prot · G50931 · 1981-12-31 00:00:00 — Om dåstaten gårin, så kan den medverka i helt olika typer av utvecklingsprocesser.Staten kan medverka till att reträtten sker i ordnade former och att branschenså småningom hamnar där någonting nytt kan byggas upp, kanske i blygsammareomfattning än tidigare, men där en förnyelse kan ske som ändå räddar vad somräddas kan. Men det kan också inträffa att reträtten får en oordnad karaktär,att den princip som man brukar karakterisera med orden "där åteln är, därsamlas korparna" blir gällande och att det finns personer som begagnar sigav situationen för att så att säga plundra del de uppfattar som en döendebransch. Det är detta problem, denna oordning och dessa, som jag också sade,antydda oegentligheter som följer i spåren av en sådan process som jag menaratt staten hade bort ingripa mot på ett annat sätt. Jag har anfört konkreta exempel på detta, och jag villgärna att kommenterar dem något närmare. Vi vet att det som sagtinte är småsaker det gäller. Det är också känsliga saker. Det är ingentillfällighet att en av de talande i det bandinspelade samtal mellan tvåaffärsmän som jag refererade till säger - ordagrant - att detta är"känsligt så in i helvete", på tal om sina affärskontakter medpersoner i Eiser. Om det statliga stödet missbrukas på ett sådant sätt somman här kan befara, är ju det någonting som slår t. o. m. mot de allra bästaavsikter från den statliga tekopolitiken, eftersom förutsättningen för attstatligt stöd och statliga engagemang skall bli verkningsfulla ju är att deinte används för att finansieraen sådan kapitalflykts- och förfallsprocess som det finns starka tecken på justpå det här området. Det är så att säga inte ett ansvar för att bygga upp entextilindustri av den gamla omfattningen som vi vill pådyvla regeringen - någotsådant vore orimligt- men ansvaret för att reträtten nu åtminstone stoppas ochför att det som är kvar inte föröds av ansvarslösa krafter. Det ansvaret harregeringen, och det måste ta, även om det inte var han som baransvaret för det ursprungliga inledandel av den politiken. 16LAHJA EXNER (s); Handelsministern pekar på att regeringensekonomiskpolitiska paket som lämnats skulle vara huvudingrediensen iregeringens tekopolitik f. n. Vi har resonerat ganska mycket om det och sett påde olika delarna i paketet, men tyvärr måste vi erkänna att vi där inte kanhitta någonting som kan ha någon avgörande betydelse för branschens fortlevnad.Vad som här krävs är snabba åtgärder, om inte allting skall rasa som ettkorthus där man rycker undan det understa kortet. Handelsministern nämner äldrestödet. Det är gott och välatt handelsministern och den borgerliga majoriteten i är på väg attändra sin ståndpunkt på delta område. Det välkomnar vi verkligen. Men det hadevarit ännu bättre, om den socialdemokratiska riksdagsgruppen hadesluppit reservera sig på den punkten. Det fungerade så att människorfaktiskt tappade tron på äldrestödet just på grund av att man då fastställde ennedtrappning av detta. Handelsministern nämnde sedan exporten på 3 miljarderkronor, som både den socialdemokratiska riksdagsgruppen och kanske särskilttekoarbetarna har framhållit betydelsen av. Vi är stolta över att vi kanåstadkomma denna export, eftersom den ju är ett bevis på att vi inte är sådåliga som man ofta låter påskina i debatten. Det allvarliga är emellertid attvi, om jag inte missminner mig, har en tekoimport på ca 9 miljarderkronor. I tider då vi debatterar oljeimporten, som uppgår till 30 miljarderkronor, och då vi anser alt det är allvarligt för handelsbalansen att den är såstor och därför försöker göra allt för att åstadkomma en minskning av importen,frågar jag mig varför vi inte kan vidta åtgärder för att se om det inte går attförbättra handelsbalansen också på tekoområdet. Inom tekobranschen är viberedda alt arbeta för en sådan utveckling. Man måste helt enkelt göra det möjligt för den svenskekonsumenten att köpa svenskt. Härvidlag finns det ju vissa saker somBeklädnadsarbetareförbundet