prot · G509150 · 1981-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1981/82:150 Omåtgärder mot arbetslösheten i Förhandlingarnaleddes av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. 2 § vice talmannen meddelade attGösta () denna dag återtagit sin plats i kammaren, varigenom ÅkeSvenssons uppdrag som ersättare upphört. 3 § Svar påinterpellation 1981/82:173 om åtgärder mot arbetslösheten i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att möta arbetslösheten i , i vad mån regeringen är beredd att tillmötesgå de krav somen enhällig länsstyrelse i harriktat till regeringen i Länsrapport samt om man från regeringens sida ärberedd att stimulera byggandet för att förbättra sysselsättningen bl. a. iSkaraborgs län. Dendjupa internafionella lågkonjunkturen har skapat sysselsättningsproblem i helavästvärlden. Den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i andraländer. Den internationella lågkonjunkturen har därför vållat stora problemockså på den svenska arbetsmarknaden. Enligt de flesta bedömare kommerkonjunkturen emellertid att förbättras . Genom devalveringenoch andra inslag i regeringens ekonomiska politik har svenskt näringslivskonkurrenskraft återställts till vad den var före första oljekrisen. Därmedökar förutsättningarna för att en allmän konjunkturuppgång får genomslag påden svenska arbetsmarknaden. Iavvaktan på att efterfrågan på arbetskraft ökar har regeringen vid fleratillfällen under innevarande budgetår, liksom inför kommande budgetår, beslutatom omfattande tillskott till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Resultatet avdenna medvetna prioritering av kampen mot arbetslösheten är Om åtgärder mot arbetslösheten i attSverige har en långt lägre arbetslöshet än andra jämförbara länder. I första hand tack vare de arbetsmarknadspolitiskainsatserna och en säsongmässig förbättring kan vi nu se en minskning avarbetslösheten. nämner i sin interpellation att 5 300 personer äröppet arbetslösa i . Den siffran har minskat med 800, ellermed . Det är fortfarande en alltför hög arbetslöshet. Det är mot denbakgrunden som regeringen beslutat att anslå ytterligare 2 255 milj. kr. tillökade arbetsmarknadspolitiska insatser. Det betyder att ökade resurser ocksåkommer att ställas till förfogande i för att man skall kunnaintensifiera kampen mot arbetslösheten. frågar vidare i sin interpellation omregeringen är beredd att stimulera byggandet för att förbättrasysselsättningsläget i bl. Svaret är ja. En stor del av deextra resurserna till arbetsmarknadspolitiska insatser är avsedda attstimulera verksamheten inom byggsektorn. 255 milj. kr. har avsatts för bidragtill ombyggnad av bostäder, lån till vissa reparationer och utvidgat stöd tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Vidare har 30 milj. kr. avsatts förbyggande och upprustning av samlingslokaler. Regeringen har tidigareföreslagit att belåningen av småhus förbättras. 600 milj. kr. används förtidigareläggning av statliga investeringar. Och en icke obetydlig del avanslaget för beredskapsarbeten kommer att användas för bygg- ochanläggningsinvesteringar. Medlen för tidigarélagda statliga investeringar harfördelats på län som kan bedömas få en mycket svag efterfrågan på arbetskraftinom byggsektorn. tillhör den gruppen. Medel har därför avSattsbl. a. för investeringar i järnvägsnätet och inom vägväsendet. Vad slutligen avser frågan om återinförande av statsbidragför byggande av gödselvårdsanläggningar vill jag efter samråd medjordbruksministern meddela att det f. n. inte är aktuellt att återinförabidraget i . Stöd kan f. n. lämnas i form av statlig lånegaranti,om investeringen i en sådan anläggning är att betrakta som en rationaliseringsåtgärd. Anf.2 (): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret påmin interpellation. Det kanske kan tyckas att' jag återkommer ganska ofta tillfrågan om sysselsättningen i , men det har sin naturligaförklaring i det förhållandet att problemen i vårt län numera är så stora pådet här området. Även om det finns vissa positiva drag - det skall jagerkänna - i arbetsmarknadsministerns svar, kan jag dess värre inte betrakta detsom helt tillfredsställande; hänvisar som vanligt fill den djupainternationella lågkonjunkturen och