prot · G509160 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill påpeka.att regeringen gav fillståndenligt byggnadslagen fill en utbyggnad av en ny kolhamn i . Projektetomfattar farleds- och hamnutbyggnad samt hanteringsutrustning. Investeringarnahar beräknats uppgå till 350 milj. kr. Jag utgår, herr talman, från aftregeringens fillstånd inte tillkommit på en höft utan vilar på saklig grund,även om dåvarande energiministern i olika fidningsuffalanden gav uttryck föratt beslutet tillkommit på andra grunder. har intressenterna i hamnprojektet,nämligen kommunen, Finans, Saléninvest, , och Bilspedifion beslutat att satsa mellan 4 och 5 milj. kr. på att sätta igång nämnda förprojektering. Något sådant gör man infe om man inte tror påprojektet. Jag tycker att det har ägnats ett mycket förstrött intresse åtkolhamnsprojekfet i genom den energipohtik som förs här i landet. Jag har inget särskilt yrkande i den härfrågan med hänsyn till näringsufskottets negativa skrivning. Det spar nämligentid. Men jag har ändå velat fästa kammarens uppmärksamhet på de barriärer somman från vissa håh försökt bygga upp när det gäller energipolitiken. Mångamedborgare konstaterar att det finns motstånd mot nästan allt i detavseendet - mot kärnkraft, olja, flis, vattenkraft, torv och etanol. Myckettalar för att vi med denna försiktighet ökar vårt beroende av andra nationernär det gäller energi. Jag skall bara beröra anförande här ikammaren. Det är ett typiskt exempel på hur man ständigt säger nej fill så gottsom alla väsentliga energislag - måste man faktiskt säga ja. Anf.31 () replik: Jag kan bara slå fast att är väsentligt mycket närmare densocialdemokratiska linjen i energifrågan när det gäller kolförsörjningen än denlinje som Per har deklarerat som rnoderata samlingspartiets. Anf.32 () replik: Det är ett förskräckande exempel på dålig uppmärksamhet, om mitt anförande har dragit den slutsatsen att säger nej till allting.Det var ju precis motsatsen som jag i en lång rad av exempel bevisade i mittanförande. Det är vi som står för den konstruktiva energipolifiken, framförallt när def gäller att på ett effektivare sätt utnyttja den energi som vimåste ha i landet. Det är ändå resultatet av energianvändningen som är grundenför vår välfärd, grunden för bibehållande av standard osv. Det är det som ärmålet, inte att maximalt använda energi. Mot den bakgrunden är t. ex. förslagetom en hetvattenfunnel till ett strålande exempel på en felinvesteringi miljardklassen. Det är en satsning på en maximalt ökad energianvändning. Dentypen av investeringar kan vi aldrig ställa oss bakom. Anf.33 () replik: har infe övertygat mig , lika litet som han gjorde isitt huvudanförande. Anf.34 () replik: Jag finner fallet ganska hopplöst och avstår därmed från vidareargumentering. 35 PER (vpk): Först bara några ord som ligger utanför mitt egentliga anförande. Någonär kanske irriterad över aft vi från vpk har anmält så många talare i den härdebatten. Det brukar vi normalt inte göra. Anledningen till de många talarna äremellerfid att vi anser det viktigt att hålla liv i den här frågan, likaviktigt som det var . Vi har inte heller haft fillfälle attvara med om behandlingen i utskottet. Det är också en anledning till att vi haranmält några fler talare än vi brukar göra. betänkande nr 30 innehåller svar på ett stort antalmotioner och bland dessa vpk:s partimotion om energipolifiken, som har nr 1140.Jag skall för min del fa upp de delar av denna parfimofion som besvaras på s.46-70 i betänkandet. Mina kommentarer blir i det sammanhanget kortfattade,varför jag i övrigt hänvisar till mofionens motivtext. Jagbörjar med rubriken . Vi yrkar att förhandlingar tas upp medSovjetunionen om köp av naturgas och att projektering av en ledning över från fill påbörjas. att alla parter är överensom aft uppskjuta förhandlingarna, men att dessa sannolikt kommer att upptasunder . Idet oklara läge som råder i fråga om tillgången på och fransporten av naturgasi vårt lands omgivningar har vi förståelse för atf