prot · G509127 · 1981-12-31 00:00:00 — De här kraven på en inventering av lämpligasysselsättningsobjekt har avvisats av utskottsmajoriteten, medan de hartillstyrkts i den socialdemokratiska reservationen nr 4, som jag härmed beratt få yrka bifall till. När detgäller i dess helhet kommer enligt utskottet upprustningen att fortsätta, och man räknar med attinvesteringarna skall öka från nuvarande 25 milj, kr, till 28 milj, kr, per årpå grund av att investeringsvolymen skall bibehållas i fast penningvärde. Detär angeläget att en viss del av detta belopp kommer de södra delarna till godo,inte minst på grund av den ökning som skett då det gäller såväl godstrafikensom persontrafiken på den aktuella sträckan. Detta har också mycket storbetydelse för verksamheten i hamn, där en mycket stor del avprodukterna från närbelägna industrier i bl, a. , ochFilipstad utskeppas. En annan fråga som vid många tillfällen varit föremål förbehandling i denna kammare gäller verksamheten vid NKIJ-banan mellan Karlstadoch samt ett eventuellt återupptagande av persontrafiken. En utredninggörs f, n, av i , Jag skall inte här och föregriparesultatet av den. Jag vill dock redan nu - oavsett vad slutresultatet blir-understryka vikten av att det inte kommer att ges något tillstånd att riva upprälsen. Om inte annat så är banan nödvändig av beredskapsskäl. Och ingen vetheller vad framtiden för med sig då det gäller den bilburna trafiken. Jag vill sluta med att beröra ytterligare en sak. Vid ettbesök på bl, a, SJ-verkstaden i gjordes jag uppmärksampå de effekter som den knappa tillgången på personal kan få. Två styckenjärnvägsvagnar lastade med gods stod uppställda i verkstaden sedan flera dagarfillbaka och kunde inte åtgärdas på grund av bristen på reparatörer.Militärtjänstgöring och sjukdom förde med sig att verksamheten inom dettaviktiga serviceområde inte kunde hållas i gång, med påföljd att vagnarna måstestå i verkstaden i . Jag kunde inte låta bli att undra vad såvälavsändaren som mottagaren av det inneliggande godset fick för intryck av SJ sombefraktare. Är liknande förhållanden vanliga är det kanske inte så underligt omSJ har svårt att vara konkurrenskraftigt då det gäller styckegodset, och härundrar jag verkligen om inte snålheten bedrar visheten. Enligt personalenskulle utan vidare ytterligare tre till fyra man kunna beredas arbete vid vagnverkstadeni , och då skulle också servicen av lok och vagnar kunna ske på ettsnabbt och effekfivt och för alla parter tillfredsställande sätt. Här kan jag knyta an till vad jag sade inledningsvis omsysselsättningsläget i . Det finns alltså angelägna arbetsuppgifter,och utanför verkstadsväggarna går hundratals arbetslösa, som samhället haransvaret för att försörja. Det gäller bara att foga samman kuggarna - och sedanbestämma sig ur vilken ficka betalningen skall ske. m. fl. 67TORE (vpk): Under på 1970- och 1980-talethar kommunisterna tagit upp frågan om det s. k. Södraeländet iSödertälje och lämnat förslag till lösningar på problem i samband medomstigningar och plattforms- och tågbyten vid Södra järnvägsstafion.Flera utredningar och konkreta förslag har visat att problemen går att lösa medganska enkla tekniska medel till rimliga kostnader. Lösningarna har dock 5 protokoll1981/82:127-131 m. fl. uteblivit, närmast på grund av prestigehänsyn. Statensjärnvägar och har inte kunnat enas om olika praktiska,tekniska och framför allt ekonomiska frågor. Ett stort antal människor -trafikanter -har blivit lidande av detta, - hardet under den vinter som varit, trots - eller skall vi säga tack vare? -allabesvärligheter med pendeltrafik i vintersnö, visat sig att det går mycket braatt låta pendeltågen Södra gå ner till central.Vändtiden vid Södra har redan tidigare gjort detta möjligt, menförst då det blev stor brist på motorvagnar upptäckte ansvariga hos statensjärnvägar vad personalen och vpk länge försökt att få SJ-ledningen att förstå.Likaså blev det plötsligt möjligt att koncentrera trafiken mera till plattform3 och spår 5, vilket har inneburit att man - precis som vi så många gångerkrävt - slipper omstigningar till annan plattform med alla de olägenheter somdet innebär. har och Lokaltrafikäntligen kommit överens om åtgärder, som innebär att hittillsvarande omstigningvid Södra för färd till eller från till störredelen kan elimineras. Vidare blir det vissa växel- och signalförändringar,förlängningar av plattformar och plattformstak, regnskydd ochplattformsskyltar. Omläggningen genomförs nu om ca en månad - innanombyggnadsarbetena hinner färdigställas- vilket också visar hur rätt personalenmed praktisk erfarenhet, vpk och tusentals resenärer har haft i sin kritik ochsina förslag. Vi noterar detta som en framgång föropinionen, som - trots att riksdagsmajoriteten inte velat taställning för en sådan förbättring - nu har fått igenom sina krav. Övrig upprustning av stationen vid Södra - somman från ansvarigt håll ansett befogad och angelägen - finns inteheller upptagen i några planer för . Utskottet avstyrkernu liksom tidigare vpk-motionen om att en omfattande upprustningoch ombyggnad av bör komma till stånd.Förhållandena vid Södra är i stort sett desamma nu som för över 50år sedan, trots den mångdubbling av persontrafiken som har skett. För varje årsom går utan att en omfattande upprustning och ombyggnad kommer till ståndförvärras och försvåras förhållandena för många trafikanter. Särskilt behovetav upprustning och handikappanpassning av förbindelserna till och frånperrongerna kräver, enligt vår mening, snabba åtgärder. Säkerhetsanordningar vid passering av spåren med barnvagnsaknas, och trånga utrymmen över huvud taget utgör betydande säkerhetsriskervid den trängsel som råder vissa tider . bör därför, somföreslås i motionen, besluta att uppdra åt regeringen att lägga framförslag om en omfattande upprustning och ombyggnad av . Under den allmänna motionstiden togs ivpk-motionen 1980/81:983 upp frågan om en utökning av pendeltågstrafiken påSJ:s järnvägslinje , och förslag framställdes om att över- läggningarborde tas upp mellan , Lokal- Nr 127 trafik ochSödertälje kommun i syfte att åstadkomma en utökning av Torsdaeen den pendeltägstrafikenmellan Södra och , Där motiverades 22 aoril 1982 utförligtfördelarna med en sådan utökning bl, a, med hänsyn till boende i _ m. fl. ,till värnpliktiga och personal vid , 1 och boende i Geneta, Ronna och Hovsjökommundelar i , Detta förutsätter att stationen i åter tas ibruk och att stationer eller hållplatser upprättas i närheten av Tvetaberg ochIshallen, Motionsförslaget avslogs av riksdagsmajoriteten utan någraegentliga motiveringar. Frågan är emellertid lika aktuell liksom frågan attutsträcka lokaltrafiken vidare mot , från mot Flenoch från Södra mot , Vi upprepar därför föregående årsmotionskrav med det tillägget att en utredning och överläggningar om utökadlokaltrafik med eller utan pendeltåg även bör innefatta undersökningar ommöjligheter att förbättra järnvägskommunikationerna inom ochatt läns () och berörda Sörmlandskommuner skalldeltaga i sådana undersökningar och överläggningar. Det område som skulle kommaatt beröras har hundratusentals invånare och många som pendlar fill och frånSödertälje i sina arbetsresor, men som oftast är hänvisade till attförflytta sig med bil, Vpk-motionen föreslår alltså att uttalar attöverläggningar mellan SJ, SL, SLT och berörda kommuner bör upptas isyfte att åstadkomma en utvidgning av den spårburna lokaltrafiken frånSödertälje på sträckorna mot , ochNyköping, Förslagen i motionerna 1013 och 1014, som jagnu har uppehållit mig vid, tillgodoser också i allt väsentligt förslagen imotion 1400 från , , om ökad spårbundenkollektivtrafik i och i och fiera andracenterpartisters motion 593 om pendeltågstrafiken inom , Jag yrkar bifall till motionerna1013 och 1014 under punkterna 6 a och 7 i utskottets hemställan. 