har pekat på. Vi är ju världsmästare när detgäller låga tullar på det här området. Prissättningen är också en fråga.Problemet med ursprungsmärkningen är väl på väg att lösas, men tyvärr omfattasinte alla tekovaror. Det har uttalats allvarliga farhågor för hemtextilierna. Sedan har vi kontrollen av importen. Det har t. ex. itidningarna uppgivits att man tar in varor från tredje land, exempelvis närkvoten för import från lågprisländerna redan uppnåtts. Här borde man verkligense till att varor kommer från rätt håll. Tyvärr har handelsministern inte gjort en enda kommentarbeträffande AB Eiser. Handelsministern har emellertid fortfarande chansen attge en kommentar. Vi socialdemokrater har i en motion aktualiserat frågan ochframhållit att Eiser måste tilldelas kapital, så att inte förelagets existensäventyras. Därför har vi föreslagit att uttalar att regeringen börvidta snabba och effektiva åtgärder, som säkrar Eisers fortlevnad ochproduktion i . Av inlägg framgick det intevarpå hon grundade sitt påstående att regeringens ekonomiska politik inteskulle ge några resultat med avseende på tekobranschen. I en framställning från branschen pekas det på betydelsenav att de här åtgärderna vidtas. Det framhålls bl. a., att om den föreslagnamomssänkningen inte skulle genomföras, skulle situationen för tekobranschensnabbt förvärras. Om alltså hade följt socialdemokraternas förslagoch avvisat momssänkningen, skulle situationen snabbt ha förvärrats förbranschen. Det är för tekobranschen och för dess anställda glädjande attriksdagen avvisade socialdemokraternas nejsägande i fråga om momsen. När det gäller konsumenternas val tror jag, ,på principen om konsumenternas fria val. På den punkten skiljer sig vårauppfattningar. Jag är anhängare av marknadsekonomi, och som en sådan kan vi välinte med bästa vilja i världen beskriva . Jag menar att det ärrimligt att konsumenten skall kunna välja mellan ett kvalitativt bättre menkanske litet dyrare plagg och ett enklare, litet billigare plagg, oftaimporterat. Av det skälet tror jag inte på tanke på någon formav kvalitetsprövning. Däremot vill jag upprepa att jag tror att det ärvärdefullt att vi har ett system med ursprungsmärkning. Även i samband med ursprungsmärkningen är det viktigt attvi har en kontroll av importerade tekoprodukter. Det har redovisats för mig attdet förekommer oegentligheter när det gäller denna kontroll. Varor som ärtillverkade i ett land kan ha en ursprungsmärkning från ett annat land. Varornakan t. ex. ommärkas i ett EG- eller EFTA-land, gentemot vilka vi inte har någrakvotbestämmelser. Det är angeläget att vi förbättrar denna kontroll. Det finnssvårigheter att göra detta. Det kräver bl. a. visst ökat internationelltsamarbete mellan olika länders tullmyndigheter. På den punkten håller vi på ochundersöker möjligheterna att förbättra kontrollen. Jag skall också svara när det gäller Holma.Jag hann inte med det i mitt tidigare svar till honom. Det var i och för sigmin företrädare som handelsminister som fattade beslutet. Detgjordes efter ganska noggranna utredningar inom överstyrelsen för ekonomisktförsvar. Syftet var att klara beredskapen på detta område till lägsta möjligakostnad genom bl. a. strukturomvandlingar inom kam- och kardgarnsindustrin. Mensåvitt jag kan förstå är Holma-affären nu ett avslutat kapitel. Får jagsedan i fråga om handeln bara kortfattat säga att det f. n. i pågårdiskussioner om ett nytt multifiberavtal. Jag utgår från att ett sådant Nr31 avtalkominer ätt innehålla en klausul av samma slag som nuvarande den multifiberavtal,en klausul som gör det möjligt för länder med mycket hög g importpenelrationatt träffa överenskommelser om bilaterala kvoter på det n. sker. Men man skall ha i minnet alt huvuddelen av importen avtextilprodukter kommer från länder med vilka vi, med hänsyn till detinternationella regelsystem som vi har godkänt, inte har möjligheter att träffabilaterala kvoteringsavtal. Det är i första hand länder inom EG och EFTA. Jag