det kan fa aftbestämma sig när det gäller utnyttjande av naturgas i . Men vi vidhålleratt frågan om naturgas som en väsentlig faktor i energiförsörjningmåste drivas bestämt och att allt måste göras för att ha den beredskap som kanerfordras för att snabbt komma i gång med projekt, så fort som tekniska ochekonomiska förutsättningar föreligger. Vi menar aft det inte finns anledningatt skjuta upp ett beslut om tillförsel av naturgas via , därför aft detkan komma att bh möjligt att få naturgas från norra . Frånsäkerhetssynpunkt torde det vara en fördel att ha fillförsel från fleraleverantörer och inte bli beroende av ett enda land. Naturgasen är det mestmiljövänliga organiska bränslet och kan dessutom vara råvara förorganiska-synteser. Därför bör vi se till att naturgas blir en väsentlig del avvår energi-och bränsleförsörjning. Ifråga om vårt yrkande anser utskottet att man kan avvakta och inte göra den framställantill regeringen i frågan som vi kräver. Här vidhåller vi emellertid kravet ivår motion. Nästarubrik, som jag nu går över till, gäller kol. Frågan om kolanvändningen har junyligen varit uppe till debatt här i kammaren i samband med betänkandet omförsurningen. Då behandlades miljöfrågorna kring den svenska kolhanteringen.Här handlar det närmast om hur skall försörjas med det kol som vi underden närmaste framfiden kommer.att använda för främst energiändamål. Vikräver i vår motion att samhället skall ha kontrollen över kolförsörjningen.En försikfig användning av kol är nödvändig för aft klara värmeförsörjningen,men denna kolanvändning måste vara åtföljd av miljöskyddsåtgärder, som lederfill att de miljöstörande utsläppen minskas jämfört med om man skulle ha använtolja. Vianser vidare att det inte kan tillåtas att enskilda vinstintressen får styrautvecklingen inom ett så viktigt försörjningsområde. Vi vill också påminna omden skrämseldebaft som fördes mot linje 3 inför folkomröstningen. Då skrämdeman folk för ett "Kolsverige", om kärnkraften avvecklades på tio år.Nu fick. man sina tolv kärnkraftverk, men man vill ändå införa kol i enomfattning som kan leda över fill ett verkligt "Kolsverige", närkärnkraften väl börjar avvecklas. Vimotsätter oss infe ett inslag av kol inom ramen för en energiförsörjning därkärnkraften efter hand kommer att avvecklas, men tyngdpunkten måste läggas påhushållning och utveckling av ett energisystem som baseras på många källor.Sker så, bör det gå aft undvika att flera stora kolkondenskraft-verk måstebyggas .. Detnu aktuella kravet är attdet kol vi skall inköpa för landefs försörjningupphandlas i samhällelig regi. Det betyder i detta sammanhang att vi anser attriksdagen hos regeringen skall hemställa om importiicenser för kol. Nr 160 Utskottet finner för sin del inte anledning atf göra något annatställningsta- Fredaeen den gandeän , då man gick på avslag. Det gör man således också , 28 mai 1982 "' vidhåller ett, som vi ser det, välmotiverat krav. Därmed går jag över till . Energipolitiken förhållandevisutförlig redovisning av läget på detta område av energipoli- Man påminner om attinriktningen energipolitiska beslut i var fråntorv och från skogsavfall 1990. Imofionen förordar vi en snabbare utveckling i fråga om nyffiggörande av deinhemska bränslena än vad det energipolitiska beslutet innebär, detta dels föratt minska oljeförbrukningen, dels för att motverka expansionen av kol ochelvärme. Också här vill vi aft hanteringen sker i samhällelig regi genom aftdet bildas regionala bränslebolag. Vi anser vidare atf det gäller att se tillatt vedråvara, som i första hand lämpar sig för industrin, inte konsumeras sombränsle. Släpps hanteringen i enskilda händer kommer vedråvaran aft gå - ditdär den ger den högsta vinsten, och då är det stor risk att viktig industriellråvara bränns upp. Utskottetmenar att def inte nu finns skäl för någon åtgärd i denna sak ochavstyrker.sålunda motionen på denna punkt. Vi står fast och driver fråganvidare. Ivad gäller forven, där vi inte har något specifikt mofionsyrkande, vill jagsäga