prot · G50912 · 1981-12-31 00:00:00 — och än mindre har regeringenhaft anledning att ta ställning till någon ansökan om nåd eller givit nåd inågot liknande fall. Jag finner därför anledning understryka att konsekvensernaav detta beslut inte är någonting annat än att nådeinstitutet skall tillämpassom - restriktivt men med beaktande av humanitära och personligahånsyn. 43WIGGO KOMSTEDT (m); Jag tror att det alltid är bra att vidiskuterar aktuella åberopade fall här i . Den hår debatten harbidragit till att de värnpliktigafrån olika håll som har protesterat och tyckt att beslutet har varit dåligtockså kan få klart för sig att det inte får de följder som man kunde vänta. Jag hoppas verkligen att justitieministern får riitt i sinbedömning, att det inte blir någon lång räcka av liknande fall. Annars kommerjag-om jag finns bär - tillbaka i ärendet, oavsett vad justitieministern dåheter. Omanvändningen av statligt lokaliseringsstöd 9 § Meddelande om svar på interpellationerna1981/82:2, 4, 35, 39, 42, 51 och 52 Interpellationerna nr 2 av nr 4 av om verksamheten vid . m. m. skulle habesvarats . Jag har på grund av utrikes resa för avsikt attbesvara dessa interpellationer . kommer åven följande interpellationer attbesvaras; nr 35 av om åtgiirder mot arbetslösheten i skogslånen,nr 39 av Per om verkan från beredskaps- och sysselsiittningssynpunktav vissa företagsöverlåtelser, nr 42 av om åtgärder för attstimulera sysselsättningen i kin. nr 51 av omutvecklingen inom triiindustrin och nr 52 av om sysselsättningenvid möbelindustrier i . 10 S Svar på fråga 1981/82:33 om användningen avstatligt lokalise ringsstöd har frågat mig om det iirförenligt med en riktig regionalpolitik att ge statligt stöd till nyetableringav företag inom branscher som har stora svårigheter medöverkapacitet. Det regionalpolitiska stödets uppgift iir bl. a. attjånina ut konkurrensförutsättningar mellan företag i olika delar av landet.Når det giiller stöd till utvidgningar eller nyetableringar i branscher medpåtagliga överkapacitetsproblem iakttas dock stor restriktivitet medbeviljande av regionalpolitiskt stöd. Ett uttryck för dessa principer iir bl. a. att vissabranscher undantagits från kinsstyrelsernas beslutanderiitt. I dessa fallbeslutar eller regeringen. Därmed underlättas ensamordnad bedömning av de regional- och industripolitiska intressena. Vad giiller det fall som föranlett frågan har regeringenbeslutat att inte bevilja regionalpolitiskt stöd. 46JAN (); Nr 12 Jag tackar industriministern för svaret. Bakgrundentill min fråga var den oro som planerna på att med stöd av statliga pengar uppföra en ny wellpappskibrik i Dalslandutlöst bland de anställdai landets wellpappsfabriker. Wellpappsbranschen brottas ju verksa?nheten medstora problem när det gäller överkapacitet och har tvingats att såga upp Svenska Varv folk.Några dagar efter det att jag ställt min fråga beslutade ju regeringen att åg avslå denaktuella ansökan om lokaliseringsstöd. Låt mig därför bara instämma ivad de fackliga organisationerna inom wellpappsindustrin har De har poängterat att de på intet sätt missunnarDalsland nytillskott av arbetstillfällen. Jag år väl medveten om sysselsättningsproblemeni , men de statliga insatserna måste ju inriktaspå att man skall kunna få till stånd nya arbetstillfällen diir det inte medför neddragning och arbetslöshet på andra håll. industriministernoch jag vara överens. Jag vill med anledning av den diskussion somhar förevarit efter det att regeringen beslutade avslå ansökan omlokaliseringslån för en wellpappsfabrik i siiga att det hardokumenterats att överkapaciteten i branschen är så betydande att de skäl somkan åberopas från sysselsättningspolitiska utgångspunkter har fått vika i dethiir speciella fallet. Jag kan gott erkänna att det var ett smärtsamt beslutmed tanke på situationen, som från arbetsmarknadssynpunkt iir ytterstbesvärande på platsen i fråga. Överkapaciteten emellertidsådan att regeringen inte kunde lämna det regionalpolitiska stöd som avsågs iansökan. 