prot · G509164 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:164 Förhandlingarnaleddes fill en början av förste vice falmannen. 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs och hänvisades Motion 1981/82:2572 tillsocialutskottet 3 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1981/82:41Socialutskottets betänkanden /82:51-53 betänkande1981/82:28 betänkanden /82:36 och 38Jordbruksutskottets betänkande 1981/82:41 betänkande1981/82:29 4 § Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande 1981/82:18om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling(prop. 1981/82:100 och 1981/82:102). Anf.1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ifråga om defta betänkande hålls gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. Anf.2 Försvarsministern : Fru talman! Regeringens förslag itotalförsvarspropositionen fill inriktning av vårt totalförsvar under perioden1982/83-1986/87 utgår i allt väsentligt års försvarskommittésförslag. Det är med stor tillfredsställelse jag Säkerhets-och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. kunnat konstatera den breda uppslutningen bakom dengrundläggande inriktningen av vår försvarspolitik. Denna uppslutning är ettvikfigt bidrag till den svenska neutralitetspolitikens trovärdighet. har haft den svåra uppgiften att lämnaförslag om totalförsvarets uppgifter och resurser i ett längre tidsperspektiv.En oroande säkerhetspolitisk utveckling i omvärlden och de anspråk den ställerpå vårt totalförsvar har måst vägas mot en bekymmersam ekonomisk utveckling ivår omvärld, som givetvis också har påverkat utvecklingen i vårt eget land.Denna utveckling kräver återhållsamhet med de offentliga utgifterna. De anslagsom regeringen föreslår för totalförsvaret innebär i reala resurser ungefäroförändrad satsning, men inom den ramen en förstärkning av vissa civilatofalförsvarsfunktioner. rådde optimism i bedömningarna avrelafionerna mellan stormaktsblocken. I def då rådande avspänningsklimafefbedömdes krigsriskerna som små, och det fanns förväntningar om verkligaframgångar i nedrustningssträvandena. Vårt försvarsbeslut påverkades avdessa uppfattningar. Av olika skäl skärptes emellertid motsättningarna återunder . försvarsbeslut återspeglar delvis denna omsvängning.I dag präglas läget i omvärlden av ökad spänning mellan supermakterna, av akutakonflikter och fortsatt upprustning. Många människor känner en djup oro särskilt för kärnvapenoch konsekvenserna av ett kärnvapenkrig. Jag anser aft vi måste fa denna orooch de förhållanden den grundas på med största allvar. Vi bör fortsätta attverka för eff brett nedrustningsprogram inom FN:s ram och för att kärnvapenarsenalernareduceras. Vi bör också verka för begränsningar och på lång sikt förbortdragande av kärnvapnen i . Men i avvaktan därpå är det angeläget attverka för stabilitet i den militära balansen och för sådana doktriner somminskar risken att kärnvapnen kan komma till användning i . Den riskenkan inte uteslutas, och vi måste därför lägga ökad vikt vid våra egnaskyddsåtgärder mot kärnvapnens verkningar och informera allmänheten om dessa.Vi måste med kraft reagera mot våld, förtryck och krig varhelst det uppträder.Vi måste arbeta för fred och avspänning så långt vår förmåga räcker. Det finns ingen motsättning mellan dessa strävanden på definternationella planet och vår försvarspohtik. I själva verket rör det sig omtvå sidor av samma arbete för freden. Vårt försvar är defensivt. Det är fillför att värna svenskt territorium och svenska folkets frihet. Vårt försvar ärfredsbevarande genom sin förmåga aft avhålla från angrepp mot vårt land.Ensidig svensk nedrustning ger inget bidrag till en fredligare värld. Ingen kanövertyga mig om att vi skulle få en fredligare fillvaro i vårt land om vi intelängre kunde avvisa främmande länders flyg som kränker svenskt territorium.Inte heller skulle vår fillvaro bli fredligare om främmande länders kärnvapenväpnadeubåtar kunde utnyttja våra skärgårdar