68ARNE (); trafikpolifiska beslut 1979innebar att järnvägen skulle ligga utanför det s, k, riksnätet.Det innebar ett allvarligt hot mot järnvägens framtid. Att bandelen inte ingåri riksnätet kan innebära ett allvarligt steg tillbaka i utvecklingen för flerakommuner och bygder, som i hög grad är beroende av denna järnväg. Skulle det hela leda till en nedläggning av bandelen voredet ett kraftigt bakslag för alla de strävanden som är inriktade på att stärkanäringslivet och sysselsättningen i dessa delar av , Det är därförviktigt att alla åtgärder vidtas som innebär att järnvägen kan räddas förframtiden. Riksdagsbeslutet var alltså enligt min meningotillfredsställande. Det innebar att man hänförde bandelen till denedläggningshotade bandelarna. För det första leder det till negativa beslut;SJ har begränsat sina investeringar på det järnvägsnät som ärnedläggningshotat. underhåll ökar riskerna fören total nedläggning avjärnvägen. För det andra tvingar en dålig banstandard fram en låg tåghastighet,som förlänger restiden och minskar människors intresse och möjligheter attutnyttja SJ;s service. En sådan försämrad service på järnvägen kanhelt enkelt avhålla allmänheten från att utnyttja järnvägen. Det är tillfredsställande att nya motorvagnar har satts inpå Nässjö-Nybrobanan, Det innebär att standarden i det avseendet väsentligtförbättrats. Dessa glädjande insatser för järnvägen kan tyvärr bli halvmesyrerom SJ inte helhjärtat kan gå in och göra erforderliga upprustningar av bananför att därmed säkra trafiken för framtiden. Det är också naturligt att man värderar desamhällsekonomiska vinsterna av de energi-, miljö- och trafiksäkerhetsmässigafördelarna av att slå vakt om trafiken på denna järnvägssträckning. Det finnsalltså en rad goda skäl för att förbättra förutsättningarna för såväl gods- sompersontrafiken på Nässjö-Nybro-banan, Därför är det viktigt att bandelenhänförs till riksnätet, på vilket trafiken skall bibehållas för framtiden. Det är att beklaga att utskottet inte har ställt sig bakomvår motion 779, men jag noterar med tillfredsställelse att företrädarei utskottet i sina reservafioner 5 och 7 har ställt sig bakom våra krav imotionen. Därför får jag, herr talman, yrka bifall till nämnda reservationer. Under detta anförande hade ledningen av kammarensförhandlingar övertagits av andre vice talmannen. 69STIG ALFTIN (s): En organisationsfråga som fått särskildaktualitet gäller SJ:s verkstäder, SJ har fått väsentligt ökad trafik med däravföljande krav på underhåll och verkstadstjänster. En alltför centraliserad verkstadsorganisation har skapatsämre serviceförutsättningar. Inte heller har sysselsättnings- ochregionalpolitiska behov i tillräcklig grad uppmärksammats, vilket lett till attviktig yrkeskunskap och resurser inte kunnat tillvaratas. Dessa brister aktualiserar en genomgripande omprövning avSJ:s nuvarande verkstadspolitik, I ett sådant sammanhang är det naturligt attockså på nytt pröva verkstadsrörelsens möjligheter att ytterligare höja sineffektivitet, bl, a, genom ett lokalt kostnadsansvar, I har spelat en betydande rollsom arbetsgivare, men undan för undan har SJ centraliserat sin verksamhet,något som sammantaget har drabbat kommunen hårt. En gång i tiden hade SJ ca 1500 anställda i , nu ca 500, inberäknat anställda i landsvägstrafik, SJ:s verkstäder i innefattar f, n, avdelningar förmekanisk verkstad, truckverkstad, plåtslageri och smedja samt fjäderverkstad.Där sker underhåll och nytillverkning av fjädrar, underhåll och reparation avBa-maskiner, truckar och spårbundna fordon av typ motordressiner, maskinellutrustning till banavdelningen, snöröjningsmaskiner osv. Dåligteknik, ökad skadefrekvens, lokskador, vagnskador, brist på lok och vagnar är i korthet problemen med den rullande materieleninom SJ, De senaste årens slitage av materielen anses av många vara SJ;sstörsta problem. När nu på grund av den ökade trafikintensiteten behovet avfler och nya komponenter ökar inom SJ;s verksamhetsområde, exempelvis när detgäller delar till vagnar och Ba-maskiner, borde fler sådana jobb kunnatillföras Bollnäsverkstaden, Verkstaden i har tidigare sysslat medproduktionsutveckling; exempelvis gjordes de två första prototyperna av SJ:strumvagnar med stor framgång i , har f, n, bådetillverknings-och