att def inte skall vara fritt fram för torvtäkt var som helst. Torvtäktermåste föregås av en noggrann planering där nödvändiga miljöhänsyn tas.Ogenomtänkta stora torvtäkter kan leda till betydande miljöstörningar. Uppförstorvtäkterna däremot klokt, torde det gå att avsevärt skatta de mycket storasvenska torvtillgångarna utan särskilda olägenheter för vår yttre miljö. Därmedövergår jag till nästa rubrik i betänkandet. Också härkräver vi en snabbare utveckling än vad det energipolitiska beslutetförutsätter. Vi anser att den utveckling som ändå gjordes under andravärldskriget inom landet inte bort läggas ned därför atf landet under många århade tillgång till billig imporfolja. Det har hela fiden funnits beredskapsskälsom talat för uppehållande och utveckling av både kompetens och kapacitet pådefta område. Def är bra att de program som är i gång drivs vidare, men vianser aft det är möjligt att gå snabbare fram än vad som sker. Ibetänkandet lämnas en detaljerad redovisning av vad som gjorts och vad som ärpå gång. Det är bra aft få en sådan redovisning, men det vore ändå bättre omstörre projekt, som det kombinerade projektet i , snabbare kundeslufufredas och komma till praktiskt genomförande. Den ekonomiska beredskapen iSverige har ju blivit alltmera problemafisk i takt med att vårt utlandsberoendehar ökat. En utveckling av alternativa drivmedel innebär en förbättring av vårekonomiska försvarsberedskap samfidigt som vårt oljeberoende minskas. Dealternafiva drivmedlen kan dessutom komma från förnybara råvarukällor som intetar slut. Ifråga om lokaliseringen av produkfionen av de alternativa drivmedlen finnsflera motioner, som jag för min del inte skall gå in på. mig till att markera vårtfasthållande vid kravet på atf alternativa drivmedel i form av metanol ochetanol skall produceras i en snabbare takt än vad regeringen föreslår och atfriksdagen gör hemställan hos regeringen om initiativ härför. Undernästa rubrik, som gäller Regionala projekt, tar vi upp bl. a. det s. k.Nynäshamnsprojektet. Både i den särskilda mofionen nr 1616 och i partimotionenbetonas att frågan om energikombinat får en allvarlig och positiv prövning. Vitror att det går atf vinna både tekniska och ekonomiska fördelar genom sådanaprojekt, om de förbereds och genomförs på ett klokt sätt. Drivs denna fråga påett medvetet sätt, bör ett sådant kombinat kunna vara i drift redan mot slutetpå 1980-falet. Vårayrkanden i denna fråga avvisas av utskottet med mofiveringen atf det är enfråga för de berörda kommunerna. Man menar att någon åtgärd infe ärpåkallad. För vår del anser vi aft ett riksdagsuttalande är ägnat att driva.påutvecklingen i en angelägen fråga och håller fast vid vårt yrkande. Undernästa rubrik, Energiprodukfionen och energianvändning i övrigt, behandlas fleraav yrkandena i vår parfimofion 1140. Vi föreslår ett program för installationav motfryck i kommunala fjärrvärmeverk och industriella anläggningar. Härredovisar utskottet aft produktionen av motfryck mer än halverats sedan år1980. Det beror antagligen på det överskott på el som kärnkraftsutbyggnadenlett fill. Men kärnkraften skall ju avvecklas, och då måste andra källorersätta den el som därvid i stora steg faller bort. Därför behövs ett programför mottryckskraft, även om utskottet hänvisar fill att det verkliga behovetinte skulle inträda förrän på 1990-talef. Viyrkar också på att spillvärme skall tillvaratas för uppvärmningsändamål därsådan finns och att detta skall begäras av regeringen. Här hänvisar utskottettill gällande lagsfiftning och förutsätter att berörda kommuner rättar sigefter denna. Vi menar aft regeringen skall se fill att denna lagstiftningverkligen följs, och inte bara skall förutsätta detta. Vitar också upp ett krav på ett kommunalt solvärmeprogram. Här hänvisar utskottettill projektet ,85, som beräknas vara utvärderat just 1985. Vi menar att forskningenoch utvecklingen kan behöva utvidgas och modifieringar göras innan 1985.Kommunerna bör med statligt stöd kunna komma i gång med program för