prot · G509156 · 1981-12-31 00:00:00 — Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Idetta anförande instämde (). Återigen har vi fått höra en klagosång omregeringens orättfärdiga politik, och återigen bygger denna klagosång påväldigt bristfälligt underlag. Först vill jag, fru talman, klarlägga att det ärmittenparfierna som bestämmer i regeringen. Vi tar icke order av vare sig SAFeller moderata samlingspartiet. Det framgår också av det betänkande vi härbehandlar, och det framgick av Nils.Carlshamres inlägg här tidigare, attmoderaterna har anslutit sig fill regeringens förslag i detta hänseende. I övrigt är det på det sättet, , att vifortfarande har fått mycket bristfälliga svar på frågan om hur socialdemokraternaser på betalningen av de insatser som skulle bli nödvändiga för attvidmakthålla och svara för de vallöften som ni har gått ut med i olikaavseenden. Ni underlåter att fala om hur momsen slår för olika grupper avmänniskor i det här samhället. Jag vill gärna litet grand gå igenom en del saker när detgäller mytbildningen om social nedrustning- det som ni har ägnat er åt,även om detta uttryck inte har använts så ofta. Redan i mitt första inläggredogjorde jag ju för omständigheterna kring förändringarna i sjukförsäkringen.Mofivet är att medverka i saneringen av ekonomin. Vi måste ha social Ändringar i sjukförsäkringen m. m. välfärdockså för framtiden - det är självklart. Man talar om försämrade pensioner, svek mot pensionäreroch handikappade. Men det är på det sättet att statens utgifter för nästabudgetår beräknas till . Socialhuvudtiteln upptar 64,6miljarder kronor, dvs. mer än en fjärdedel av hela statsbudgeten. Trots enåterhållsam politik har alltså socialhuvudtiteln ökat med 3,1 miljarder. Dethar den gjort därför att vi satsar på förbättringar för pensionärer med lågainkomster och på handikappade. Man kan inte kalla det social nedrustning, närregeringens förslag har betytt ytterligare pensionstillskott . Det ärinte det gamla programmet som då följs upp, utan det är regeringens förslag. När regeringen avgick 1976 hade en vanligfolkpensionär med fullt pensionstillskott . har haneller hon näsfan , dvs. dubbelt så mycket. Det kan ju inte kallassocial nedrustning. Statsbidraget till barnomsorgen var 1976 800 milj. kr.Innevarande budgetåret är det 5,5 miljarder. Vari består nedrustningen? När regeringen avgick - det har sagts här - var anslaget till de handikappade 6 miljarder. är det 14,8 miljarder.Vari består sveket eller nedrustningen? Vi måste ju ändå hålla oss till fakta i den här debatten.Nej, svek mot pensionärer, handikappade och barnfamiljer är det, om vi i dethär landet för en politik som inte också skådar in i framfiden och ser vad denkräver av oss. Det är då vi för över, som det har sagts tidigare, ansvaret påkommande generationer. Jag vill gärna också nämna rätfen till ATP för vård av småbarn, som vi har genomfört och som är en viktig reform. Vi har också byggt utvårdnadsersättningen i form av särskild föräldrapenning ochhoppas kunna gå vidare med just det som tog upp, aft få enstörre valmöjlighet för småbarnsföräldrar. Trovärdigheten har socialdemokraterna fakfiskt intelyckats särskilt väl med . När här går att besluta omviss självrisk i sjukförsäkringen är det ett faktum att vi i detta förslag harbyggt in olika skyddsmekanismer och bibehållit fidigare skyddsmekanismer. Det är ju så att vi har ett högriskskydd - 10 karensdagarutöver insjunknandedagen. Jag behöver inte undervisning i detta, som det påståttshär tidigare, för jag kan faktiskt min proposifion. Det kan naturligtvis falla ut något olika. Men det blirinte, som det har sagts tidigare, utan ersättning. Med femkorftidssjukdomar med är man uppe i högriskskyddet. Det blir då15 dagar, dvs. 10 utöver dem som man skulle ha med det nuvarande systemet. Detär det vi måste jämföra med. Sedan är det så, , att när det gällermänniskor med handikapp av olika slag och speciella påfrestningar, så utgör ju20-dagarsregeln ett utomordentligt viktigt instrument för