de problem som den har skapat i helavästvärlden. Här finns naturligtvis samband - jag skall inte förneka detta pånågot sätt. Men arbetsmarknadsministern glömmer bort att de borgerligaregeringarnas politik här hemma starkt har bidragit till att försvåra problemenäven på den Hög inflation och ett högt ränteläge tillsammans med enormaunderskott i statens budget är naturligtvis inslag som hindrar en sundutveckling även på arbetsmarknaden. Statens skulder är nu över 320 miljarder, varav 60miljarder lånats utomlands. Utlandsupplåningen pågår nu i en takt av ca 2miljarder . Det här är pengar, , som lånats tillkonsumtion och icke till investeringar och byggande för framtiden.Industriinvesteringarna har rasat med . Det kanju inte leda till några nya jobb och en bättre produktion i vårt land. Därförvore det väldigt klädsamt om ville erkänna att regeringen harett ansvar för den utvecklingen och inte skylla den på andra företeelser iomvärlden. Sedan kommer arbetsmarknadsministern tillbaka till detvanliga resonemanget, som går ut på att har en låg arbetslöshet ijämförelse med andra länder. Ja, gå hem till de 1 500 ungdomarna i Skaraborgslän och säg att jämfört med , , osv. har vi det bra härmed sysselsättningen! Det är ju de 1 500 arbetslösa ungdomarna i läninte hjälpta med. Eller gå ut på och säg till de arbetslösaungdomarna att det är värre på andra håll - vi har det bättre i ! Inteblir de tröstade. Det är ju här och som problemen finns. Då finns detanledning att med kraft ta tag i dessa problem. Sedan säger arbetsmarknadsministern att konjunkturenenligt de flesta bedömare kommer att förbättras . Man fårsätta frågetecken när det gäller det påståendet, därför att regeringens egnalångtidsutredare har en annan uppfattning bl. a. på den punkten. Industriförbundetgick ut och förklarade att man för sin del räknade med att ytterligare20 000 jobb kommer att försvinna inom industrin . Det voreintressant att få en kommentar från arbetsmarknadsministern på den härpunkten. För att sedan återgå till de frågor som jag ställt när detgäller sysselsättningen i noterar jag med tillfredsställelse attarbetsmarknadsministern tydligen - om jag får uttrycka mig så - läst på litetbättre än tidigare då det gäller problemen i länet. När jag väckteinterpellationen beräknade länsarbetsnämnden att 5 300 personervar öppet arbetslösa. Som arbetsmarknadsministern mycket riktigt påpekade isvaret har den siffran minskat, och f.n. går 4 598 personer öppet arbetslösa iSkaraborgs län. medger att detta är en förhög arbetslöshet. Vi skall dessutom komma ihåg att den tillfälliga förbättringsom inträffat är av säsongmässig karaktär. Om någon månadslutar skolorna, och då kommer en ny kull ungdomar ut från sin utbildning ochvill ha ett jobb. muckar många ungdomar från sin första värnpliktstjänstgöringefter att ha tjänat nationen under knappa ekonomiskaomständigheter. De vill ha ett jobb, de vill tjäna pengar och börja bygga uppsin ekonomi. Samhället skulle dåligt tacka dessa ungdomar för derasuppoffringar om de skulle hänvisas till arbetslöshetskön. sker ensäsongmässig nedtrappning av beredskapsarbeten och arbetsmark- Om åtgärder mot arbetslösheten i Om åtgärder mot arbetslösheten i nadsutbildning,vilket kommer att medföra en ökad öppen arbetslöshet i . Då hänvisar arbetsmarknadsministern till att regeringensatsar ytterligare 2,2 miljarder på ökade arbetsmarknadspolitiska insatser.Detta skulle innebära att även skulle få mera pengar till kampenmot arbetslöshet, och det är i och för sig tacknämligt. Men jag vill erinraIngemar om att det regeringen nu satsar bara är hälften av vad AMSanser sig behöva för att förhindra en ytterligare ökning av arbetslösheten ilandet. Detta måste också betyda att länsarbetsnämnden i inteheller kan räkna med att få mer än hälften av vad man anser sig behöva för attförhindra en ökad arbetslöshet, särskilt . Trots de tillfälliga förbättringar som har registreratsvid de senaste mätningarna är det fortfarande 8 000 personer som står utanförden reguljära arbetsmarknaden i , om man räknar samman de öppetarbetslösa och dem som har beredskapsarbeten eller går i AMS-utbildning. Som jag tidigare framhålht i min interpellation kan mandessutom räkna med en betydande dold