reagerade litet när talade om att vi skallbörja höja tullar. Är det något land som skall undvika att gå i spetsen för nyaimportrestriktioner, bilaterala kvoter och höjda tullar, så är det . Viär extremt beroende av utrikeshandel och export. Hälften av allindustriproduktion säljs i utlandet. Vilka förödande konsekvenser skulle detinte kunna bli för svensk industri, svenskt näringsliv och sysselsättningen idelta land, om , genom enstaka handelshindrande åtgärder på tekoområdet,medverkade till en spridning av handelshinder över induslrivärlden. Jag troratt de av kammarens ledamöter som är närvarande förstår vilka risker för vårutrikeshandel och vår välfärd i allmänhet som en sådan utveckling skulle kunnaleda till. Låt mig, herr talman, bara något kommentera enformulering som använde. Han frågade om tiden är ute för svensk tekoindustri. Låtmig bestämt säga att den inte är det - tvärtom. Jag tror på svensktekoindustri. Det är uppenbart att delar av svensk tekoindustri har visat sigvara konkurrenskraftiga och har framtiden för sig. Det är de delar av den härbranschen som är framgångsrika när det gäller design, produktutveckling ochmarknadsföring och som också genom sina exportframgångar har kunnat bevisadetta. Jag menar att det i första hand är de ekonomisk-politiska åtgärdernakompletterade med den tekopolitik som regeringen nu för som ger tekoindustrinen chans för framtiden, en chans som jag tror och hoppas att industrin kommeratt ta till vara. 18 (vpk) replik: Diskussionen om momssänkningen är visserligeninte mitt bord, men jag vill påpeka för handelsministern att man kan uppnå enförstärkning av de lönearbetandes köpkraft även på andra vägar än genom denprissänkning som momssänkningen eventuellt kan tänkas ge upphov till. Man kanfå samma verkningar - det är bara fråga om olika metoder. Skillnaden mellan handelsministern och mig är ju inte attjag skulle vara anhängare av ett system där man prackar på konsumenterna sakeroch ting som de absolut inte vill ha eller inte har bruk för. Vad det handlarom är att staten till konsumenternas fromma förhåller sig aktiv och på ettförnuftigt sätt till en redan styrd marknad. Det finns ingen fri marknad utanen styrd marknad, som styrs av bestämda intressen. Dessa är mäktiga nog att medsina olika utspel, sin inriktning av produktionen och sitt val av teknologistyra Nr 31 marknaden och urvalet av produkter.Det gäller för staten att förhålla sig på den ' sådant aktivt sätt till denna marknad att det gynnarkonsumentintressena. 19november 1981 "'8 nienar att förhöjda kvalitetskrav skulle göra dettagentemot en del av Det finns naturligtvis inte heller något hinder för attett så pass import- och exportberoende land som , med en så öppenekonomi som den svenska, låter sina politiska företrädare agerainternationellt, för att t. ex. i samverkan med textilarbetare och nationellaintressen i andra länder bekämpa det multinationella textilkapitalets försökatt upprätta allt fler frizoner och på det sättet förvrida konkurrensen. Detta är en intressant principiell fråga inte minst förfolkpartiet, eftersom förre handelsministern har motionerat om ettförslag att inrätta frizoner även i . Är del den typen av fri marknadman vill ha, att man skall sänka kraven på och ha särskilda förmåner förkapitalintressen som skall kunna spelas ut mellan de olika länderna för att nåstörsta möjliga profit utan några produktiva insatser? Det måste ändå finnasett nationellt intresse av alt gå in i någon form av samarbete med andratextilproducerande länder för att bekämpa dessa frizoner. Jag vore tacksam omBjörn kunde kommentera detta en smula. Jag tror personligen inte alls alt Holma-affären äravslutad. Där finns så många obesvarade frågor som kommer upp i andrasammanhang än just detta. Jag efterlyser fortfarande besked om hur sig till de informationer och rykten som ständigt och i en alltstridare ström kommer fram rörande vad som har hänt med de statliga stödmedlen,hur de har använts och vem som har utnyttjat dem. Denna sak måste klarläggas.Jag tror att det blir synd om den ansvarige minister som inte utnyttjar sin tidsom minister, även om den möjligen är något knapp, till att bidra tillklarheten. 