reparationsresurser för banavdelningens maskiner. innebär emellertid SJ:s utredningar och det senasteförslaget om ytterligare samordning och centralisering av kapaciteten vid SJ:sverkstäder i landet ett direkt hot mot nuvarande verksamhet i , Risk förytterligare avveckling föreligger. Detta är mycket olyckligt, inte bara för deanställda utan för hela regionen som är i stort behov av fler arbetstillfällen,särskilt på verkstadssidan, SJ:s driftverkstad i var tidigare en av de störrei landet. är den formellt avvecklad, I dessa rymliga lokaler, som äruppvärmda och i relativt gott skick, förekommer det dock fortfarande, om än iblygsam omfattning, såväl vagnreparationer som översyn av lok. Med hänsyn till det stora behov av revision och reparationav lok och vagnar som SJ nu har, borde fler arbetsuppgifter på detta områdekunna tillföras , De lokala fackliga organisationerna vid SJ:s verkstäder iBollnäs har genomfört en egen omfattande utredning, som bl, a, redovisarföljande fakta: 1, Produktionskostnadernaper timme vid Bollnäsverkstaden är betydligt lägre än vad genomsnittet är förSJ:s övriga verkstäder i landet, 2, Produktionskostnadernaper timme är mycket lägre vid Bollnäsverkstaden än för de objekt som SJ lämnarut på entreprenad till privata företag, 3, Bollnäsverkstadenär konkurrenskraftig och håller leveranstiderna mycket väl, 4, Man hartillgång till rymliga arbetslokaler, som får anses som goda, 5, Olikabesparingsåtgärder är möjliga att genomföra vid verkstaden. Med relativt småinvesteringar skulle exempelvis det stora energiöverskott som går förlorat isamband med tillverkning av fjädrar kunna återvinnas och besparingar göras. Värdefulla fakta att anföra när det gällerBollnäsverkstaden är även tillgången till en mycket stabil och yrkeskunnigarbetarkår och en skicklig arbetsledning. presenterade vi s-ledamöter från i enmotion olika förslag för att utveckla verksamheten vid Bollnäs-verkstaden ochför att bättre ta till vara de resurser och den kapacitet som SJ har vidverkstaden. Med anledning av motionen hade vi då också till trafikutskottetsbetänkande fogat en socialdemokratisk reservation, som föll här i kammaren meden röst. m. fl. m. fl. har väckt en motionmed krav på utbyggnad och bättre utnyttjande av SJ:s resurser i , Tyvärrhar den borgerliga majoriteten i utskottet avstyrkt motionen i den delen.Socialdemokraterna i trafikutskottet har i reservation nr 3 anslutit sig tillyrkande nr 2 i motion, som gäller verksamheten vidBollnäsverkstaden, Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen nr 3 i trafikutskottets betänkande. nu möjlighet att stödja sin egen motion genom att rösta på densocialdemokratiska reservationen nr 3, 70ANITA BRÅKENHIELM (m): betänkanden är föredömligtuppställda. Man hittar sin motion i ett register med sidhänvisning till varmotionen behandlas och var den avstyrks. Desto mera snopet är det då att slåupp de angivna sidorna och finna att man inte kan få veta varför den haravstyrkts. Ingen läsare av betänkandet kan ens få en aning om vad motion 423 omSJ;s kundservice egentligen handlar om eller vad utskottet tänkt om den ellervarför den har avstyrkts. Den är helt enkelt inte behandlad. Den har baraavstyrkts i en klump tillsammans med andra motioner, som av texten kan utläsashandla om bättre ordning på tågen, bättre service åt handikappade och andra isig angelägna ändamål. Jag tvingas alltså ta upp kammarens tid med att tala omvad motion 423 av mig själv och mina moderata kamrater på Jönköpingsbänkenhandlar om, nämUgen det egendomliga sätt på vilket SJ:s avtal medlänstrafikbolagen har utformats och vilka verkningar de har fått på flera håll. Jag frekventerar mycket den betydande stationen ,Jag gör det betydligt oftare än , som talade så vackert omvår järnväg. Han åker inte tåg. Han flyger, är mig veterligt den enda avSJ;s stationer som regelmässigt hälsar alla avstigande resenärer med denvänliga högtalarhälsningen "Välkomna till ", Därefter upplysesman om alla de förbindelser åt olika håll som inväntar. Det vanliga är ju