utan att vi hade förmåga att ingripa. Dessa frågor måste behandlas i dagens försvarsdebatt. Intedärför att def i finns utbredda stämningar för ensidig svensknedrustning. enighetenbakom eff starkt svenskt försvar kompakt. Men det finns grupper utanförriksdagen som söker ge försvaret en annan roll än den som stakas ut i dennakammare. Vår neutralitetspolitik och vårt försvar bidrar fill lugn,stabilitet och en låg supermaktsprofil i . Områdets strategiska betydelseökar emellerfid. Def gäller atf motverka atf detta leder till en höjdspänningsnivå i vårt närområde. Ett tecken på strategiska betydelse ärden militära aktivitet som kontinuerligt förekommer i vårt närområde och somäven leder till kränkningar av svenskt territorium. Def är angeläget att vi kanupptäcka och beslutsamt avvisa sådana kränkningar för att upprätthållarespekten för vårt områdes integritet. Ökade resurser satsas för upptäckt ochidenfifiering av främmande ubåtar. Nya och skärpta regler för ingripande motkränkningar förbereds. Bedömningar av risker för framtida konflikter och derasallmänna karaktär måste alltid bli osäkra. Ett eventuellt krig i kommertroligen åtminstone inledningsvis aft föras med konvenfionella stridsmedel.Skulle en upptrappning fill kärnvapenkrig ske, minskas vårt lands strategiskabetydelse. Ett konventionellt försvar som kan hålla oss utanför ett krig i desskonventionella fas bidrar därmed väsentligt till att minska riskerna för atf viblir utsatta för direkta anfall med kärnvapen. Trots detta kan vi indirektutsättas för kärnvapnens verkningar och måsfe därför ägna ökad uppmärksamhetåt skyddet av befolkningen. Upprustningen inom maktblocken med kemiskastridsmedel är oroande och leder fill att vi måste förbättra vårt skydd ävenmot dessa stridsmedels verkningar. Militära hot mot kan uppkomma i samband med enkonflikt mellan stormaktsblocken. Jag bedömer atf därvid i sig självtinte utgör något förstahandsmål, men atf svenskt territorium kan beröras avoperationer, som syftar till kontroll över strategiskt viktiga områden i vårnärhet. Den styrka en angripare kan avdela mot oss begränsas genom atthuvuddelen av resurserna måste avdelas mot huvudmotståndaren. För atf vårttotalförsvar skall verka krigsavhållande måste det vara uppbyggt så att enoperation mot oss kan väntas fa tid och medföra stora förluster. De rentmilitärgeografiska förhållandena kan därvid rätt utnyttjade ge oss fördelar.Angriparen måste, även om han når vissa mål, räkna med att avdela avsevärdaresurser för ockupafion och försvar av taget område. Alltjämt räknar vi med aft en konfliktutveckling mellansformakfsblocken skall ge oss förvarning inför ett angrepp. Vi satsar därförrelafivt stora resurser på en effektiv underrättelsetjänst. Men angrepp kan medhänsyn till den militärtekniska utvecklingen sättas in med mindre förberedelserän som tidigare ansetts möjligt. I likhet med försvarskommittén anser jagdärför atf vi måsfe förbättra vår förmåga att snabbt höja beredskapen inom helatotalförsvaret. Det militära försvaret måsfe snabbt kunna öka sin styrka isärskilt utsatta delar av landet: Varaktigheten av framtida krig och konflikter kan aldrigbedömas med någon säkerhet. Även om de skulle få kort varakfighet kan deemellertid få långvariga efterverkningar. Därför är det viktigt aft i vårförsörjning skapa Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. långuthållighet på de mest livsnödvändiga försörjningsområdena. Inom def militära försvaret har kostnadsutvecklingen sedanlänge skapat bekymmer. En successivt minskande andel av anslagen har kunnatsatsas på utbildning och materielanskaffning för krigsorganisationen. Vidarehar priskompensafionen med nettoprisindex skapat osäkerhet i den ekonomiskaplaneringen och försvårat ett rafionellt utnyttjande av tilldelade medel. Jag konstaterar med tillfredsställelse att "det råderbred enighet om att införa ett nytt system för att kompensera def militäraförsvaret och civilförsvaret för löne- och