att ge dem trygghet.Om man insjunknar efter tillfrisknandet, så räknas det som sammasjukdomsperiod, och då får man ersättning redan från insjunknandedagen. Detta betyder mycketför de människor som ofta måste vara borta på grund Nr156 av handikapp eller annat.Man kan inte anta att en sådan här korttidsfrånvaro Onsdagenden annat än undantagsvisskulle infalla med en sådan regelbundenhet att man 26maj 1982 inte sku'lehamna inom dessa . Detär en viktig gardering, vilken liksom fridagsregeln förbättrar för de Ändringar i siuk- försäkringen m. m. Jagvill , fru talman, kraftfullt bemöta de påståenden som har kommit gångpå gång här , nämligen att detta förslag är speciellt riktat mot dekroppsarbetande. Det är ett faktum - det må bestridas hur somhelst - att förändringen i sjukpenningförsäkringen blir likadan för alla,oavsett om man är tjänsteman eller om man är arbetare. Det är avtalensutformning efter som kommer att avgöra huruvida det blirorättvist elier ej. Det är inte detta förslag, för det slår hka för allagrupper. Det är avtalen därutöver som avgör detta. Det är därför som jag,regeringen och en majoritet i tycker att det är så angeläget attriksdagen gör ett uttalande om att detta bör slå likvärdigt för alla grupper. När det gäller dem som har tunga och sliriga jobbskall vi gå vidare med arbetet på att förbättra arbetsmiljöerna för att dessamänniskor skall få en bättre hälsosituation. Jag vill i detta sammanhangunderstryka vad som sades , nämligen att när det gällerkorttidsfrånvaron - och det är där som självrisken slår ut - så är det enhgtden statistik som finns och som åberopats fidigare mycket marginellaskillnader i kortfidsfrånvaro mellan arbetare och tjänstemän. Det ärlångtidsfrånvaron som drabbar de kroppsarbetande hårdast. Därför är det vikfigtmed detta förslag, som ger en god utdelning för de långtidssjuka, medan dekorttidssjuka, som relativt sällan är sjuka, får bära självrisken. Även om detär en miljon människor som inte är sjuka av de mer än fyra miljonersom har arbete, så är det de tre miljonerna som fillsammans får bära den bördasom det naturligtvis utgör att få ta en självrisk. Det är ett sätt att fördelabördan som jag tycker att man ur fördelningspolitisk synpunkt ochsolidaritetspolitisk synpunkt väl kan stå för. 60 ()replik: Från socialdemokratiskt håll har vi i den ekonomiska debatten pekat påmöjligheter att finansiera ett bibehållande av nivån inom sjukförsäkringen. Merintressant än momshöjningen tycker jag nog det skulle vara att diskutera desubventioner som staten nu delar ut till dem som deltar i aktiefondssparandet -2 miljarder i ren subvenfionering går i de rikas fickor. Här finns pengar attta. Vihar redovisat andra möjhgheter när det gäller att spara in medel. Viär medvetna om att det behövs hårda tag för att få rätsida på ekonomin ochstatens finanser, men det kan inte vara rätt att det går ut över de människor isamhället som har de lägsta inkomsterna, vilket bl. a. karensdagarna gör. Att det pågår en socialnedrustning är ett faktum som väl ingen kan Ändringar i sjukförsäkringen m. m. Regeringen har lagt fram flera förslag där manskär i det sociala systemet. Det gäller arbetslöshetsunderstödet, som vi kommertill , urgröpningen av pensionerna och karensdagarna. AUtdetta innebär ju försämringar av de ekonomiska villkoren för människorna. Motivet för aft göra de här ingreppen är aft spara pengar.Det blir alltså sämre för de enskilda människorna och det blir sämre för demsom är beroende av samhällets insatser. Framför allt drabbas handikappade,pensionärer och sjuka som ju är beroende av de försäkringar som vi hargenomfört här i landet. säger att pensionerna har höjts med så och såmycket. Men det är ju inte med anledning av initiativ från regeringen. Det ärinte och regeringen som har höjt pensionerna utan det ärinflationen. Det är ju tack vare den värdesäkring som den socialdemokratiskaregeringen införde som pensionerna har höjts. Men därefter har den borgerligaregeringen föreslagit en urgröpning, en förändring