utnyttjandeav solvärmen. Vitar under den här rubriken också upp frågan om etablering av närvärmesystem.Dessa lokala och småskaliga system med låga vattentemperaturer kan utnyttjaflera olika energikällor som finns tillgängliga i just def aktuella området ochär särskilt lämpliga för att tillvarata lokal spillvärme, solvärme och värmefrån värmepumpar. bör därför hos regeringen begära åtgärder för attfrämja sådana närvärmesysfem. . Därmed har jag bara en rubrik kvar, och dengäller Stöd till prospektering efter olja, naturgas eller kol. Här har vi ettkrav som är mycket konkref.och som för en gångs skull inte avser något nyttutan fasthållande vid gällande rätt. Det gäller här villkoren för aft erhållabidrag ur oljeprospekteringsfon-den. Regeringen vill här förbättra villkorenför enskilda bolag i syfte att göra sökandetmera ekonomiskt intressant. Det vill man göra genom att efterge villkoret attstaten skall ha vinstandel i def fall företaget ger vinst. Staten kanfortfarande återfå bidraget om det bhr utvinning inom resp. företag, men blirdet förlust får staten stå för denna. Blir def vinst, skall staten avstå dentill företaget. Def tycker vi infe är riktigt, utan vidhåller att gällandeordning skall bibehållas. Med det anförda yrkar jag bifall till motion1981/82:1140 i de delar som jag berört i mitt anförande, i den mån de inte kananses tillgodosedda i de reservationer som är fogade fill utskoftsbetänkandet. 36 (vpk): ' Det är inte gnället om atf det skulle varaalltför många vpk-are uppe i debatten som är orsaken till aft jag skall kortaned mitt anförande. Jag vill bara säga att vid ett antal tillfällenhar uttalat att regeringen bör besluta om uppförande och lokalisering av enförsöksanläggning för framställning av metanol. Det handlar såvitt jag haruppfattat det hela om en större försöksanläggning. Något beslut om en sådan anläggning har ännu inte fattatsav regeringen, och jag tycker att det nu skulle vara dags aft görytterligare ett uttalande, bl. a. innebärande att denna försöksanläggninglokaliseras till . Jag har tidigare från denna talarstollämnat argument för att just skulle vara lämplig för dén härförsöksanläggningen. Jag skall därför inte nu upprepa de argumenten - de finnsi protokoll. Jaghemställer om bifall fill motion 685 yrkande 2. 37FILIP (): I detta utskottsbetänkande behandlas ocksåmotion 1479 av mig och . Jag har väckt samma motionskrav under ettflertal år, och dess syfte är aft de vinster som inhöstar frånvattenkraften i Lule älv och som, enligt vad man nu vid högskolan i harräknat fram, uppgår till ca 2 miljarder , åtminstone fill någon delskulle stanna i länet och medverka till att stötta upp en del av debasindustrier som där finns och som har svårigheter. Jag har väckt motionskravet mot bakgrund av att prakfiskttaget alla andra energiföretag i landet som har vattenkraft på sitt program -och de gör betydande vinster på sin verksamhet - låter vinsterna stanna kvarinom företaget, i den bygd och i den region där det är beläget. På det sättetger de en styrka åt de industrier och den bygd där de är belägna. Men de utomordentligt stora vinster som får utav vattenkraften i Lule älv går till statens kassa och används väl fill sinhuvuddel för att bygga upp de kärnkraftverk som är under uppförande runt om ilandet. Det har aldrig gått att få gehör för den här mofionen.Centerpartisterna har i utskottet varit ensamma om att reservera sig för ettbifall till dé krav på en utredning som vi har ställt i den här frågan. Jagvar säker på atf motionen skulle vinna gehör . Men dagen efter det Nr160 att motionen väckts var det ett stort pådrag i . LO ochsocialdemokra- den terna framhöll att man skulle rädda Norrbottengenom att skapa jobb med Man sadeklart ifrån att av de vinster som jag fidigare nämnt och som uppgår fill ca 2miljarder kronor skulle under 1980-falet 13 Energipolitiken miljarderanvändas för att skapa tillräckligt med jobb. Det är klart att jag vartillfredsställd när defta redovisades i tidningarna. Jag var t. o. m. utomordentligttillfredsställd när man skrev att socialdemokraterna i anser att detär bättre att låta vinster stanna i länet än att sänkaarbetsgivaravgifterna i norr, som regeringen föreslår. Jag hade definitivtinget att anmärka emot detta. Men det gick bara så var det ett likastort pådrag igen, men förstärkt med från parfistyrelsen.