attde står och inväntar på olika spår. Men förtiger man attdet bakom stationen också står en eller två bussar och väntar. De väntar endastpå hemtama resenärer som vet att bussarna finns - och tydligen endast på demsom är hemma i länet och har länstrafikkuponger, SJ;s biljetter gäller nämligenpå SJ;s egna bussar bara när de går på räls, inte när de går på asfalt.Länstrafikkupongerna gäller däremot både på räls och asfalt. Länstrafikens förhandlare har tydligen varit skickligarenär avtalen slutits, för det är svårt att se att man kan blanda SJ-biljettresenäreroch länstrafikbiljettresenärer på rälsbussarna men inte på SJ:s egna landsvägsbussarpå precis identiska sträckor. Jag har sett hur främlingar satt sig ned iväntsalen för att tålmodigt invänta rälsbussen till ,ovetande om att utanför dörren står en av SJ :s landsvägsbussar klar att avgåtill denna trevliga plats . Visserligen får man antagligen, omman frågar i biljettluckan, höra om bussens existens. Men eftersom man kanske läst Kommunikationer och funnit att rälsbussentill går men inte att SJ;s Nr 127 landsvägsbussdessutom går , kanske man inte tänker den Upptäckerman bussen, finner man till sin häpnad att man måste lösa en extrabiljett för den här sträckan, fastän man har tur- och returbiljett eller kanske årskort på SJ, fl anslag Vad motionen handlar om är alltså att SJ kunde vara litettuffare i sina förhandlingar med länstrafiken och litet smidigare i sinutåtriktade verksamhet. Det hade kanske varit listigare av utskottet attbehandla motionen på s, 37, där man tar upp en del taxe- och samordningsfrågor,men det har utskottet inte gjort. Vi svävar alltså i okunnighet om vad trafikutskottet anseratt SJ skall tycka eller göra beträffande de här frågorna, och det får vi göratills vi återkommer med motionen nästa gång. Då kanske utskottet tycker till isamband med sitt avstyrkande. Jag har inget yrkande,endast denna fromma förhoppning. 71IVAR (); Jag har tidigare i denna kammare poängteratvikten av att vi satsar på framtidsinvesteringar som medför ökad resurshushållning.En sådan mycket aktuell framtidsinvestering tas upp i motion 1981/82:1394 omupprustning och utbyggnad av till dubbelspår. Bakom motionen står samtliga Hallandsriksdagsmän, alltså en politisk enighet om att måste prioriteras, Imotionen framförs många tunga argument för dubbelspår och pendeltrafik påVästkustbanan, Jag skall bara peka på några av dem. - delen Göteborg-Halmstad-Veinge - är en avde mest belastade enkelspåriga sträckorna i SJ;s affärsbannät. Antaletpersonförande täg har ökat successivt och SJ har för avsikt att införaentimmestrafik, är det i praktiken omöjligt. Redan med dagens trafikförekommer ofta betydande förseningar. Medelhastigheten är f, n, ,att jämföra med på sträckan , I samband medombyggnad och kurvrätning bör i sin helhet byggas ut tilldubbelspår. Vissa sträckor måste prioriteras särskilt högt, då desamtidigt med en nödvändig kapacitetsförstärkning för nuvarande trafik germöjligheter till angelägen pendeltrafik. En sådan bandel ärGöteborg-Kungsbacka-Frilles-ås, I en utredning som gjorts inom redovisasatt utbyggnaden av dubbelspår på sträckan är förhållandevisbillig-ca 100 milj, kr. Trafikunderlaget har uppskattats till ca 7 000 resorper dygn på den aktuella sträckan, och det är ett rimligt underlag förpendeltrafik, sker det kollektiva resandet mellan ochGöteborg i huvudsak med buss. Under högtrafik är tillgänglig kapacitet myckethårt m. fl. Ytterligare insatser med buss under högtrafikger mycket höga marginalkostnader. Pendeltåg blir sannolikt i början dyrare än ett utbyggtbussalternativ, men fördelarna är mycket stora. Detta bör väsentligt öka det kollektiva resandet. Självklart medfördetta större skatteintäkter, färre trafikolyckor, mindre miljöbelastning osv. är inte bara en viktig kommunikationsled ivästra utan också en viktig förbindelselänk med i första hand våranordiska grannländer och , Jag förutsätter att det finns en bred enighet om attinvestering i dubbelspår på är en riktig framtidsinvestering, somger