av värdesäkringen avpensionerna som innebär att en ensamstående pensionär har 2 000 kr.mindre i pension och ett pensionärspar . mindre än om de gamla reglernahade följts. Där ser vi hur urgröpningen verkar. Det har alltså skett en försämring för de enskilda människorna.Det går inte att bestrida att den sociala nedrustningen är ett faktum och attden borgerliga regeringens politik innebären annan färdriktning än tidigare.Det har införts ett reformstopp, och man skär i den sociala tryggheten förmänniskorna. Jag skall strax visa på att det infe är frågaom något reformstopp i det svenska samhället. Men det är ganska märkvärdigt attlyssna till den diskussion som här äger rum, därför att socialdemokraternavänder sig mot varje omfördelning från de bättre ställda till dem som har detsämre. Det är ju vad som har skett i fråga om pensionernas utveckling. Med förändringen av index för basbeloppet har personer medhögre inkomster fått betala mer än de med låga pensioner. Med fortsattutbyggnad av pensionstillskottet har vi fyllt på i botten. Det är ett faktum att även om ökningstakten förpensionerna har blivit lägre än med det tidigare basbeloppet, har det de factoägt rum en ökning. Det är ju inte fråga om en social nedrustning om manfortsätter att öka men inte i samma takt som socialdemokraterna skulle vilja. Sedan är det viktigt att klargöra att den förändring somhar gjorts, att basbeloppet skall räknas upp bara en gång , sedermerahar tillstyrkts av socialdemokraterna, motionsledes och i kammaren. Sedan skulle jag, för att visa på aft det minsann inte ärnågot reformstopp, vilja peka på ett område som jag vet ligger om hjärtat -det ligger också mig och regeringen mycket varmt om hjärtat -nämligen de handikappades situation. Vi måste få pengar över för att klara avjust dessa människors situation. Därför harfärdtjänsten byggts ut. Statsbidragen har sexdubblats sedan Den sociala hemhjälpen för handikappade har byggts ut. Statsbidragenhar mer än tredubblats, och det är inte bara inflationen det, !Texttelefon har införts som gratis hjälpmedel för döva. Statsbidragen till dehandikappades organisationer har ökat från 6 milj. kr. till 31 milj. kr.,alltså mer än en femdubbling, därför att vi menar att de handikappades egenkunskap måste få komma till uttryck i det politiska arbetet. Påarbetsmarknadens område har stödet till de handikappade ökat från 2,1 miljardertill 5,7 miljarder. Jag har nämnt pensionstillskotten till pensionärer, somockså har utvecklats och som naturiigtvis också har storbetydelse för de förtidspensionerade. Vårdbidragen till föräldrar med svårthandikappade barn har också höjts snabbare än inflationen. Den 1 juli 1981höjdes de av basbeloppet. Handikappersättningen höjdes avbasbeloppet , och en ytterligare höjning kommer att ske i juH 1982.Ett utbyggt skydd mot höga sjukvårds-och läkemedelskostnader infördes fr. o. m.juli 1981. Det är också en reform. Vihar slagit fast i regeringsdeklarationer att detta arbete skall gå vidare. Iårets budgetproposition aviserades, och en del av detta har sedermera beslutatsom i , att 10 milj. kr. avsätts till dagstidningar för synskadade.Vårdbidragen till föräldrar med handikappade barn kommer att ytterligareförbättras när fattat beslut om det. Det kostar 10 milj. kr. Bidragentill handikapporganisationerna höjdes ju i budgetpropositionen med 4 milj. kr.De flerhandikappade har också fått tillskott för sin verksamhet och förutvecklingsarbete. FörmedHng mellan texttelefon och vanliga telefoner införs. Jagmenar att det är viktigt aft vi handskas sanningsenligt även med sådana ord somreformer. När sade att det är reformstopp, var detta intemed sanningen överensstämmande. Vi arbetar vidare, visserligen med knapparesurser, för att stödja grupper som verkligen behöver stöd. När man kommer inärkamp med handikapporganisationerna erkänner de också detta. Jag skulle ocksåkunna nämna alla de insatser som har gjorts på det socialpolitiska området ochpå det narkotika- och alkoholpolitiska området, som ju också