Även skulle man rädda . Man sade att det blir enmiljardsatsning i om socialdemokraterna vinner valet. Men skulleman inte använda pengar. Nej, nu skulle man sänkaarbetsgivaravgiften. Det skulle räcka med halva beloppet, . Dettavittnar om att det inte finns särskilt stor anledning att hoppas på ett stödför mofionen. Ett sådant hade jag ju hoppats på, efter det första utspelet. Jagkan inte låta bli att framhålla att nog vore det väl rimligt att Vattenfallanvände en del av sina vinster i . Tyvärr torde jag inte få upplevaden situafionen. Ytterligareen älv - - skall ju byggas ut. Från socialdemokrafisk sida säger manatt då skall de aktuella vinsterna användas. Men utbyggnaden är ännu inteprojekterad, och inget beslut om utbyggnad föreligger. Följaktligen kommer detatt ta lång fid innan vi får några vinster från den älven. Jagkan inte undgå att ta tillfället i akt och säga följande. När man stärkernäringslivet i andra delar av landet med vinster av precis samma slag somVattenfall tar från , så är def riktigt. Jag har inget emot att t.ex. SCA stärker sin ställning i med vinster som man tar från sinavattenfall. Men jag tycker att def vore helt rimligt om samma ordning gällde devattenfall som är i statens ägo. Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reservafion 6 vidnäringsutskoftets betänkande. Anf.38 (): Egentligen hade jag inte tänkt gå upp i debatten. Men angrepp mot socialdemokraterna och deras sysselsättningspolitik iNorrbotten och mot utnyttjandet av pengar som jag måste kommenteranågot. Detär ju så att det bara är regeringen konfiskerade en del avVattenfalls pengar som hade stannat i kommun. Även om det fannsregler om aft en del Vatfenfallspengar skulle stanna i , så hjälperju inte det när vi har en regering som fattar beslut om att pengar skall tasifrån kommunerna. I det här fallet gäller det ju kommun.Man måste ha en helhetssyn på politiken. kommer ochveckorna att ha möjlighet att bidra till en ökning av sysselsättningen iNorrbotten genom att rösta på de socialdemokratiska reservationer som kommeratt presenteras och som tar upp just situationen i vårt län och behovet avstatliga insatser. Mot bakgrund av att nationen i många tiotal år har tagit utresurser från länet som har gått fill statskassan och därmed varit en tillgångför hela nationen, anser vi socialdemokrater att det är viktigt att staten ställerupp och tar sitt ansvar för . Jag hoppas att , för atfleva upp till def som han sade i sitt inlägg, kommer aft stödja de förslag somvi har presenterat och som kommer att behandlas framöver. Def är bra aft han ärpå rätt bog och anser att staten har ett ansvar för . 39 (): Jag kan förstå atf det inte är särskiltintressant för att försvara detta betänkande frånnäringsutskotfet. Det hade varit bättre, om hade skött denuppgiften. De pengar som säger aft man har tagit avbl. a. kommer kommunen - vilket mer än väl vet - aft fåkompensation för. Huruvida kommunen hade kompenserats om socialdemokraternasförslag om aft frysa dessa pengar hade gått igenom känner jag fakfiskt intetill. Men beslutet är sådant atf kommun kommer atf kompenseras för depengar som man hitfills har förlorat fill följd av detta beslut. Det hade varit naturligare, , om ni hadefortsatt att arbeta efter uttalandet från vecka 1 och inte kallat till ett nyttstort uppåd vecka 2 i samma månad för att ta fillbaka allt vad ni sade denförsta veckan. Vid det första sammanträffandet hade ni 13 miljarder i er handsom ni skulle använda för att skapa jobb i . Defta slog ni upp medmycket stora rubriker i tidningen. Men veckan efteråt räckte det med. 6,5miljarder, således halva beloppet. Och skulle ni inte ta pengar. Jag är ändå i viss mån till freds med att ni i uttalandetfrån slår fast atf ni skall ta vara på vinster iframtiden. Men skall vi vänta på dessa pengar, kommer det att gå så många åratt de basindustrier i som ligger illa till hinner kollapsa. Jagtrodde faktiskt inte att det var avsikten. Innan jag ger ordet,fäster jag uppmärksamheten på att vi diskuterar energipolitiken. 