19 () replik: Handelsministern pekar på den enormt storainverkan momssänkningen får på tekobranschens framtid. Jag har helt hastigträknat ut att när det t. ex. gäller ett par strumpor i 10-kronorsklassen görmomssänkningen per par. Jag har litet svårt att tro att momssänkningen ärnågonting som är avgörande i sammanhanget. Anledningen till att vi socialdemokrater tog avstånd frånmomssänkningen var att vi inte ville ha en sådan till priset av sänktapensioner, till priset av lägre anslag till AMS och till priset av lägre anslagtill regionalpolitiken. 20 (): Den nuvarande tekopolitiken lederobestridligen till att vi får en allt mindre svensk lekoindustri. Det ärotvivelaktigt så att inget land i världen kan uppvisa en motsvarande utvecklingsom den svenska när del gäller importkonkurrensen på tekoområdet. Om vi tarförsta kvartalet 1981, finner vi att importens andel av den svenskahemmamarknaden när del gäller Del innebär således att den svenska beklädnadsindustrin svaradeför . Handelsministern hänvisar i sitt interpellationssvar tillstatistiska centralbyråns uppgift'Om att tekoindustrin minskade sinproduktionsvolym med . Det innebär, sägerhandelsministern vidare i sitt svar, att produktionsvolymen nu minskat ilångsammare takt än tidigare, och därför kan den inriktning av den statligatekopolitiken som har fattat beslut om när det gällerförsörjningsberedskap och produktionsvolym nu sägas vara uppfylld. Men åren 1978-1980är ju år som ligger något tillbaka i tiden, och det är litet märkligt atthandelsministern inte har tagit intryck av de uppvaktningar som han har haftden . Exempelvis besökte representanter från honom , varvid man redovisade hurdet såg ut och hur det nu aktuella läget var. I den promemoria somhandelsministern då fick säger man: redovisades en minskad tillverkning för helatextilområdet och för kläder en obetydlig ökning som endast återspeglade enkraftig ökning av industrins lager. Några marknadsmässiga förutsättningar attnedbringa lagren fanns inte. Fortsatta produktionsminskningar blev oundvikliga." Beträffande det aktuella läget säger man att detta harsnabbi försämrats för svenskt tekoindustri. Man hänvisar till att det avstatistiken bl. "att produktionen av tekovaror minskade markantförsta kvartalet 1981 (kläder -, garn -, trikåväv -och annan väv-23 %), att exporten av kläder stagnerat och exporten av garn ochvävnader minskat som exportandelen i företagens orderstock minskal---- ." Av detta kan utläsas att man är djupt oroad över denutveckling som är för handen. Jag tycker därför att man måste ta intryck avdetta och försöka sätta in åtgärder som hjälper industrin ur denna besvärligasituation. Branschorganisationer, fackliga företrädare och aktionsgrupper medföreträdare för samtliga partier har engagerat sig i detta och uppvaktathandelsministern med krav på besked av regeringen om vilka åtgärder somregeringen är beredd att sätta in. har vi fått beskedet; Regeringen kommeratt föreslå att modifierar sitt tidigare beslut om nedtrappningen aväldrestödet, och en proposition om den fortsatta inriktningen av den statligalekopolitiken kommer senast . Det är bra, men det räcker inte. Jag anser att något måsteske när det gäller importsidan. har tidigare redovisat att importen1980 uppgick till ett värde av . Det är alltså en tredjedelav den mycket omtalade s. k. oljenotan. Av såväl beredskapsskäl somsysselsättningsskäl och även med hänsyn till handelsbalansen finns det anledningatt pröva varje möjlighet att minska den svenska lekoimporten. Jag förstår inteatt handelsministern är så helt renons på uppslag när det gäller att få ned den Det behöver inte nödvändigtvis ske genom tullar och sådana hårdarestriktioner. Andra länder har visat prov på hur man kan klara detta. Mankräver exempelvis att del skall finnas skötselråd på varorna. Vidare har man -som varit inne på - krav på kvalitetsdeklaration. Sådanaåtgärder skulle med en gång ge resultat. Men man intar ju en helt avvisandeattityd till sådana åtgärder. Branschen vädjar gång på gång till regeringen ochdet ansvariga statsrådet, och jag kan då inte förstå att man inte försöker attpositivt gå till verket för att lösa dessa problem. 