11 § Svar på fråga 1981/82:37 om verksamheten vid har frågat mig om jag årberedd att motverka "flyttlasspolitik" genom att aktivt medverka tillatt arbetsobjekten flyttas i stället för arbetarna. Frågan år föranledd av attKarlskronavarvet har varslat vissa anstiillda om uppsägning, medan bl. a.Arendalsvarvet anställer personal. Arbetsobjekten iiioni låter siginte flyttas hur som helst mellan de ohka företagen. Ktirlskronavarvetsanläggningar år dimensionerade för avsevårt mindre objekt ån vad som t. ex.normalt tillverkas vid Arendalsvarvet. Sysselsättningen vid de olika enheternainom koncernen år beroende av enheternas förmåga att erhålla order tillkostnadstäckande priser. Nr 12 Jag vill avslutningsvis erinra omatt varken jag eller regeringen kan gripa in risdauenden ' ' beslut som statliga företagfattar i sin löpande verksamhet. Några åtgiirder från min sida i frågan iir därför inte aktuella. 49RALF (); Jag tackar industriministern för svaret på min fråga. I det krisdrabbade har varvskrisen slagit sårskilthårt. De borgerliga regeringarna har för att motverka krisens effekter strävatefter att hårt skåra ner den svenska varvskapaciteten - enligt min meningalltför hårt och hänsynslöst. Med en stark argumentering har den socialdemokratiskaoppositionen lyckats att i viss mån begränsa dessa nedläggningssträvanden,trots niinori-tetsstållningen i . när vi kan notera vissa tendensertill uppgång i orderingången vid några av våra varv. kan vi kännatillfredsställelse med att nedläggningarna inte tillåts bli ännu större. Den ökade orderingången har bl. a. resulterat i att fleravarv nu har ganska stor brist på yrkesutbildad arbetskraft. Detta har yttratsig i att inte mindre än fyra varvsföretag har företagit värvningsresor tillKarlskronavarvet -förutom dem som jag nämnt i min fråga även i . Det är i högsta grad anmärkningsvärt att tre av dessaföretag tillhör samma varvskoncern som , nämligen Svenska Varv. Behovet synes vara så stort att samtliga yrkesarbetare vidKarlskronavarvet skulle kunna få nya tillsvidareanställningar, under förutsättningförstås att de går med på att flytta till någon av storstäderna. Inhyrning av arbetskraft, vilket skulle innebära attdagtraktamenten skall utgå. var företagen inte intresserade av. Inte heller varföretagen intresserade av att flytta en del av tillverkningen tillsystervarvet i och där befintlig arbetskraft, vilket borde vara detnaturliga i nuvarande situation. Detta ärbakgrunden till min fråga. Svaret ger verkligen inte de anställda vidKarlskronavarvet anledning att se ljusare . Inom parentes kannämnas att en statlig utredning nu också vill dra de reparationerna frånvarvet i till av alla platser. såger industriministern att det inte går att flyttaarbeten mellan varven hur som helst. Det har jag inte påstått, och det gör inteheller löntagarorganisationerna vid Karlskroiiavarvet. Men en planeradflyttning av arbetsobjekt år utan tvivel möjlig och ur ekonomisk synpunktsiikerligen lämplig och riktig. Det finns oändligt många bra exempel på legotillverkningarinom svensk industri och inte minst inom varvsindustrin. harexempelvis - till full belåtenhet - utfört legotillverkning avfartygssektioner till Göteborgsvarven och . Och visst har man kapacitetför stora, tunga saker. Man har tidigare till våstkustvarven levereratförstävar och akterskepp i sektioner med vikter på omkring 400 000 kg frånkaj till fraktskepp. Där finns alltså en lyftkapacitet direkt från kaj på Nr 12 Jag troratt vi kan vara överens om alt stora eller små omflyttningar av befolkningeninte är bra. Därför vill jag fråga industriministern: man inteflytta arbetsobjekt i stället för arbetare och tjänstemän? Bör inte den fråganallvarligt kunna övervägas? Jag vill med anledning av siiga att det i princip naturligtvis år riktigt att man eftersträvar enflyttning av arbetstillfällena i stället för att flytta arbetskraften. Menefter detta principiella konstaterande måste jag såga att det- underhånvisning till vad jag tidigare anfört i mitt