prot · G50942 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag uppfattade inlägg på detsättet, att vi är överens om all del är viktigt att allmänheten får informationom gällande regler och då också om dem som är till fördeiför de skattskyldiga.För min del vill jag också säga att jag tycker att det är speciellt viktigt förde människor som kan beröras av den här regeln, eftersom de ju tillhör deekonomiskt svaga. Det är en rättvisefråga. Den andra sidan av denna fråga är om man kan räkna med attregeln utnyttjas, när vi utformar det sociala trygghetssystemet. Skall manalltså räkna med alt regeln fungerar, eller skall man bortse från den? 44 (): Det är självklart alt utskottet är angelägetom alt de skattskyldiga får all den information om skallereglerna som vi ochriksskatteverket kan ge - inte bara i den här frågan ulan också i många andrafrågor som kanske är lika viktiga. Vi hoppas att skall få tidoch möjlighet att hitta ett tekniskt lämpligt sätt alt delge människorna dennainformation, så alt den verkligen slår igenom både på della område och på mångaandra områden. Nr 42 Anf. 45 (): den "" talman! Jag är glad över all kunna konstalera att ErikWärnberg och JS ' ' °'''"'' '""S''*' A vgtfter vid tings- Överiäggningen var härmedavslutad. rätt, m. m. Utskottets hemställan bifölls. 15 §Avgifter vid tingsrätt, m. m. Föredrogs skatteutskottelsbetänkande /82:15 om avgifter vid tings-räft, m. m. 1981/82:31). 46 (vpk): Även de minsta och obetydligasteriksdagsärenden brukar ha någon politisk mening. Men t. o. m. från den regelnfinns det tydligen undantag. Föreliggande ärende är ett sådant undantag. Låt mig högtidlighålla detta bisarra tillfälle genom altställa tre raka frågor till skatteutskottets socialdemokratiske ordförande, somav någon anledning tycker all den borgerliga minoritetsregeringens förslag idenna fråga skall genomföras. Tycker han under sken av att vilja spara skall åsamka det allmänna en onödig ökning avutgifterna? Hur kan detleda till en besparing för det allmänna, om man för över kostnaden för en vissrutininässig service från en förvaltning till en annan? Hur kan detleda till en besparing, när för det första en kostnadsöverföring inte i sig ärnågon besparing och för del andra överföringen dessutom leder tilladministrativa utgifter som tidigare - före överföringen - var onödiga? Jag villgärna ha svar på de frågorna. Jag yrkar avslag på skatleutskotlets betänkande och bifalltill vpk-motionen 1981/82:80. 47 (): Utskottels ställningstagande i denna fråga ärav principiell natur. Utskottet ansluter sig till uppfattningen att olikamyndigheter skall bokföra sina kostnader på rätt ställe för att de verkligenskall kunna bedöma om en kostnad är berättigad eller inte. Tjänster som utförsav utgör såvitt jag kan bedöma härvidlag inget undantag. Manmåste, enligt vår uppfattning, i varje enskilt fall kunna pröva om en tjänst ärvärd den kostnad den betingar. Det är alltså inte fråga om att övervältrakostnader på någon annan. Jag är inte säker på att det blir någon besparing -möjligen kan åtgärden leda till alt man avstår från alt ta i anspråk en tjänst,som kanske kostaren del pengar, omdenna bara rör lappri. Annars är det fråga om en princip att en Nr 42 tjänst somutförs av en myndighet för en annan kostnadsbokförs på rätt Torsdaeen den Vihar bara anslutit oss till den principen. Jag tyckerinte att detta är att övervältra kostnader på kommunerna, utan Avgifter vid tingsrätt, m. m. del är fråga om en rationell åtgärd för alt redovisakostnaderna där de egentligen hör hemma. Jag tror att detta är ett svar på JörnSvenssons frågor, som kanske inte direkt är relevanta i sammanhanget. Man kaninte nu svara på dem på annat sätt än genom att tala om att vi inte främstsyftar till besparingar ulan till en riktig bokföring. Den som önskar en åtgärdfår också pröva om den är värd den kostnaden och inle bara säga all denna skallbetalas av någon annan. - Då spelar ju konsekvenserna av alt vi ber om tjänsteningen roll. Därför tror jag alt det i något fall kan bli ett sparande, menväsentligen är det fråga om att vi anslutit oss till en princip. 