21 HANS NYHAGE (m): tar i sin interpellation upparbetsmarknadsläget i . Jag måste tyvärr konstatera att varken isvaret eller i den här debatten har den frågan berörts särskilt mycket. Jag har i min handen rapport från länsarbetsnämnden iÄlvsborgs län. Den är avgiven . Den återspeglaralltså inte exakt det dagsaktuella läget, men det ändrar egentligen ingenting isak, eftersom vi vet att utvecklingen inte har gått till del bättre och november månader. Rapporten redovisar dels den aktuella situationen och ärdels en prognos för framtiden. Jag tycker att det finns anledning att någotredogöra för vad rapporten innehåller. Man konstaterar att arbetslösheten i länet var3,, vilket kan jämföras för riket i dess helhet. Dennaproeentsiffra innebär att länet intar femte plats vad det gäller arbetslösheteni riket. Ytteriigare några siffror kan belysa det hela. varslades 2 619 persöner om uppsägning. Endast länkan redovisa en högre siffra. gick det 12 arbetslösa på varjeledig plats i länet. Där kan endast fem län uppvisa mer ogynnsammaförhållanden. Av den redovisade statistiken framgår att arbetslösheten i mittenav september ökat till 8 250 personer, medan platstillgången reducerats till525 lediga platser. Dessa siffror visar med all tydlighet hur utsatt justÄlvsborgs län är. Detta gäller i mycket hög grad den , därtekoindustrin har sin förankring. Vi vet vad som hänt inom just tekoindustrinpå senare tid. Det har varit mycket omfattande varsel om uppsägningar.Tusentals människor berörs direkt av uppsägningarna. Det betyder att många flerär direkt beroende av dessa, eftersom de också i mycket hög grad berörfamiljemedlemmar. Nedgången inom svensk tekoindustri är uppenbarligen såstor och omfattande att det är helt nödvändigt med snabba insatser. Det ärnaturligtvis bra att vi fått veta att äldrestödet skall vara kvar - det villjag gärna ha sagt. Jag tror också att räntesänkningen, devalveringen ochförhoppningsvis även momssänkningen har en positiv verkan. Men det räcker intemed detta, utan det krävs ytterligare åtgärder. Från en rad håll har detframförts förslag om konkreta åtgärder för att försöka klara situationen. Dessa förslag kommer dessutom från skilda håll. arbetsmarknadensparter råder väl i allmänhet en viss motsättning, men delta gäller inte pådenna punkt, utan här,är det i mycket hög grad samstämmiga krav som framförs.Det vore underligt om inte de synpunkter som framförs från de hållen skulleväga väldigt tungt. Jag anser att man från regeringens sida nu skall vidta deåtgärder av kortsiktig karaktär som är alldeles nödvändiga för att vi skall klarasituationen i avvaktan på att mer långsiktiga åtgärder kan börja verka. Låt migbara nämna några av dessa åtgärder. Det har från alla håll framhållits hur viktigt del är atttullens resurser förstärks, så att nödvändig kontroll kan ske. Del rör sig uppenbarligenom ganska blygsamma belopp, och jag tycker att man skulle kunna försetullverket med de resurserna. Hemtagningssystemet har kritiserats. I detutskottsbetänkande som godkändes av sade man att om detvisade sig att hemtagningssystemet inte fungerade skulle det ses över. Jag troratt det är hög tid att så sker. Ursprungsmärkningen har berörts här . Det ärglädjande att handelsministern redovisat en positiv inställning gentemot den.Här skulle åtgärder kunna vidtas mycket snabbt. Jag vill också understryka vadnågon tidigare talare sade, alt även det hemtextila området bör tas med i dettasammanhang. Upphandlingssystemet utgör ett annat område där det bordekunna vidtas åtgärder mycket snabbt. Men framför allt: Nog går det väl ändå att pröva vilkaimport begränsningar vi kan införa