är viktiga delarav den sociala sektorn. Tillsist, fru talman, när vi diskuterar sociala frågor är det inte bara fråga omdet trygghetssystem som vi har för att bidra till vår privata konsumtion,grundtryggheten och de kompensationer som finns därutöver - det är också frågaom vad vi har satsat på vård och omsorg i alla övriga avseenden. Det ärhelhetsbilden som är intressant. OECD-statistiken,som jämför utvecklingen i ohka länder, visar att är det land som högsta andelen av BNP när det gäller satsningar på hälso- och sjukvård, ochden andelen har ökat . Såär det med talet om social nedrustning. Vi går vidare med social upprustning,men vi tvingas att omfördela, när tillväxten är så låg som den är. Därförfattar vi också mindre populära beslut, som det vi går att fatta här , föratt ha möjlighet aft verkligen stödja dem som bäst behöver stöd i samhället. Ändringari sjukförsäkringen m. m. Ändringari sjukförsäkringen m. m. Anf.62 () replik: Jag medger att det på några punkter har skett förändringar påhandikappsidan, om vi nu skall diskutera just detta - gärna för mig. Mendet är heh klart att införandet av karensdagar, urgröpningen av pensioner ochde försämrade möjligheterna för kommuner och landsting aft bedriva sinverksamhet slår på just de grupper som reformerna syftar till att hjälpa. Detär väl helt uppenbart. Och vi ser det som en ändrad inriktning när det gällerinställningen fill trygghetsfrågorna i . Jagvill reagera litet mot den sifferlek som regeringens företrädare sysslat medfidigare och som också ägnar sig åt - där man buntar ihopmiljardbelopp för att visa att anslagen har höjts och att det därmed blivitbättre för de enskilda människorna. Men det är inte rikfigt sant. Vissa anslaghar ökats kvanfitativt men inte kvaliteten när det gäller åtgärderna. Det ärexempelvis riktigt att anslaget till färdtjänsten har höjts, men det har inteblivit bättre resemöjligheter för enskilda människor. gäller hårdarestriktioner och begränsningar ute i landet. diskuterade man t. o. m.i några kommuner att helt slopa färdtjänsten. Det är sådana prutningar somgörs i den kommunala verksamheten! Jagkan också peka på andra försämringar. Anslaget till elevassistenter, som skallhjälpa handikappade elever i skolan, har försämrats. Straxefter inlägg ringde en handikappad kvinna och bad migframföra att hon kunde få två bra ortopediska skor gratis. får honbetala de skorna helt och hållet, vilket innebär en extra utgift för henne på400 kr. Dessutom har hon fått höjda avgifter i olika avseenden. Detta slårgivetvis hårt mot enskilda människor, som har enbart en förfidspension att levapå - en förtidspension som dessutom är urgröpt. Detär karensdagar det handlar om , och detta är helt klart ett orättfärdigtförslag. Det slår olika mot människorna, och det drabbar framför alltLO-kollektivet. Tjänstemän har fillförsäkrats sjuklön genom avtal. De drabbasinte av dagens beslut. Det finns en vädjan till arbetsmarknadens parter att taupp detta i förhandlingar, men dagens beslut drabbar hårt LO-kollektivet, detdrabbar dem som har en dålig arbetsmiljö. 63 SocialministernKARIN SÖDER: Avtalen går ut vid samma fidpunkt som ändringen föreslås bli genomförd.C»et måste alltså till nya avtal, och i avtalsförhandhngarna måste tas hänsyntill de förändringar som här föreslås. Det blir alltså en fråga förarbetsmarknadens parter hur man fördelar utrymmet, och det är därför jag menaratt likvärdigheten är väsentlig. Detär faktiskt på det sättet - och det är sorgHgt att det skall behöva upprepas -att regeringen har kraftfullt ökat bidragen tillkommunerna. Vi har mer än fyrdubblaf den kommunala skatteutjämningen ochdärutöver har staten, när det gäller övriga statsbidrag, bidragit med allthögre procentsats till kommunernas externa utgifter. Sammantaget gäller det 45miljarder. Defta är ett faktum som inte går att tillbakavisa. Närdet sedan gäUer de enskilda frågor som tog upp vill jag göra ettpåpekande. Det är landstingen som tillhandahåller skor av det nämnda slaget.Det är mycket beklagligt