prisstegringar. Åtgärden bedömer jagsom mycket väsentiig för atf säkerställa den långsiktiga stabilitet iförsvarsplaneringen som vi i denna kammare har varit angelägna om och somutomlands uppfattats som en garanti för stabilitet i försvarspolitiken. I propositionen föreslås en kraftfull satsning pårationaliseringar och minskningar i fredsorganisationen för att hålla uppestyrkan i krigsorganisationen . Självfallet kommer det att få konsekvenser förenskilda människor, organisationer och kommuner. För flertalet centrala myndigheter, mihtära staber ochhögre regionala ledningsorgan har beslutats om eller föreslagits kraftigarationaliseringar, som i många fall kommer att leda till behov avomorganisationer. Det är angeläget att avvakta konsekvenserna av dessa åtgärderinnan nya förslag om eventuella ytterligare och mer långtgående reduceringarläggs fram. I första hand har alltså besparingssträvandena inriktatspå rationaliseringar inom de centrala försvafsmyndigheterna. Men därutöver ärdet nödvändigt att även göra stora ingrepp i förbandsorganisationen. Dessautgår från en överkapacitet i ufbildningshänseende som finns , ochden blir större i och med sjunkande värnpliktskullar. Ofta framförs argumentetatt förbandsindragningar ger små besparingar. Detta är enligt min mening ettkortsiktigt synsätt. Det är därför nödvändigt aft vidta åtgärder för atf pålång sikt säkerställa ekonomiskt utrymme för aft kunna vidmakthålla krigsorganisationensstyrka. De beslut som skall fattas måste ses mot denna bakgrund. Det ärviktigt att säkerställa att de rationaliseringar som förutsätts för de närmaste10 åren verkligen blir av. En särskild delegation kommer att tillsättas för atfför regeringens räkning följa och samordna rationaliserings-verksamheten. En av utgångspunkterna vid utformningen avfredsorganisafionen är atf få ett någoriunda jämnt utnyttjande avutbildningsresurserna. Variationer i värnpliktskullarnas storlek möts genom aftfler värnpliktiga får vänta med sin grundutbildning under vissa perioder. Justnu är vi inne i en period när vissa värnpliktiga skulle få vänta upp till treår efter inskrivningen. För att minska de ekonomiska och sociala problemenförordar jag att ca 7 000 fler värnpliktiga grundutbildas jämfört med överbefälhavarens förslag. Vid beslut om nedläggningar av förband måste många hänsynvägas samman. Jag har funnit att def i många fall varit nödvändigt att faregionalpolitiska hänsyn. Redan militäroperativa skäl gör atf ochGotland inte alls berörs av nedläggningar. Men mina förslag om , ,och har klart påverkats av regionalpolir. Ett enigt försvarsutskott har föreslagit att Bergslagensmilitärområde skall bibehållas och att sjukvårdsskolan skall stanna kvar iGöteborg. Jag har, fru talman, förståelse för dessa ställningstaganden. Underalla förhållanden måste dock arbetet bedrivas vidare för att vi skall nå det ibred enighet uppsatta besparingsmålet under perioden1982-1992. Överbefälhavaren har i regeringens anvisningar för fortsattplanering redan fått i uppdrag att komma med konkreta förslag.Rationaliseringar blir även nödvändiga , och ytterhgare åtgärdermåste enligt min mening tas upp till behandling i nästa försvarsbeslut för atfförverkligas . avser jag att tillkalla en särskildutredare för att överväga möjligheterna till besparingar genomstrukturförändringar inom försvarets gemensamma myndigheter och genom vidgadsamverkan med statsförvaltningen i övrigt. Det militära försvaret skah även i fortsättningen bygga påden allmänna värnpliktens grund. Det skall även i fortsättningen utformas somett djupförsvar och så att stridskrafterna kan utnyttjas med tyngdpunkt ikust-och gränsområden. Därigenom tas våra naturliga försvarsbetingelser tillvara. Den föreslagna ekonomiska ramen ochrationaliseringsåtgärderna skapar utrymme för att successivt moderniserakrigsorganisationen och därmed möta förändringar i möjliga yttre hot. Inomarmén ökas antalet Norrlandsbrigader från fyra till fem. En ny typ av förband,en