inom ramen för gällande avtal? Det bordekunna gå att få förståelse från omvärlden för den svåra situation som i dagråder på tekoområdet. Har någon sådan diskussion tagits upp? Ta upp den ochförsök få förståelse för att det nu är nödvändigt med i varje fall temporärabegränsningar av den svenska importen! Det är inte detsamma som att genomföraensidiga importrestriktioner-dem tror inte heller jag pä. Vi skall inte vidta sådanaåtgärder. Men att inom ramen för gällande avtal undersöka vilka möjligheter somfinns att begränsa lågprisimporten tycker jag borde vara enförstahandsangelägenhet. Man kan inte diskutera arbetsmarknadssituationen utan attsärskilt betona ungdomsarbetslösheten. Den rapport från länsarbetsnämnden somjag nämnde vittnar om att situationen beträffande antalet arbetslösaungdomar är mycket oroande. Häri landet torde f. n. ca 60 000 ungdomar gåarbetslösa, och en betydande del av dem finns i . Just har en arbetsgrupp från moderatasamlingspartiet avlämnat en rapport, där vi kategoriskt konstaterar attungdomsarbetslösheten är onödig. Vi har i den rapporten redovisat vad vi nuanser måste göras. Och jag vill bara - eftersom min taletid nu gått ut -hänvisa till att det finns en rad synpunkter i rapporten som jag tror är avvärde för framtiden. 22GUNNAR STRÄNG (s); Jag vill på den begränsade tid jaghar framföramer allmänna, principiella synpunkter på den debatt som vi har avlyssnat ochsom rör tekoindustrin. Jag tycker att betecknande för det ansvariga statsrådetsinlägg var de många orden med endast liten konkretisering beträffande vad hansordsvall skulle leda fram till. Vi är allesammans medvetna om att tekoindustrin är enindustri som under snabbt reducerats. Man kan t. o. manföra sifferul-vecklingen från 140 000 till 35 000. Men vardetta i allt väsentligt acceptabelt, därför att vi hade en arbetsmarknad sombjöd på andra arbeten. Vi hade ju under ett par av de här åren ett importbehovav arbetskraft som gick upp till 50 000 man . Arbetslösheten inomtekoindustrin var då mera en omställningsarbetslöshet, medan den nu tenderaratt bli en permanent arbetslöshet - och det är någonting helt annat. Handelsministern försöker försvara sig för den utvecklingsom skett och framför allt , mellan 1980 och1981. Och han har lämnat en ganska originell redovisning, där inte de aktuellasiffrorna tagits med - eftersom varit mest frapperande i frågaom nedgång och reduktion inom branschen. har gjort ett uttalande om att vi själva skallsvara för av den svenska försörjningsnivån. Det har visserligenmodifierats till att det skall vara en riktpunkt, men detta utesluter ju inteatt denna riktpunkt ändå skall ha som sin bas de . Närhandelsministern svarar att det här är en riktpunkt och ingenting annat måstehan följaktligen vara medveten om att riktpunkten ändå i botten har en fixeradsiffra. Jag läste med stor förvåning ett uttalande avhandelsministern i en av ortstidningarna efter ett besök som handelsministerngjort nere i dessa bygder. Det heter - jag utgår från att handelsministern ärrikligt refererad: "Det är meningslöst att fastställa någon nivå om maninte har några instrument för att hålla den nivån. Därför anser jag att det ärfel att besluta om något procenttal, säger ." Del där är ju en nonchalans emot , och detta börinte få stå opåtalat. Jag har varit ledamot av statsrådet attjag åtminstone fått lära mig, att klara uttalanden av är förpliktandeför de enskilda statsråden. Det går inte att måla sig ur de , attgöra sig fri från denna procentsats, och när man kommit nedtill dessa tal- det har sagts , det har sagts - har man för länge sedan tappatriktpunkten. Dessutom är ju den här branschen en specifik bransch. Mankan inte göra en utläggning om frihandelns betydelse i vårt land i allmänhet -här är det tekobranschen vi resonerar om. Det finns två avsnitt av det svenska näringslivet som manhar frikopplat från de allmänna argumenten. Det ena är jordbruket, som viskyddar till och ännu mera, och där finns, , inte konsumentensfria val.