att människor kan drabbas på detta sätt. Jag kan integå in på ett enskilt ärende, men jag kan förstå att den handikappade kvinnankänner oro för hur hon skall kunna skaffa ett par så dyrbara skor som det härär fråga om. Men om denna person hade pension av något slag har också dennaökat, såsom framhålHts tidigare. Är det fråga om förtidspension har hon ocksåfått en kraftig ökning . Jagvill gärna framhålla, med hänsyn till vad som har sagts här omcenterns agerande, att har varit med om att driva fram pensionstillskottenlika väl som vi drev på när det gällde sänkt pensionsålder. Vihar en socialpolitisk profil i vårt arbete. Vi kämpar för människors jämlikhetoch grundtrygghet, och det kommer vi att fortsätta med. Då måste vi också ha modetatt i vissa sammanhang omfördela tillgångar för att få dem att räcka till. Eftersomjag vet att inte har någon ytterligare replik skall jag stannavid detta. Ändringari sjukförsäkringen m. m. Förste vice talmannen anmälde att anhållit att till protokolletfå antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 64 (): Dagens debatt har föregåtts av många diskussioner och spekulationer.Utanför huset demonstrerar man. I debatten har de sedvanliga brösttonerna omsocial nedrustning och attacker mot sjukförsäkringen tagits fram avsocialdemokraterna. De vill tydligen göra karensdagsfrågan till sin störstavalfråga och därigenom lägga dimridåer över andra frågor som är långt viktigaremen kanske svårare att debattera. Jag tänker närmast på löntagarfondsfrågan. Vadär det egentligen vi har diskuterat ? Debatten har förts som om det gälldeatt rasera hela det sociala välfärdssystemet. Det handlar faktiskt ominförandet av två, säger två, karensdagar inom sjukförsäkringen. Tillyttermera visso har de främsta företrädarna för det socialdemokratiska partietuttalat att det rör sig om en klasslag. Det må förlåtas mig att jag tycker attdebatten har urartat till ett spektakel. Vissthar det för den enskilde på många sätt varit förnämligt men en heltäckandesjukförsäkring. Men i ett läge då har ett budgetunderskott på 80miljarder måste vi spara på alla områden, inte för ro skull och inte heller pågrund av illvilja utan på grund av tvingande nödvändighet. Detär mot denna bakgrund som vi moderater i huvudsak accepterat regeringens förslag,även om vi betraktar det som en provisorisk lösning och efterlyser ett mergenomarbetat förslag oberoende av den ekonomiska situationen. Ändringari sjukförsäkringen m. m. NilsCarlshamre har tidigare talat för våra reservationer till betänkandet. Jag villbara lämna en upplysning. Vad gäller antalet karensdagar har vi moderater följtregeringens förslag. Vi har alltså inte föreslagit ytterligare karensdagar.Däremot har vi föreslagit en viss sänkning av kompensationsnivån och därvidlagföreslagit en ändring från . Om man tar hänsyn till beskattningenfinner man att ersättningsnivån efter skatt kommer att sänkas . Det ärdetta det handlar om. Socialdemokraternaskriver i sin mofion att det är långtidsfrånvaron som är den helt dominerandekostnadsfaktorn och att åtgärder som kan minska långfidssjukskrivning är avstor betydelse för sjukförsäkringens kostnader. Vi delar socialdemokraternasuppfattning på den punkten. Jag vill bl. a. erinra om mofion 1981/82:1268 avNils Carlshamre m.fl., som behandlades här i kammaren och vannriksdagens öra. Den gick ju ut på att personal i detkommande rationaHseringsarbetet i möjligaste m.