svar-givetvis år omöjligt attgöra detta inom ramen för . Dessutom vill jag här påpeka attRalf tycks ha en helt orealistisk uppfattning omkapacitetsförhållandena inom varvsindustrin. Vi har varit tvungna och lär ävenfortsiittningsvis tvingas att dra ner kapaciteten når det gäller skeppsbyggnadoch att göra vårt yttersta för att konvertera de varv som i fortsättningen inteskall bygga kirtyg till att syssla med annan produktion. En sådan konverteringår vi nu på väg att. synnerligen framgångsrikt, göra i . Det äralldeles uppenbart att den fördröjning i omställningsprocessen somsocialdemokraterna medverkade till i har skapat stora problem. Ennödvändig process fördröjdes som folkhushållet förorsakades stora,extra kostnader. Jag ber här betänka att varvspolitiken i densocialdemokratiska oppositionens regi minst av allt är något ärofullt kapitel ioppositionens historia. 51 (): Vi kan tvista länge om vilken varvspolitiksom är orealistisk, om det iir de borgerligas eller socialdemokraternas. Jaghar en helt annan uppfattning om det än industriministern. Jag vågar påstå attingen av oss kan bevisa riktigheten av just det och det argumentet. Jag tror attjag har rätt och att mina motiveringar är riktiga. som ofta annars stårpåstående mot påstående, och ingen, varken industriministern eller jag, kanbevisa vem som har riitt. Jag vill säga att det finns stora möjligheter att flyttajobb från Göteborgsvarven eller till . Och det bordevara riktigt att göra på det sättet. Det finns alltså lyftkapacitet på 400 tonvid , och det finns dubbel lyftkapacitet vid det närbelägnaUddcomb. Det finns naturligtvis också yrkeskunnande - vilket bevisas genom vill ha arbetskraft både till och till . Jag tror att vi kan vara överens om att sådana här storaomflyttningar av befolkningen mot storstäderna inte är någonting som vi önskar.Jag vet att industriministern inte kan ge egentliga direktiv till Svenska Varv,men uttalanden borde kunna göras. Om det nu är så att man vid Karlskronavarvetkan bevisa att det går och att det är riktigt att flytta jobben, är då inte 4 RiLsdagens protokoll 1981182:11-13 industriministernberedd atl såga att detta återigen allvarligt bör övervägas Tic-., an Aor, och att man gör det som iir det riktiga, nämligen att flytta jobben istiillet för 1 isoagenoen '- , , O/nstatsbidrag för hyresförluster i kommunala och allmännyttiga bostadsföretag 12 § Svar på fråga 1981/82:23 om statsbidrag förhyresförluster i kommunala och allmännyttiga bostadsföretag har frågat mig om jag avseratt föreslå regeringen att öppna vidgade möjligheter till ett statligt stödtill kommuner som drabbats särskilt hårt av stora hyresförluster i kommunalaoch allmännyttiga bostadsföretag. Når möjligheten att få hyresförlustlån togs bortkoncentrerades statens stöd till områden med outhyrda lågenheter i stället tillåtgärder soin förbättrar boendemiljön. För kommuner som i en i övrigt svårekonomisk situation också måste göra ekonomiska insatser i allmännyttigabostadsföretag på grund av outhyrda liigenheter finns dessutom en sårskildstödmöj-lighet. Detta stöd liimnas inom ramen för det extraskatteutjåmningsbidra-get. Avskaffandet av hyresförlustlånen har i enlighet medsyftena medfört, att kommuner och företag numera arbetar betydligt mer aktivtmed att försöka nedbringa antalet outhyrda lågenheter. Enligt min mening år detdärför inte motiverat att nu på nytt ändra inriktningen av statens åtgärder pådetta område. Avslutningsvis kan jag nämna att haraviserat att man avser att belysa problemen för bostadsföretag som under långtid har en stor andel av sina lågenheter outbvrda. 