41FRIDA (): kommun har betytt mycket förenergiförsörjningen i landet. På de vinster som har gjort har manbetalat en liten del i skatt, som i stor utsträckning konfiskeras fill följdav regeringens förslag. När det gäller möjligheterna att få fillbaka pengar avregeringen kunde vi i Nr 160 går läsa att alla dé löften som den borgerligaregeringen avgav nu betyder Fredaeen den mycket htet för regeringen. Närkommunen uppvaktade regeringen och ville 28 mai 1982 hakompensation sade man: Vi har inga pengar. Kommunen fick ingenting. Det är påsamma sätt när det gäller energipolitiken som med alla andra löften Energipolitiken så tidigare. När det gäller energipolitiken och pengar ärdet vikfigt atf komma ihåg att vinster har gått till den gemensammastatskassan, och de har betytt väldigt mycket för landet. Därför är det viktigtatt staten känner ett ansvar för den länsdel som har producerat mycket elkraftoch också ställer upp för den. Om vi inte skall hamna i den situation som FilipJohansson beskriver här, när olika konkreta förslag fill förbättringar avsysselsättningsläget i kommer fram, är det viktigt att FilipJohansson och de övriga borgerliga ledamöterna far sitt ansvar och lever uppfill det som de här talar om. 42 (): Jag skall försöka hålla mig till denreservation som jag har yrkat bifall till och som gäller just Vattenfallsvinster. Låt mig bara konstatera att det för mig vore betydligt bättre omVattenfalls vinster stannade i regionen, på samma sätt som andravatfenkraffsförefags vinster. Jag säger detta mot den bakgrunden, att när viskall skaffa pengar till basindustrier, som också är i statens ägo och somsviker och inte fyller de ekonomiska kraven av olika anledningar, är det idenna kammare näsfan fråga om nådebröd när pengarna skall tas från statskassan.Det vore följaktiigen bättre att gå på den linjesom jag här har anvisat och somjag vet att också massor av socialdemokrater i ställer upp för, bl.a. LO, som t. o. m. har uppvaktat statsministern i detta ärende. Det hade varitett bättre sätt att skaffa underlag för de statsföretag som f. n. sviktar i denbygd som är vår. Överläggningen var härmed avslutad. Uttalande om beslut enligt villkorslagen Utskottets motivering godkändes med 240 röster mot 71 förgodkännande av den i reservation 1 av m. fl. anförda motiveringen.1 ledamot avstod från aft rösta. Allmänna riktlinjer (mom. 1-5) Mom. 1 b(nya och alternafiva energikällor) Utskottefs hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förmotion 1140 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod frånatf rösta. Nr 160 Mom. 5 (energihushållningslag och koncessionssystem) Fredaeen den Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för motion 1140 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Kärnkraft(mom. 6-23) Mom. 7 (kärnkraftsblocketForsmark 3) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 19 för motionerna 1056 av OswaldSöderqvist och 1140 av m. fl. i motsvarande del. Mom.8 (kärnkraffsblocket 3) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för mofion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom.9 (kärnkraftverket i ) Utskottetshemställan, som ställdes mot motion 1140 av m. fl. i motsvarandedel, bifölls med acklamation. Mom.10 (utnyttjande av kärnkraftverken i Forsmark, och ) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 18 för motion 1140 av m. fl.i motsvarande del. Mom.11 (kärnvärmereaktorer) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 19 för hemställan i motion 1140 av LarsWerner m. fl. i motsvarande del. Utskottetsmotivering godkändes med 240 röster mot 71 för godkännande av den i reservation2 av m.fl. anförda mofiveringen. 1 ledamot avstod från att rösta.