mekaniserad brigad, tillkommer. En andra arméflygbataljon sätts upp. Inommarinen moderniseras ytattackförbanden genom att den svenskutvecklade roboten15 tilliförs och genom att de första i en serie robotbåtar levereras.Minjaktfartyg av ny typ tillförs och ubåtsbeståndet moderniseras successivt. Ökad vikt läggs vid luftförsvaret. Medan inriktningen iförra försvarsbeslutet var mot 8 divisioner JA 37, föreslås nu en inriktningmot 12 jaktdivisioner genom att ett antal J 35 Draken bibehålls längre än somtidigare planerats. Vårt största militära materielprojekt är ersättaren tillflygplanet 37 när det i början av 1990-talef av åldersskäl börjarutgå ur krigsorganisationen. Enighet råder mellan de stora partierna om behovetav ett nytt flygplan. Vi är dessutom eniga om atf utforma flygvapnet så attvarje enskilt flygplan alternativt kan utnyttjas för jakt-, attack- ellerspaningsändamål. Olika anskaffningsmöjligheter har undersökts. I det svenskaJAS-projektet har tillvaratagits de möjligheter den tekniska utvecklingenerbjuder att med ett mindre och billigare flygplanssystem tillgodose rimligaprestandakrav. I totalförsvarspropositionen förordade jag att planeringeninriktas mot att inom landet utveckla och fillverka ett svenskt JAS-systemunder förutsättning att återstående förhandlingsfrågor löses på etttillfredsställande sätt före . Ett preliminärt avtal harsedermera träffats inom angiven tidsram, och för att genomföra det haröverbefälhavaren planerat in 25,7 Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. miljarderkronor i prisläge för . Därav faller 3,8miljarder på den närmaste femårsperioden. Regeringens ställningstagande till utgår frånen sammanvägning av följande bedömningar: Från säkerhetspolitisk synpunkt har det ett stort värdeatf vi genom inhemsk utveckling och tillverkning kan vidmakthålla en svenskprofil på den vikfigaste försvarsmaterielen. Vi blir därigenom mindre beroendeav omvärlden än vid andra anskaffningsalternativ. Ansvariga myndigheter och regeringen bedömer aft prestandaför def svenska JAS är helt godtagbara i den hotmiljö vi nu kan överblicka.Överbefälhavaren har funnit att projektet ryms inom en i huvudsak oförändradram för försvarsmakten utan att obalans uppstår mellan olika funkfioner. Enviss kostnadsstegring har skett, men säkerheten i kalkylerna är nu avsevärthögre än för fidigare flygplansprojekt. bedömer projektet som tekniskt realiserbart inom angiven ekonomiskram. Tillfredsställande åtaganden har gjorts från industrins sida. I ett längretidsperspektiv kan def bli aktuellt att utnyttja systemetsutvecklingspotential. Ekonomiska reserver har inplanerats för att möta sådanabehov. Jag finner därför att de villkor regeringen uppställt för ett ja fillprojektet har blivit uppfyllda. För svensk industri innebär en betydandeindustri- och sysselsättningspolitisk satsning. Ändå kommer antalet personersom sysselsätts med utveckling och produktion av militära flygplan att i stortsett halveras jämfört med vad som krävdes för flygplanet . I gengäld ökassysselsättningen med civila flygplan tack vare kraftfulla satsningar undermedverkan av stafsmakferna. Utvecklingen av det svenska JAS-flygplanef germöjligheten att inrikta resurserna mot den situation som uppträder dåutvecklingen av JAS i huvudsak avslutats. De frågor söm enligt min mening skall ställas i sambandmed J AS-beslutet är följande: Behöver Sverige.ett nytt flygplanssystem efter ? -Alla bedömare svarar ja på denna fråga. Skall detta flygplanssystem av bl. a. säkerhetspolitiskaoch industripolifiska skäl utvecklas och produceras i ? - Alla dedemokrafiska partierna svarar ja på denna fråga. Uppfyller def föreslagna JAS-systemet de militärafordringarna och är det ekonomiska underlaget fillräckligt fast? -Samtligaansvariga myndigheter och regeringen svarar ja på denna fråga. Jag beklagar, fru talman, att socialdemokraterna infe nuär beredda att ta ställning till . Eff uppskov ger storanackdelar, även om beslutet senare skulle