53THURE JADESTIG (s): Når riksdagsbeslutet om att hyresförlustlåninte skulle utgå fattades, skedde detta bl. a mot bakgrunden av att antalettomma lågenheter i landet hade minskat under föregående år. Egentligen vardetta det enda år för vilket man kunnat notera en minskning sedanhyresförlustlånen infördes. I vissa kommuner har antalet outhyrda lågenhetervarit oförändrat sedan början av 197()-talet. månad uttalade i en skrivelse tillstatsrådet sin oro över den situation som uppstått, speciellt när det gällde dekommuner som ekonomiskt drabbats hårt. har situationen ytterUgareförsämrats, och har ånyo aktualiserat frågan och i enutredning dokumenterat behovet av vidgat ekonomiskt stöd. Antalet outhyrda liigenheter fiirtsåtter att öka. Mångabostadsföretag och kommuner drabbas hårt av de ekonomiska konsekvenser somdetta för med sig. Når regeringen avskaffade hyresförlustlånen hänvisade den. till det extraskatteutjåmningsbidraget. Men det har inte förändrats till en nivå somkompenserar bortfallet av lånen. Omkring 140 allmiimiyttiga bostadsföretag saknar nuhyresgäster i av sina lägenheter. 20 företag har mer iin 10 %outhyrt. värden magiska gräns vid vilken hyresfiirlustlån beviljadestidigare. Om lånen hade funnits kvar. skulle bostadsföretagen ha fåttkompensation med 150 milj. kr. genom överföring från staten till kommunerna. Nufår bostadsföretagen och deras huvudnkin kommunerna själva bärahyresförlusterna. Ökningen av antalet outhyrda liigenheter är en direktspegling av den ekonomiska situationen och den vikande sysselsättningen påmånga orter i landet. Därmed blir påfrestningarna särskilt stora i de avlandets kommuner som utsatta på grund av bristandenäringspolitik och regionalpolitik. Det år inte riktigt att de som redan förutlever i en besvärlig ekonomisk situation på egen hand skall tvingas takonsekvenserna av en stor andel outhyrda lågenheter. Bostadsföretagen har inga möjligheter- i varje fall baramarginella - att genom egna åtgärder påverka uthyrningssituationen. De outhyrdalägenheterna år till övervågande delen en konsekvens av den fördasysselsättningspolitiken, och diirför tycker jag att statsrådet något meraingående borde försöka dra upp de riktlinjer för stat och kommun som hon kan sesom möjliga når det gäller att skapa rättvisa för de krisdrabbade kommuner somhar ett stort antal outbvrda lägenheter. Om åtgärder för an minska byggnadskostnaderna 13S Svar på fråga 1981/82:51 om åtgärder för att minska byggnadskostnaderna har frågat mig vilka åtgärdersom jag har vidtagit och vilka åtgärder som jag avser att vidta med anledningav de exempel pa åtgiirder fcir att minska bvggnadskostnaderna som och har tagit fram. Låt mig först såga att de förslag till åtgärder somföreningen och förbundet har redovisat endast till en del riktar sig tillstaten. Många av förslagen gäller åtgiirder som kommunerna och byggarna självakan vidta. Beträffande de förslag som riktar sig till staten bör man dessutomobservera att en del gäller frågor som redan bearbetas inom ramen för denreformering av byggnormer, lånebestämmelser och plan- och bygglagstiftning sompågår. Övriga förslag studerar jag med stort intresse. Jag villsamtidigt understryka att frågan hår inte bara gäller hur kostnaderna ibyggandet kan minskas, utan också vilka konsekvenser i övrigt som de föreslagnaåtgärderna kan komma att få. Förslagsställarna såger själva bl. a. att några avförslagen innebär märkbara förändringar för den boende. Jag måste sjiilvfalletsöka bedöma vilka effekter förslagen skulle få för möjligheterna attförverkliga de olika mål som har ställt upp för sanihållsbyg-gandetoch bostadsförsörjningen och om effekterna kan accepteras. Om åtgärder för att minska byggnadskostnaderna Mot denna bakgrund är jag inte beredd att nu uttala mig omvilka åtgiirder som bör vidtas med anledning av de förslag somByggnadsentreprenörföreningen och lämnade över för några veckorsedan. 