48JÖRN (vpk); Utskottet säger att man finner det naturligtatt den som fåren tjänst av detta slag utförd också skall betala vad tjänstenkostar. Detta skall så att säga vara en princip. Om man tycker så, fruktar jagatt man inle riktigt förstått hur det går till i det praktiska dagliga arbetetute på förvaltningarna. Del är en fullständigt omöjlig princip, och i vissafall är det dessutom en felaktig princip. Del beror nämligen alldeles på vaddet handlar om. För det första kan del ju vara så att det över huvud tagelinte är meningsfullt att debitera några avgifter, eftersom detta leder till enadministration och till extra bokföring, som inte på minsta sätt står iproportion till avgiftens storlek. Då är ju hela historien fullständigt onödigoch en belastning för förvaltningen och pengar. För det andra kan det faktiskt vara sä, som det är när detgäller en del förvaltningstjänster, alt förvaltningen faktiskt önskar och harsom politisk målsättning att ett visst material och en viss information skallföras ut och bli mera kända bland allmänheten, bland organisationer, inomnäringslivet osv. Då är det ju av den anledningen felaktigt att beläggatjänsten med avgift. Man måste hela liden se till ändamålet. Man kan inte ha den här abstrakta principen som ni har,eftersom den leder till orimligheter och obekvämlighet ute i förvaltningarna -kanske inle så stora, men ändå fullständigt onödiga i dennakostnadsbesparingarnas tid. Vad det här gäller är alt vissa tjänster som kommunalamyndigheter tidigare åtnjöt nu skall avgiftsbeläggas. Det är fråga om sådanahandlingar som de här kommunerna, såvitt jag förslår, måste förskaffa sig, heltenkelt av det skälet att de har sina skyldigheter somfastighetsbildningsmyndighet. har kommunerna inte betalat för dessahandlingar, men skall de göra del. Denna betalning skall då bokföras på tvåställen, och man skall hålla reda på vad avgifterna avsett. Man skall räknakassor i slutet av varje budgetår för att man skall se hur myckel den och deninkomstkällan gett -fullständigt i onödan. Jag kan inte förstå annat än attdetta är en totalt meningslös överföring frän en del av den allmännaadministrationen till en annan del av den allmänna administrationen. Jag kaninte se all detta har A vgifter vid tingsrätt, m. m. något som helst berättigande, eftersom kommunernarimligtvis inte kan bli avskräckta av detta när det gäller handlingar som de såatt säga är mer eller mindra skyldiga att la ul i sin egenskap avfastighetsbildningsmyndighel. Detta är en total administrativ meningslöshet, som barakommer att leda till mera besvär. Och tycker jag inte all man kan påstå varesig att det är principiellt meningsfullt eller att det leder till någonbesparing. Del ställer i verkligheten bara till besvär och medför kostnader. 49 (); Jag tycker inte alt principen är så särskiltorimlig. Om riksdagsmännen reser med , sä skall betalahärför till . Om del ena statliga verket använder tjänster avdet andra verket, så bör del statliga verk som gör tjänsten ta betalt på någotsätt. Vi har exempelvis tjänstebrevsrälten. tar betalt av allastatliga myndigheter för att de får skicka brev "gratis". Vi hargenomfört denna princip på ett stort antal områden, och jag tror inte all JörnSvensson tycker att det är orimligt. Varför är del då orimligt i del härfallet? Skälet tycks vara all kommunerna har en del uppgifter som kräver altdessa tjänster utförs av ett statligt verk och att andra statliga myndigheterhar skyldighet all göra saker som måste kräva en tjänst av . Mendå är det ju ingen större orimlighet om delta bokförs på rätt ställe, så ser vad dessa tjänster egentligen kostar. Jag tror inle att dennaadministration är särskilt dyrbar. På något sätt måste man ändå ha en bokföringi de olika verken. Jag tycker alltså att principen är rimlig. Den är alltsåinte, som påstår, fullständigt orimlig. Det är rimligt attkostnaderna betalas där de uppstår och inte på något annat sätt. Sedan kan mansäga att det är möjligt alt en kommun eller ett statligt verk, som fårbetala tjänsterna, kanske hellre avskriver en mindre fordran än anlitardomstolsverket, som det kanske kostar att anlita. Attavskriva på det sättet är kanske ingenting att eftersträva, men ur samhälletssynpunkt blir det mycket billigare om man gör så, och del är väl därbesparingen kommer all ligga. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till utskottetshemställan. 50JÖRN (vpk): gör väl ändå jämförelser somvisar en rätt bristande kännedom om det verkliga livet. För att ta exemplet med riksdagsmännens resor; Om jagräknar rätt i huvudet lär årskorlen kosta 2-2 1/2 milj. kr. Och denadministration som behövs för att en gång inköpa korlen är naturligtvisobetydlig. Det är alltså klart att när det gäller sådana storleksordningar,proportioner av det slaget, så håller naturligtvis principen. Men när det gäller allsköns småhandlingar och småärenden -som skall noteras av kontorister varenda gång någon struntsumma skall bytaägare i samband med en konkret tjänst - kan systemet bara leda till mer besväroch Och eftersom det var ett uttryckligtargument i propositionen - om jag inte minns fel - att det var fråga om enbesparing, även om man sade att den var liten, tycker jag alt förslagel bordeavvisas. Del är ju ingen besparing - del är en kostnadsökning, naturligtvisinte av någon överväldigande storlek men en totalt meningslös sådan. När t. o. m. förnekar att del är enkostnadsövervältring, förstår jag inle alls hur man resonerar iskatteutskottet. Om en kostnad har åvilat en viss förvaltning och mansedan flyttar över den till en annan förvaltning, är det väl enkostnadsövervältring? Och om man då dessutom påstår att denna kostnadsövervältringskall leda till en besparing, förstår jag inle hur det hela går ihop. Jag medger att man i budgetpoliliska kretsar i dennuvarande regeringen ofta tänker på detta sätt och vidtar åtgärder som ger skenav att man är ambitiös när del gäller all spara. Men jag tycker attskalteulskoltei - med den ordförande utskottet har - borde ha så pass myckelerfarenhet att sådant här genomskådas. Avgifter vid tingsrätt, m. ni. 51 (): anklagelse för att vi lever ien annan värld än den rikliga och inle har någon som helst kännedom om deverkliga förhållandena i livet tar jag med ro. Jag har en känsla av att jagkanske kan litet mer om livet än - jag har i varje fall varit medlitet grand längre. Jag tog exemplet med riksdagsmännens resor. Men då var delfråga om så stora pengar att tyckte att det var rimligt medbokföring. Då skall jag tala om för att det är småsummorna medreseräkningar i det här huset som tar del mesta arbetet. Skall vi inte bokföradem på utan låta SJ stå för de kostnaderna? Det är kanske lika mycketarbete med att bokföra en reseräkning som gäller pä några kronor som med attbokföra en reseräkning som gäller hela årskortet - betydligt mer än 2 milj. kr.Men jag kan ju inte begära att skall ha reda på hur mycketresorna kostar. I andra sammanhang håller vi på ochdelar på småsummor som inte är av principiellt annorlunda karaktär - då tyckervi att rätt verk skall betala kostnaden. Och vi tycker från utskottets sidadetsamma när det gäller - rätt verk skall betala kostnaden. 52JÖRN (vpk): väljer verkligen dåligaexempel. Reseräkningarna är ju ett ökänt exempel på ett byråkratiskt kineserisom kunde ha förenklats betydligt och där skatteutskollel kanske rent av kundeha tagit initiativ. Men det är ju en väldigt stor skillnad, ,mellan all betala administrationskostnaden för en tjänst på 2-3 milj. kr. enenda gång och alt ha ett syslem där allt större delar av förvaltningen- för det här systemet, avgiftsraseriet, breder ju ut sig - skall låta sinkontorspersonal syssla med strunlärenden och struntkostnader på någratior. Det hade varit mycket enklare alt låta allmänheten, organisationer och isynnerhet kommuner och andra förvaltningar få de här tjänsterna gratis. Systemet har gått till överdrift och ställer till säotroligt mycket besvär fullständigt i onödan - det finns viktigare saker attsyssla med ute på förvaltningarna än sådana här småsaker. Överläggningen var härmed avslutad. Utskottets hemställan bifölls med291 röster mot 16 för motion 80 av m. fl. 16 § Vatten- och luftvård Föredrogs jordbruksutskottets betänkande 1981/82:12 omvatten- och luftvård. 