bli ett ja. Offerten går ut , och det är inte säkert att likaförmånliga kontrakt kan förhandlas fram . Försvarsindustrins trovärdighetgentemot dess utländska samarbetsparfners jiåverkas negativt. Om beslutet omeff år blir nej, kostar oss uppskovet ytterligare ungefär en halv miljardkronor. Och ändå blir beslutsunderlaget enligt min bedömning inte nämnvärtbättre än det vi redan Genom aft nu säga ja till JAS visar vi däremot vår viljaatt slå vakt om en självständig svensk försvarsprofil. Detta har en säkerhetspolitiskbetydelse. För atf långsiktigt hålla prestanda och kostnader under kontrolllägger vi stor vikt vid en effektiv ledning av projektet. Efterriksdagsbeslutet, som jag hoppas blir positivt, kommer regeringen aftfastställa en bestämd ekonomisk ram för hela fram fill år 2000.Även fortsättningsvis skall arbetet bedrivas under stor öppenhet, så aft dedemokrafiska partierna får insyn i projektet och kan påverka dess fortsattautveckling. Def är min förhoppning aft vi - när beslutet väl är taget - i bredenighet skall kunna göra JAS fill en värdefull del av totalförsvaret. En mängd åtgärder föreslås för att stärka det militäraförsvarets beredskap. Det gäller övningsverksamheten, transportresurserna m. m.Som exempel vill jag peka på de två stora militära övningarna innevarande år:"Norrsken" och "Sydfront" i september.Överbefälhavaren utreder f. n. de åtgärder som sammantagna skall kunnaytterligare förbättra vårt beredskapssystem. Jag räknar med aft senareåterkomma fill regeringen med de förslag som kräver särskilda åtgärder ellerföreskrifter från statsmakternas sida. Värnpliktstjänstgöringen innebär och kommer alltid atfinnebära uppoffringar för den enskilde medborgaren. Det är angeläget atf lättade ekonomiska bördorna. Propositionens förslag syftar fill förbättringar avbehovsprövade förmåner för värnpliktiga med försörjningsplikt mot anhöriga.Defta är enligt min mening en socialt ansvarsmedveten fördelningspolitik i ettläge där resurserna som vi alla vet är knappa. Med hänsyn till att en särskildkommitté tillsatts med uppgift aft snabbt komma med förslag om förmånssystemetär jag inte beredd att nu föreslå ytterligare förmånsförbättringar utöver demsom föreslagits i försvarspropositionen. Omvärldens tilltro till vår vilja och förmåga att försvaraoss bygger infe enbart på det militära försvarefs styrka utan också påbedömning av def civila samhällets förmåga att fungera. De civilatotalförsvarsgrenarna skall bl. a. svara för befolkningens skydd och försörjningoch för undersföd åt de militära försvarsansträngningarna. I situationer då viinte direkt hotas skall de kunna begränsa konsekvenserna i avkonflikter och krig i omvärlden. Utvecklingen av stridsmedlen ochförändringarna i vårt samhälle motiverar den ökade satsningen på de civilafotalförsvarsgrenama. Civilförsvarsverksamhefen ges ökad vikt. Den inriktasfrämst på att ge befolkningen skydd mot verkningarna av konventionellastridsmedel insatta mot militära mål och mot verkningarna av marksfrider. Ökaduppmärksamhet måsfe dock ägnas åf skyddet mot kärnvapen och kemiskastridsmedel. Förmågan att möta överraskande angrepp måste förbättras, vilketfår konsekvenser inom civilförsvarefs alla verksamhetsområden. Personalen ges regelbundet återkommande övning.Verksamheten inriktas också på att åstadkomma en stark samhällsanknytning ochatt skapa förutsättningar för befolkningen att aktivt delta icivilförsvarsverksamhefen.' Säkerhets- och försvarspolitiken, m. m. Säkerhets- och förs varspolitiken, m. m. Förutsättningarna för skyddsrumsbyggandet förbättras. Iförsta hand skall vi givetvis fa fill vara alla möjligheter att bygga skyddsrumi takt med nyproduktion av bostäder och lokaler. Defta är det mest ekonomiskasättet atf bygga skyddsrum. Därutöver måste de allvarligaste bristerna i destörsta kommunernas innerområden avhjälpas. Förberedelser påbörjas för att vidkris öka tillgångarna genom att iordningställa skydd av enklare slag. Skyddsmasker och