ån bör överföras tillrehabiliferingsuppgifter för långtidssjuk-skrivna. Detta skuUe minska antaletförtidspensioner och ge enskilda människor möjlighet till ett aktivt livsamtidigt som försäkringens kostnader väsenthgt nedbringades. Såvälsocialpolitiska samordningsutredningen som sjukpenningkommittén har lagt framviktiga utredningsförslag, som bl. a. är ägnade att nedbringa den allmännaförsäkringens kostnader genom rationahseringar. Vi förväntar oss inom en snarframtid åtgärder i anledning av dessa utredningar. Detverkar som om sådana åtgärder är på gång, enligt vad vi har hört avsocialministern . Medtanke på vad sade och med hänvisning till denredogörelse som jag nu lämnat hoppas jag att har fått svar på sinfråga om vad vi moderater menar med ett provisorium. Vad vi efterlyser äralltså ett samlat långsiktigt grepp med betoning på rehabilitering av delångtidssjukskrivna. Vi anser att detta både är humant mot den enskilda människanoch medför väsentliga besparingar för försäkringen. Jag hoppas att har fått svar på sin fråga och att hon i fortsättningen inte läser våramotioner som en viss potentat läser . Vikan inte bortse från att de långvariga sjukfallens andel stadigt har minskatsedan 1970, medan de kortvariga sjukskrivningarna har ökat i motsvarande mån.På senaste tiden tycks dock de kortvariga sjukfallen ha minskat något. Man kannaturligtvis spekulera över orsakerna härtill, men det är glädjande om svenskafolket faktiskt har blivit friskare. SvenAspling ondgjorde sig över oss moderater därför att vi i vår motion har vågatsäga att viss okynnesfrånvaro försämrar produktiviteten inom näringslivet.Detta är förvisso ingen huvudfråga i dagens debatt. varemellertid också inne på den, och jag tyckte att han förde en väsentligt mernyanserad diskussion. Vi kan heller infe blunda för realiteter. Socialdemokraternaangriper vår lilla passus om att man skall försöka reducera eventuellaokynnessjukskrivningar. Sådant får man nästan infe tala om - detär tabu. Därför är det rätt intressant aft läsa socialdemokraternas reservationpå s. 34 och 35 i betänkandet. I den uttrycker de vissa farhågor för att detkan bli en spekulation. De tror att man kommer att sjukanmäla sigjämnt över alla veckans dagar, inte minst i slutet på veckan. Numerasjukanmäler man sig i regel i början på veckan därför att man har fridagsregelnatt fa hänsyn tili. De misstänker tydligen också att föräldrar i fortsättningenkommer att välja att använda sig av föräldraförsäkringen och inte avsjukpenningförsäkringen. Så ibland tror de aft människor spekulerar, iblandvågar de inte se sanningen i vitögat. Det har sagts att de föreslagna besparingarna inte skullege så mycket i pengar räknat. Vi har dock i utskottet tagit del av bl. a. enutredning från som visar att besparingarna förstatskassan beräknas bli ca fr. o. m. Detbetyder trots allt ganska mycket i ett trängt ekonomiskt läge. Jag har i hela mitt yrkesaktiva liv arbetat ipraktiskt arbete bland sjuka människor, inomsocialförsäkringen. Och jag kan försäkra att jag inte har arbetat ikritstrecksrandig kostym. Jag känner verkligheten. Intet vore mig mer främmandeän att i oträngt mål och rent avsiktligt gå in för försämringar för människorsom har det svårt. Men när ekonomin kräver besparingar på alla områden får inteens socialförsäkringen vara någon helig ko. Vad är då alternativet till de föreslagna besparingarna?Den frågan har tidigare ställts av socialministern liksom av . Jo, det är skattehöjningar. Vi har troligen att förvänta ossen ny skatt, en löneavgift på , som ytterst drabbar oss löntagare.Socialdemo-' kraterna vill dessutom införa en 2-procentig moms. Man vill haproms, och om hörnet väntar en löntagarfondsavgift, om socialdemokraternavinner valet. Alla dessa skatter och avgifter kommer att drabba oss löntagaregenom minskat löneutrymme. Det som genast märks i plånboken är en momshöjning.En sådan skulle drabba den enskilde minst lika mycket som det föreslagnakarensdagssystemet. Om man ser till nettolönen i det föreslagnakarensdagssystemet - och det är faktiskt den som är intressant - drabbar deföreslagna karensdagarna inte den enskilde särskilt hårt. De summor vi har fåttoss presenterade är bruttobelopp. Men om detta har inte sagts ett ord frånsocialdemokraterna. "Den sociala nedrustningen är ett hot motsolidariteten", har flera sagt här . Vad lägger man då in i ordetsolidaritet? För mig är det i den nu aktuella frågan solidaritet från oss somhar förmånen att vara ganska friska med dem som oftare måste sjukskriva sig.Den solidariteten kommer till uttryck i det föreslagna högriskskyddet och dens.