prot · G50965 · 1981-12-31 00:00:00 — kommer ytterligare 80"friställda" från Svenska Dörr i , ägare , attknacka på hos arbetsförmedlingen, som inte har några jobb att förmedla. varv har inställt betalningarna, och konkursenär ett faktum. Berörda i är 620 anställda, som går en osäker framtidtill mötes. Där gäller det nu i första hand att bringa reda i de olikabolagsformer som använts och de transaktioner söm förekommit från ägarhåll.Detta förefaller delvis vara en omöjlig uppgift. är ett annat exempel. Där finns nu en ökadoptimism, men fortfarande vet de anställda inte om de har en framtid där, omalla får arbeta kvar eller vilka indragningar som kan komma att ske. Deanställda utgör alltid bara brickor i ett spel som flyttas och slås ut, utanatt några som helst spelregler följs. Men det är inte bara vad smålänningarna kallar storaföretag som skapar problem. är uppbyggt av en mängd mindre orter, därdet blir lika kännbart om ett företag med ett tiotal anställda läggs ner. Ochhär duggar varsel om nedläggning och indragning tätt. Den minskade byggnationenär en av orsakerna, då en stor del av den småländska industrin är beroende avatt byggnadsverksamheten hålls i gång. De åtgärder som regeringen säger sig ha vidtagit harhittills inte gett resultat, exempelvis den 75-procentigalönekostnadssubvention staten ställt till förfogande, som enligtlänsarbetsnämnden i län på 500 företag bara gett 37 jobb till denarbetslösa ungdomen. Borde inte regeringen i stället satsa på att bygga bortbristerna i samhällsservicen, som på många områden lider av en långeftersläpning? Det gäller exempelvis de allmänna kommunikationerna,barnomsorgen och äldrevården. Detta skulle inte bara innebära jobb för många,utan även en förbättrad livssituafion för många människor. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att förhindrade pågående företagsnedläggningarna och skapa förutsättningar för Smålandslänenatt behålla sin industristruktur med små företag och ge även små orter enöverlevnadschans? 1981/82:137av (vpk) till arbetsmarknadsministern om arbetslösheten iVästernorrlands län: har drabbatshårt av storföretagens koncentrationspolitik. Många tusen arbetstillfällen harförsvunnit under den s. k. strukturomvandlingen. Under högkonjunkturen på1960-talet vidtogs åtgärder för att- som man sade- underlätta arbetskraftensgeografiska rörlighet. I många mindre orter, främst i inlandet, fungeradearbetsmarknadspolitiken som "dammsugare" då det gällde att dra ungdomtill överhettade zoner och branscher. Glesbygderna avfolkades i takt mednedläggningen av jordbru- är många av dessa samhällen till mer än hälftenbefolkade av pensionärer. Men även de större orterna i länet har ett alltmervacklande underlag. riktas slagen också mot regioner som tidigare skonats,t. ex. och Sundsvall-Timrå-området, som länge hållit stånd mot enalltför hård avfolkning. Strukturomvandlingen i skogsindustrin fortsätter. Inomkort friställs direkt 860 anställda. Indirekt drabbas minst 1000. Hur ser dåden arbetsmarknad ut som dessa nya arbetslösa erbjuds? Trots de mest intensivaansträngningar från länsarbetsnämnden och kommunerna finns 5 400 registreradearbetslösa. Det är en stegring med 1 000 personer sedan samma tid i fjol.Härtill kommer att arbetslöshetstiderna tenderar att bli allt längre, ochmyndigheterna räknar med en ytterligare ökning av arbetslöshetstiderna underförsta kvartalet 1982. Industridöden fortsätter i det hårt drabbade Kramfors.Förutom att sågverket i upphör med åtfiotalet arbetslösa som följd kommerockså ett snickeriföretag i staden att upphöra, varvid ytterligare ett åttiotalblir arbetslösa. Till bilden hör att orderstocken för sågverken är alldeles förliten med tanke på kapaciteten. Här torde byggnadsverksamhetens svaga akfivitetstarkt minska behovet på hemmamarknaden - ett förhållande som även drabbarmineralullstillverkningen i , där ytterligare 150 personer nu varslatsom uppsägning. Direkt slår det svaga bostadsbyggandet mot byggnadsarbetarkåren.Närmare 600 byggnadsarbetare är nu arbetslösa mot 300 under samma tid i fjol.Även inom varuhandel och offentlig tjänst sker en åtstramning. Till detta måste man så lägga de många varsel omuppsägning som föreligger. Det rör sig om 1 600 , och avdessa varsel väntas större delen gå i verkställighet under första halvåret1982. Då är inte permitteringsvarslen för 600 personer medräknade. Denna dystra utveckling i ett redan hårt drabbat länskapar inte bara oro utan även djup förstämning i hela länet. Självfallet bliren tydlig följdverkan växande sociala problem. Allt oftare frågar sigmänniskorna vad landets ansvariga ledning har för perspektiv. Vilken framtidhar man tänkt sig för ? Min frågablir därför: Tycker regeringen att sysselsättningsläget iVästernorrlands län är acceptabelt? Om inte - vad tänker regeringen göra för att åstadkommanya möjligheter till jobb för människorna i länet? 8 §Kammaren åtskildes .