motsvarande skydd för barn anskaffas isådan takt att behovet för hela befolkningen är täckt . En särskild hemskyddsorganisation införs. För ledning avdenna behövs ca 8 000 ledningsgrupper med tre personer i varje grupp. Gruppernablir en viktig länk mellan myndigheter och befolkning i händelse av krig.Ledningsgrupperna skall utbildas och övas i fredstid. Ledningen för civilförsvaret på lokal nivå i krig föreslåsföras över till kommunerna med början under /85. Kommunernaskall då även fa över den fredstida planeringen av verksamheten. Kommunerna fåri uppdrag aft utarbeta skyddsplaner som skall klarlägga hur de samladeskyddstillgångarna skall utnyttjas och vilka utrymningar som skall förberedas.Jag anser aft def principbeslut som nu står inför atf fatta omkommunal ledning av den lokala civilförsvarsverksamheten i krig innebär ettväsentiigt steg för aft på stor bredd engagera befolkningen i totalförsvaret.Jag är medveten om att planläggningsarbetet inom kommunerna kan bh omfattandemen vill framhålla att kostnaderna skall täckas av staten. Vi prioriterarförberedelsearbetet, och det kommer atf ledas av en kommitté som skall tillsättas.I första hand blir det fråga om provplanläggning i några kommuner. Den utformning civilförsvaret får i och med att riksdagengodtar regeringsförslaget innebär stärkt lokal förankring. Vikfigacivilförsvarsfunktioner i krig förs till den del av samhällsapparaten somverkar närmast de berörda människorna. Kommunerna har i fredstid ansvaret föratt samhällsservicen för barn och äldre fungerar. De får nu också tillfälleatt planera för hur dessa grupper skall skyddas i krislägen. Även utbyggnadenav hemskyddet innebär en starkare lokal förankring genom det stora antalledningsgrupper som skall organiseras och utbildas. Denna decentraliseradeutformning av civilförsvaret bör öka vår förmåga att klara kriser ochpåfrestningar. Det ekonomiska försvaret får en delvis ny inriktning. Detskall säkerställa den för individens överlevnad och samhällets funktionviktigaste försörjningen genom att komplettera det fredstida samhälletsresurser och förbereda dess omställning till kris- och krigsförhållanden. I förstahand skall försörjningsförmågan säkerställas för livsmedel, beklädnad, värme,hälso-och sjukvård samt nödvändigt understöd i form av insatsvaror,arbetskraft, energi och transporter. Det blir en viktig uppgift för det ekonomiska försvaretatf minska den sårbarhet som utvecklingen mot koncentration och storskalighetlett vårt land in i. Vi måsfe förbättra vår försörjningsberedskap på en radvitala områden. Vi måste kunna försörja oss med livsmedel, och vi måste minska utlandsberoendetpå energiförsörjningens område. Ökad självförsörjning och minskad sårbarhet pådessa områden gynnar dessutom näringsliv och sysselsättning inom landet.Regeringens förslag beträffande det ekonomiska försvaret kommer atf merautförligt behandlas av statsrådet senare under debatten. Def psykologiska försvarefs vikt bör framhållas på grundav dess avgörande betydelse för vår mofsfåndsförmåga och försvarsvilja.Forskningen inom psykologiskt försvar intensifieras. Den tekniska utvecklingenpå massmedieområdet uppmärksammas liksom vikten av att beredskapslagring ochlagring av vikfiga förnödenheter fullföljs. De frivilliga försvarsorganisationerna är en betydelsefulllänk i totalförsvaret. Ca 700 000 människor är verksamma inom dessaorganisationer. Frivilligorganisafionerna är demokratiskt uppbyggdafolkrörelser. De är en av hörnstenarna i vårt försvars folkliga förankring.Denna stora folkrörelses insatser har även säkerhetspolitisk betydelse.Ufländska bedömare av svensk försvarsförmåga har atf räkna med inte bara detmotstånd som kan bjudas av militära förband, byggda på allmän värnplikt.Eventuella angripare måste också räkna in i sina kalkyler den samladeförsvarsvilja som tar sig uttryck i uppslutningen bakom frivilligförsvaret.Denna syn på frivilligförsvarets betydelse återspeglas i anslagsfördelningenför nästa budgetår.