55 (): Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret. Det var kanske inte så förfärligt konkret. Jag tror att bostadsministern är helt medveten om attbostadsbyggandet i vårt land har sjunkit och är i sjunkande. är detav statsfinansiella skäl nödvändigt att begränsa kostnaderna för räntebidragen.Riksdagen har också beslutat om en snabbare avtrappning. Men det är ocksånödvändigt att bostadsbyggandet hålls uppe för att vi inte skall få enbostadsbrist. Att bostadsbyggandet år väldigt lågt beror ju inte på attramarna inte räcker till utan på att projekten alldeles för dyra.Därför är det både av statsfinansiella skäl och av koiisumentskål nödvändigtatt man tittar på produktionskostnaderna och genomför förändringar så att dessasänks. De förslag som byggarna presenterat innebår att man skullekunna sänka byggkostnaderna . Detta år inte något allmänt tyckande,utan det är i högsta grad konkreta förslag till åtgärder, och jag menar attdessa måste prövas mycket snabbt och förutsättningslöst. såger bostadsministern att en del av förslagen riktarsig till kommunerna. Ja, visst gör de det. Men åven för konimunerna är detnaturligtvis av utomordentligt stort värde vad landets bostadsminister säger,Har bostadsministern några synpunkter på hur man skall få kommunerna attaktivt jobba för att sänka kostnaderna med anledning av de exempel som tagitsfram? Det är av mycket stort intresse att få höra om har någrasynpunkter på de delar som rör kommunerna. När det.sedan gäller de övriga förslagen sågerbostadsministern att hon studerar dem med stort intresse. Det låter bra. Någraav tiessa förslag, säger hon, är sådana som innebär märkbara förändringar förde boende. Det år alldeles klart att det iir på det sättet. Bostadsministernsäger att dessa förslag måste studeras. Då iir frågan: Hur räknarbostadsministern med att hålla på och studera detta? Det är ju av mycket storvikt att det sker snabbt. Vi kan inte fortsåtta som . när byggkostnadernabara stiger och bostadsbyggandet bara sjunker. Vi måste göra någonting. Och dåkan man inte sitta och studera detta alltför långe. En rad av de förändringar som föreslås år dock inte allsav den karaktären att de påverkar de boende, utan de år av den karaktären skulle kunna börja diskutera dem. Därför vill jag frågabostadniinistern: Vad /avser bostadsministern att göra med de förslag som finnsi hela denna katalog och som inte hänför sig till sådant som direkt kan sågaspåverka den boende? Visst kan jag uttala mig om att det på allanivåer - både hos kommunerna, hos statliga instanser och hos byggarna sjiilva -år viktigt att vi inriktar oss på att försöka minska kostnaderna ibyggandet. Vi har ju redan påbörjat vissa delar av detta arbete. Revideringenav Svensk Byggnorm - alltså - innebar ju bl. a. att vi intesläppte fram några nya kostnadsökande normer, utan dessa lades åt sidan. Detinnebar en ny inriktning av politiken. släpptes normer fram utan kostnadsberiiknade dem. Hår skall det inte vilas på några lagrar. Som jag sagttidigare pågår det redan arbete i den hår riktningen. Vi väntar ganska snartförslag från byggprisutredningen. Vidare kommer stadsförnyelsekommittén ganskasnart med förslag som också går i den här riktningen. Det är byggarna presenteradedessa förslag. När man studerar dem måste man göra avvägningar av kostnadernamot det man mister. Det handlar hår inte om helt okontroversiella frågor. Dethandlar om återgång till produktionsanpassat byggande, trafiksäkerhet,handikappanpassning, försämrad utemiljö osv. Det kräver ändå ett visstanalysarbete. Kostnader måste alltså ställas mot de sociala förluster vi gör.om man skulle gå in för dessa förslag. Men visst skall vi studera detta snabbt. Om åtgärder för att minska byggnadskostnaderna 57 (): Det år inte bara jag som ser fram emot attdet händer någonting. Detta material från byggarna har rönt stor uppmärksamhet.Man kan t. ex. studera pressens reaktioner. Exempelvis den oberoende liberalaSydsvenskan såger att bostadsbyggandet långe betraktades som motorn i ekonominoch att de ansvariga-ytterst statsrådet närmare bör begrundabyggentreprenörernas förslag. Samma sak finns mycket starkt uttryckt i . En lång rad tidningar förväntar siguppenbarligen att det mycket snabbt händer någonting. Därför är det minförhoppning att bostadsministern verkligen ser lill att förslaget inte blirliggande länge i departementet. Bostadsministern hänvisar till en lång rad utredningar,men skall man vänta på dem lär man få vänta oerhört . Det är många av deframförda förslagen som är av den karaktären