53PER (vpk); I jordbruksutskottets betänkande nr 12 tillinnevarande behandlas motioner om vatten- och luftvård. Motionen 1980/81:1094, yrkande 2, som jag nu skall tala för, berör luftvården i den meningenatt den vill skydda ozonskiktet kring jorden. I motionen yrkas att regeringen skärper bestämmelsernakring freonhanteringen i med inriktning att utsläppen till luftenminimeras. På delta yrkande svarar utskottet med att föreslå att motionenlämnas ulan ytterligare åtgärd, som det brukar heta när man ändå ansett sig havidtagit vissa åtgärder i den riktning motionen syftar. I motionen framhåller vi att det ozonskikt som finns på15-50 km höjd över jordytan är livsviktigt för allt biologiskt liv på jorden.Det har visat sig att vissa ämnen som framställts inom det mänskligaindustrisamhället kan verka nedbrytande på detta ozonskikt och minska dettaskikts skyddande förmåga mot ultraviolett strålning från solen. I motionenframhålls betydelsen av att internationella åtgärder vidtas, eftersomozonskiktet omsluter hela jorden och sålunda i högsta grad är internationellt.Vad vi yrkar i motionen är dock endast att skärpta åtgärder vidtas inomSverige. I motionen har freonanvändningen i uppskattats till 2 000 lonper år. Vad svarar då utskottet på del som framförts i motionen?Jo, man lämnar en utförlig redovisning av främst det internationella läget ivad gäller all minska utsläppen av freoner i atmosfären. Man påminner om att iSverige är freoner i sprayförpackningar förbjudna . Delhar vi också konstaterat i motionen. Får jag då påminna om att vifrån vpk långt innan delta förbud infördes motionerat om alt få ett sådantförbud, som naturligtvis är myckel bra och bör föranleda efterföljd i andraindustriländer. Men det som vi vill ha skärpta restriktioner kring är denkvarvarande industriella hanteringen av freoner i . Utskottet hänvisar till arbetsgruppen för produklkonlroll inom den nordiska ämbetsmannakommittén, som kommit fram till enbetydligt högre siffra för den årliga freonanvändningen i än den viuppskattningsvis kommit fram till i vår motion, nämligen 3 900 tonCFC-föreningar. Denna betydligt högre siffra, nära per invånareoch år, stärker ju ytterligare motivet för att så liten del som möjligt avdenna mängd kommer ul i atmosfären. Ett minimikrav borde vara en noggrannkarlläggning av hur myckel som slipper ul och vad som kan göras för altpraktiskt taget stoppa sådana utsläpp. På måste inriktningen varaatt ersätta freoner med andra och oskadligare ämnen. I utskottets skrivningmeddelas också all FN;s miljövårdsstyrelse i en forskningsrapport kommit framtill alt den nedbrytande verkan på ozonskiktet som man tidigare befarat kanskeär mindre än vad man antagit. Men konstateras i rapporten all den typav ultraviolett strålning ökar som påverkar ekosystemet negativt och bl. a.skadar plankton och fiskägg. Utskottet påpekar all är aktivt på detinternationella planet och verkar för alt få fram ett gemensamt nordisktförslag till en internationell konvention och att arbetet med en sådankonvention har påbörjats. Delta är naturligtvis bra, men måste vi iSverige söka ligga främst i vad gäller alt minimera freonutsläppen tillatmosfären. Sista stycket på s. 3 i utskottets betänkande börjar meden mycket stark skrivning som varje motionär i denna fråga måste vara nöjd med.Men skall man leva upp till den också nationellt, måste det till skärptaåtgärder mot utsläpp av freoner till atmosfären, så länge som dessa ämnenfortfarande används i landet. Ett långsiktigt arbete för att få fram ofarligaersättnings-ämnen måste bedrivas. Med del anförda yrkar jag bifall till mofion1980/81:1094, yrkande nr 2. 