar ytterligare en kort följdfråga: När kommer, enligtindustriministerns bedömning, frågan om inrättandet av ett centrum ochplaceringen av detta att slutgiltigt kunna avgöras? Omlokaliseringen av det planerade internationella centret för gen-och bioteknik 28 BRITTAHAMMARBACKEN (c): Jag vill tacka industriministern för svaret på min fråga. Jag kaninstämma i tillfredsställelse över den positiva tonen iregeringens inställning. Jaghar haft en möjlighet att följa utvecklingen på detta område under de senasteåren i delegationen för hybrid-DNA-frågor, och jag kan bara konstatera attforskningen och utvecklingen nu går i accelererande takt men att också detkommersiella utnyttjandet av tekniken ökar i motsvarande grad. Jag tyckerdärför att det är viktigt att utvecklingen på den internationella sidan ärtillfredsställande. Vi var några centerpartister som under den allmänna motionstideni våras väckte en motion där vi framhåller att ett svenskt initiativ för enlokalisering av det föreslagna centret till bör undersökas. Sverigeskulle kunna medverka till att en helhetssyn anläggs på genteknikensutveckling, att den icke-kommersiella inriktningen bhr tongivande och attverksamheten inriktas på att komma tredje världens länder till del. Dennamotion har behandlats av , och den fick en välvilhg men någotpassiv behandling, måste jag säga. Det är därför desto bättre att vi nu fårdessa klart posifiva reaktioner från industriministern i frågesvaret. Jagtror nämligen att det ligger en risk i att allt fler forskare världen överknyts upp till företag och industrier. Enligt en artikel av somjag läste har mer än 200 företag startats i med huvudsyfte atttillverka produkter med denna teknik. Vidare sägs att det pågår en kamp mellanföretagen om att kontraktera de bästa mikrobiologerna som konsulter ellerstyrelsemedlemmar. Som en kommentar fill detta säger , rektor vidStanford University: "Denna utveckling är Om lokaliseringen av det planerade internationella centretför gen-och bioteknik sannoliktmer oroande än de säkerhetsfrågor som restes ." Det är så att informationsflödet kan bromsas forskareemellan på grund av den naturliga konkurrensen företag emellan, och den tredjevärldens problem kan komma att hamna i skymundan. Det finns en risk för attklyftan mellan i- och ökar mer och mer, att det teknologiska gapetökar. Vad vi behöver nu och för framtiden är en helhetssyn, enbreddning och en generös och öppen attityd vad gäller de resultat somforskningen kommer fram till. har en god tradition att försvara i dettaavseende gentemot tredje världen och när det gäller de utvecklingsfrågor som ärförknippade med genteknik och bioteknik, där också etiska och humanitärasynpunkter naturhgt kommer in. Jag har ingen anledning att ställa någraintrikata följdfrågor med anledning av svaret, eftersom diskussionerna redanföreberetts och jag alltså anser att vår motion har följts upp. Men jag vet attdet finns ett intresse av att få tidsfaktorn närmare specificerad. Jag beralltså att få en kommentar till ärendets vidare hantering och ett svar påfrågan när man kan vänta ett resultat av de överläggningar som har inletts. Får jag först till säga att detbeträffande lokaliseringen ur min synpunkt knappast är någon tveksamhet om varen lämplig lokalisering av ett eventuellt centrum i skulle vara. Det ärUppsala med biomedicinska centrum som enhgt min uppfattning är denlämpliga basen för ett center av denna karaktär. Jag har dessutom medtillfredsställelse noterat att det förehgger enighet bland landefs berördavetenskapsmän och.administratörer inom universitetsväsendet om att det ärUppsala biomedicinska centrum som är den lämpliga basen för centret i fråga. När det gäller tidsfaktorn och arbetets fortsattabedrivande vill jag nämna att detta pågår på tjänstemannaplanet. En av minamedarbetare har varit nere i för att närmare diskutera hur arbetet kanbedrivas vidare. Jag väntar en rapport från denna medarbetare. Jag ärsjälv beredd att ta en direktkontakt med UNIDO:s ledning när förutsättningarnahärför är närmare klarlagda. Jag hoppas att det skall kunna ske , men det beror naturligtvis mycket på hur olika faktorer kan utvecklasig. I detta sammanhang är framför allt finansieringsfrågan en stor och tungomständighet. Jag noterar med tacksamhet att har en beredskappå området genom Hammarbackens och motion. Jag räknarmed att vi kan driva denna fråga med all målmedvetenhet och utan onödigtidsutdräkt. 30 (): Jag tackar industriministern för svaren också på mina kompletterande frågor.Det var utmärkt aft industriministern tog så klar ställning också när detgäller lokaliseringen till . Jag har därmed fått svar också på min andradelfråga. vilken, som industriministern säkerligen väl känner till,framlades för beskrevs närmare det föreslagna UNIDO-centret.Det framgår klart av den rapporten från attforskningskvaliteten kommer att bli hög. Väsentliga bidrag skulle kunna gestill utvecklingen både inom genteknik och bioteknik. Förutom forsknings- ochutvecklingsarbete skall dessutom, enligt planerna och enligt rapporten, enlaborativ upplärning av u-landsstipendiater ske. Centret skall också ha ettansvar för ett samarbete mellan olika på tekniskvetenskaplig nivå ochskall dessutom arrangera sammankomster mellan framstående forskare från bådei-länder och . Detta understryker enligt min mening vilken viktigverksamhet det är fråga om. Låtmig, herr talman, slå fast att en förläggning till skulledels ge svenska forskare möjligheter till viktiga insatser för utvecklingen iu-länderna, dels innebära en viktig stimulans för den egna forskningen i vårtland. Jag noterar med tillfredsställelse att industriministern nu själv kommeratt agera i frågan . Jag tackar än en gång för svaret på minafrågor. Omåtgärder för en bättre lönsamhet vid i Karisborg Anf.31 (): Bara några ytterligare kommentarer. Den teknik som vi nu diskuterarinnehåller mycket av utmaning och av framtidsutveckling. Det hindrar inte attdet också finns frågetecken med i sammanhanget.