att de borde kunna studeras trotsatt det sitter en mängd utredningar - det borde kunna ske betydligt snabbare. Avslutningsvis: Det har sagts migatt det förslag som byggarna har presenterat inte skulle vara diariefört sominkommen handling på , men jag utgår självfallet från attden uppgiften inte är korrekt. För att undanröja varje tvivel i det hånseendetvill jag åndå fråga bostadsministern om byggarnas förslag år diariefört påbostadsdepartementet. Jag skall göra frågaren ledsen genom att sågaatt jag faktiskt inte vet. Jag har litet andra uppgifter att ägna mig åt ån attspringa och titta i diariet för att se huruvida skrivelser kommer in ellerinte. Den normala gången år att handlingar som kommer till departementet diarieförs. Om åtgärder för att minska byggnadskostnaderna Förvisso skall arbetet ske snabbt. Frågorna kommer attlöpande tas upp i den normala verksamheten - förslaget frånstadsförnyelsekommittén kommer , byggprisutredningen kommer ocksåganska snart, pkm-och bygglagförslaget håller vi på med. det pågår ett arbetemed energinormerna på planverket osv. Vissa andra förslag behöver studeras i siirskild ordning,och det håller vi på med i departementet. 59 (): Bostadsministern såger att hon inte vet omförslaget iir diariefört. Hon har annat att göra-det år jag fullt medveten om.Men då vill jag fråga; Vilka direktiv har gettdepartementstjånstemån-nen beträffande arbetet med det hiir förslaget? Det gäller inte bara SBN. som det har sagts, utan i högstagrad någonting helt annat, nämligen bostadslånekungörelsen. Det är dår deverkligt stora effekterna på den statliga sidan finns att hämta. Denföriindring som skedde av SBN var ett mycket blygsamt bidrag till att minskabyggkostnaderna i vårt land. Vad det gäller år bostadslånekungörelsen, och det iir diirdet måste komma omedelbara åtgärder. Det år faktiskt inte fråga om något förslagfrån byggarna. utan de såger själva att vad de har gjort är attkostnadsberiikna vissa företeelser inom byggandet. De har avstått från attföreslå vilka av de hår kostnadsberäkningarna som skall genomföras. De sägernämligen alt många av frågorna är så kontroversiella att de själv inte villföreslå att man skall giira på ett visst sått, utan överlämnar detta till denpolitiska beredningen. Mina direktiv har gått ut på att tjänstemannen skall göraen avgrånsning i fråga om vad som kan behandlas i det normala, löpande arbetet,den reformering som sker, och vad som kräver annan beredning - om förslagenskall remitteras till olika instanser eller om de kan behandlas utan beredninginom departementet. 61 (): Det var ett bra klargörande. Det år självklart att det inte år några konkreta fcirslagoch att det iir de politiska instanserna som skall fatta beslut. Jag tycker att det är utmärkt att det sker ett snabbtarbete i dep;irtenientet. Då hoppas jag också att vi hår i mycketsnabbt kan få se resultat i form av konkreta förslag från bostadsministern. 14 § Meddelande om svar på interpellation 1981/82:32 Jag hade för avsikt att besvara eninterpellation av . ställd till industriministern, angåendekontrollen över utlandsåg-da företags verksamhet i . Då årförhindrad att närvara i kammaren avser jag att besvara . 15 § Svar på fråga 1981/82:48 om sekretesskyddet förhandlingar hos försäkringskassa Om sekretesskyddet för handlingar hos försäkringskassa i har ställt en frågatill mig som gäller sekretesslagens tilkimpning hos de allmännaförsiikringskassorna. Bakgrunden år enligt frågeställaren följande. En försäkringskassa uppmanade en vårdnadshavare som uppbarbidragsförskott att vidta åtgärder för att få underhållsbidraget höjt. Honriskerade annars att skulle dra in bidragsförskottet.Vårdnadshavaren begärde att få reda på den underhållsskyldigessjukpenninggrundande inkomst. sade nej till framställningenmed hiinvisning till sekretesslagen. Mot denna bakgrund har alltså frågat mig omjag är beredd att medverka till en översyn av sekretesslagen så att inte sådanaförhållanden som han har påtalat behöver uppstå i fortsättningen.