54BÖRJE (): Det är en myckel viktig fråga somvänsterpartiet kommunisterna lar upp i sin motion. Per har ocksåväl utvecklat synpunkterna och kraven på åtgärder. All del är en viktig frågaunderstryks av all del förekommit många motioner i ärendet. harbehandlat motionerna med all den noggrannhet man kan begära. Utskottet hardärvid bl. a. framhållit all olika åtgärder till skydd för ozonskiktet vidtagitssåväl på del nationella planet som internationellt. I betänkandet finns enfyllig redogörelse för vilka organ som arbetar med den problemalik som finns iförstörelseprocessen beträffande ozonskiktet kring jorden. deltarmyckel aktivt i delta arbete. beslöt FN:s miljöslyrelse att inleda arbetetmed en internationell konvention på området. Från svensk sida har ett förslagtill konventionslexl utarbetats, som f. n. diskuteras i den nordiska kretsen.Tanken är då att ett nordiskt förslag skulle kunna ligga tillgrund för del fortsatta konvenlionsarbelet. Per har också nämnt dehär sakerna. Av den lämnade redogörelsen framgår all sådana åtgärderkan bli 4Riksdagens protokoll 1981/82:42-45 effektivaendast i den mån som de får internationell tillämpning. Mot den bakgrunden ärdel, som utskottet tidigare framhållit, tillfredsställande alt arbetet på allutarbeta en internationell konvention till skydd för ozonskiktet nu kommit igång och all man från svensk sida intar en ledande ställning i detta arbete. Vidare är det givetvis så, alt man finner del angelägelall det nordiska arbetet på att få fram ersättningsämnen för sådana härklorföreningar i industriprocesser leder till snabbi resultat och kan utnyttjasi såväl inhemsk som utländsk industri. Vi får väl vara övertygade om alt manarbetar med dessa problem också på andra håll i världen. Som sagr: Det är en myckel viktig fråga som vi gemensamtbehöver stötta upp. Vi finner ändå att de åtgärder som är vidtagna och delarbete som pågår inte ger oss anledning att gå motionärerna till mötes genomett tillkännagivande. Vi menar att de här frågorna bearbetas med allt detallvar som vi kan påfordra. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 55 PER (vpk); och jag är rätt överens i denhär frågan. Bara någon kommentar utöver vad jag tidigare sade. Ett område där man kan riskera alt freonanvändningenkommer att öka är i värmepumpar. Den ökande användningen av värmepumpar är enönskvärd utveckling från ekonomisk synpunkt och från energisparsynpunkl. kanske inle vore så bra om man där måste använda freoner som medium. Detvore önskvärt att man hittade ersättningssubstanser som fungerade ungefär likabra. Som jag sade tidigare var förbudet att använda freoner isprayförpackningar myckel bra. Det var, vill jag påstå, en ren lyxanvändningav ett olämpligt ämne. Som jag tidigare sade uppgår den nuvarande användningen avfreoner enligt den redovisning utskottet har gjort till nästan ett halvt kiloper invånare och år, och del är rätt mycket. Det motsvarar kvantitativt ungefärden mängd kemikalier som jordbruket använder som bekämpningsmedel. Del är inteförsumbart. Så länge vi använder freoner,alltså klorfluorkolväten, i bör vi därför se till all hålla dem slutnaoch inte släppa ut dem i atmosfären. Det är om ett beslut i den riktningen somvi har motionerat, och det är om en utveckling i den riktningen som utskottethar skrivit starkt. Jag finner det ändå lämpligt all yrka bifall till motionen. 56BÖRJE (); Det är riktigt att man, som Per Israelssonhär påpekar, kan riskera en ökad användning. De tal som nämns i betänkandetunderstryker klart vikten av alt man får till stånd en karlläggning. När man väl börjar kartlägga användningen av en visshälsofarlig vara eller, som i det här fallet, en vara som är farlig förozonskiktet, finner man ofta används ännu mer än vad man hade troll. Detta understryker också viklen avatt man fortsättningsvis bearbetar dessa frågor. Det är produklkontrollnämnden som har all fatta beslut omoch meddela föreskrifter om avsteg från förbudet mot import och tillverkning avaerosolförpackning. Det är all räkna med all produklkontrollnämnden nu är ännumer uppmärksam än man har varit. Överläggningen var härmed avslutad. Datateknikens effekter på arbetslivet Utskottets hemställan bifölls med 280 röster mot 16 förmotion 1980/ 81:1094 av m. fl. i motsvarande del. Utskottets hemställan bifölls. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /82:5 om medborgarskapslagen Utskottets hemställan bifölls. 18 § Datateknikens effekter på arbetslivet Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 1981/82:6 omdatateknikens effekter på arbetslivet. 57LARS-OVE (vpk); Den grundläggande drivkraften för dentekniska utvecklingen under kapitalismen är det ständiga behovet av störreprofiter. Profilen är källan till kapitalels förmering och därmed ettlivsvillkor för kapitalismen som ekonomiskt syslem. Kapitalismen söker tekniskalösningar som förändrar arbetsprocessen, så alt arbetaren för samma lön och påsamma lid kan producera mera. Under kapitalismen återspeglar tekniken de rådandemaktförhållandena. Med dess hjälp skapar kapitalägarna sin industriellaorganisation, genom vilken de utövar sin makt på arbetsplatserna och därmedäven i samhället. Storskalig teknologi, löpande band, prestationslönesyslemosv. används inte endast för all öka profiterna iitan också för att frånta dearbetande kontrollen över deras eget arbete och därigenom befästakapitalägarnas makt. Om arbetarna anammar kapitalismens teknologi oförändradTfår de kapitalismens industriella organisation på köpet, och de arbetandesfrigörelse kommer att försvåras eller förhindras. Med hjälp av dalatekniken söker kapitalägarna nu fåfullständig kontroll över arbetsprocessen. Med projektet drar de upp en Datateknikens effekter på arbetslivet strategiför en arbetsorganisation där beslutsfattandet centraliseras till datoriseradestyr- och kontrollenheter med en f. ö. decentraliserad produktion, där dearbetande isoleras från varandra i lättrörliga småfabriker. Samma utveckling sker också inom traditionellakvinnobranscher såsom handel, bank och kontor. Många är de kvinnor som under1980-lalel riskerar att få se sina jobb totalt förändrade. Tekniken bidrar tillatt förstärka den kvinnodiskriminerande arbetsfördelning som råder. Dettydligaste uttrycket för delta är de grannskapscentraler och fjärrkontor somstartats. En stor del av den tekniska utvecklingen och forskningensker dessutom för militära ändamål. När den civila sektorn sedan tillgodogörsig dessa tekniska landvinningar, lar man över syslem som redan från början ärdeformerade genom sill ursprung. Datorer, robotar och annan modern produktionsteknik harunder 1970-lalet bidragit till en utveckling av de materiellaproduktivkrafterna. Samma teknik har också bidragit till all mångalönearbetande berövats sill gamla yrkeskunnande, ytterligare tappat kontrollenöver arbetsprocessen eller rent av kastats ut i arbetslöshet. Denna utvecklingaccelererar under 1980-lalel och är ett hot speciellt mot kvinnors ochungdomars rätt till arbete. De utgör den huvudsakliga arbetskraften inom derutinbetonade yrken som i första hand kommer att automatiseras. Ett rättvist, jämlikt och solidariskt samhälle ställermänniskornas behov i förgrunden. De tekniska lösningarna skall ha sin grund imänniskors krav på samhället. De skall bana väg för och understödja endemokratisk arbetsorganisation. Människors behov av ett arbete som är bådemeningsfullt och skapande och som ger gemenskap med andra människor måste varadet rättvisa, jämlika och solidariska samhällets utgångspunkt för tekniskforskning och utveckling. Ett sådant samhälle måste därför välja tekniska lösningarsom ger en produktionsapparat som inte skadar människan, som slår i samklangmed naturen och inle förstör miljön eller tömmer jorden pä råvaror ulan somskapar produkter som är ofarliga och fyller verkliga behov. Del kapitalistiska samhället är del rättvisa, jämlika ochsolidariska samhällets motsats.