god resurshushållning och också god återbäring. Vi behöver projektsom skapar sysselsättning och framtidsvärde. Utbyggnaden av ärett sådant projekt. Utskottet har behandlat motionen välvilligt,men det behövs mer än så. Det är nödvändigt att alla berörda parter positivtverkar för ett snabbt genomförande av utbyggnad. Överläggningenvar härmed avslutad. Investeringar för nästa budgetår samt vissaorganisationsfrågor (mom, 1-11) Mom. 4 (anslaget ) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 145 förreservation 1 av m, fl. Mom. 5 b (åtgärder inom trafiken) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 17 förmofion 1615 av m, fl, i motsvarande del. Mom. 5 e (pendeltågstrafik i ) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 17 förmotion 1615 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 6 a (förbättrade järnvägskommunikationer inom ) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 17 förmotion 1014 av och . Mom. 7 (södra järnvägsstation) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 17 förmotion 1013 av . Mom. 8(SJ:s ekonomiska mål och strukturplan för SJ) Utskottets hemställan bifölls med231 röster mot 62 för reservation 2 av Torsdapen den m. fl. Mom. 9(m. Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 146 förreservation 3 av m.fl. m. fl. Mom. 11(järnvägsinvesteringar i , m. Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot 146 förreservation 4 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Vissa övriga investeringsfrågor (mom. 12-15) Mom. 12(snabbtågsprototyper) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 18 förmotion 606 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 13 (dubbelbemanning av lok) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 18 förmotion 606 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 14 (upprustning av järnvägsstationer) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förmotion 794 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 15 Utskottets hemställanbifölls. Frågor om anslutning till riksnätet av vissa bandelar(mom. 16) Mom. 16 a (överförande till riksnätet) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 5 avRune m. fl. i motsvarande del med 78 röster mot 42 för reservation 6 avBirger Rosqvist och i motsvarande del. 170 ledamöter avstod frånatt rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 204röster mot 88 för reservation 5 av m. fl. i motsvarande del. 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 16 b (bandelen ) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 77 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. m. fl. Mom. 16 c (järnvägslinjen m. Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 72 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 16 d (järnvägslinjen ) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 76 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 16 e(järnvägslinjen ) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 73 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 76/(Västerdalsbanan) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 71 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. 3 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. (järnvägslinjen ) Utskottets hemställan bifölls med 211 röster mot 79 för reservation5 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 16 h (vissa delar av med anslutandebanor) Utskottets hemställan bifölls med 217 röster mot 71 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. 3 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 16 i (järnvägslinjen ) Utskottets hemställan bifölls med 214 röster mot 75 förreservation 5 av m, fl, i motsvarande del, 4 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 16 j (bandelen ) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 74 förreservation 5 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 16 k (överförande till riksnätet, övriga frågor) Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot 71 förreservation 5 av m, fl, i motsvarande del.