arbetslöshet, särskilt bland kvinnor, somi den nuvarande kärva situationen inte ens finner det meningsfullt att söka ettarbete, som det nu ser ut. Vissa kommuner har speciella problem, bl. a. minhemkommun , som har hög kvinnoarbetslöshet och därvid en doldarbetslöshet. När det gäller min fråga huruvida regeringen är beredd attstimulera byggandet för att förbättra sysselsättningen i länet svarararbetsmarknadsministern obetingat ja, och det är bra. Det är attregeringen äntligen får upp ögonen för byggandets betydelse försysselsättningen. Man räknar faktiskt med att varje byggnadsarbetare som finnsi produktion ger jobb åt fyra fem andra anställda inom olika sektorer inäringslivet och industrin. Vi har från socialdemokratiskt håll under de senaste årenvid upprepade tillfällen krävt en ökad satsning på investeringar och byggandeför framtiden. Detta har emellertid regeringen avvisat i sin allmänna spariver,och det är utomordentligt olyckligt. Jag skulle vilja frågaarbetsmarknadsministern om han inte nu ångrar sin och regeringens tidigarenegativa inställning härvidlag. Är det inte så att man från mittenpartiernassida har betalat ett alltför högt pris på denna punkt för enigheten medmoderaterna? Det som görs från regeringens sida beträffandebyggandet är bra, men jag menar att det har kommit för sent och är för litet.Det borde kunna satsas mer på detta område. Låt mig belysa detta med ett enda exempel. Enligtregeringsförslaget får vi äntligen medel fill för att bygga enbro över vid Brosundet i . Detta har visocialdemokrater föreslagit här i , men detförslaget har röstats ned. röstades detta förslagned i med en rösts övervikt av den borgerliga majoriteten. Man frågarsig, : Varför denna tjurighet, när regeringen nu ändå harkommit fram till att detta är en vettig satsning och medger detta bygge? Detborde ha kunnat ske Som bilaga till min interpellation har jag lagt denkravlista som en enhälHg länsstyrelse i framlagt för regeringeni samband med avlämnandet av Länsrapport . Arbetsmarknadsministern hartyvärr berört denna bara på en enda punkt, och det är när han säger att hanefter samråd med jordbruksministern inte anser det vara aktuellt att återinförastatsbidraget för byggandet av gödselvårdsanläggningar i . Om jag får uttrycka mig så, är detta en liten "skitdetalj" idet stora sammanhanget. Men jag förmodar att arbetsmarknadsministern anser atthan med den övriga texten i interpellationssvaret har gett besked filllänsstyrelsen i detta avseende. Jag skulle emellertid vilja ha ytterligare ettförtydligande på den punkten, eftersom jag har svårt att se hur regeringen, meddet man nu har föreslagit, skall ha någon chans att förhindra en ökadarbetslöshet såväl i som i landet i dess helhet. är det dessutom så - och jag tror säkert att IngemarEliasson känner till det - att det är oerhört dyrt med arbetslöshet. Den ärminsann inte gratis. Gjorda beräkningar visar att statens kostnader förarbetslösheten nu rör sig om . Det handlaralltså om . Bara i är de stathgakostnaderna för arbetslösheten ca 35 miljoner . har ju regeringen dessutom aviserat ett nytt s.k.sparpaket. Dess innehåll är visserligen ännu hemligt - det skall vi tydligen intefå ta del av förrän efter valet - men det har sagts att det rör sig om enytterligare besparing på i storleksordningen 10-12 miljarder i nästa budget.Får jag då fråga arbetsmarknadsministern: Hur skall ni klara att göra den storabesparingen, när ni redan nu har så stora kostnader, bl. a. för arbetslösheteni landet? Om åtgärder mot arbetslösheten i Aviseringarna om att det är nödvändigt medytterligare besparingar i statens affärer har sin bakgrund i att intäkternaingalunda är fillräckliga för att täcka kostnaderna. Då har man att väljamellan att försöka öka intäkterna eller att skära i kostnaderna. Jag antar attvi får pröva bägge vägarna. Men, , det går inte att vifta undan bakgrundenfill de underskott som så uttrycksfullt beskriver. Vi är svårtskuldsatta och måste nu börja anpassa vårt sätt att leva till de resurser viförfogar över. Vi har alltför länge undvikit att göra det. De stora summor somvi har dragit på oss i upplåning i första hand här hemma av våra medborgare menockså utomlands har sin förklaring i att vi har prioriterat den socialavälfärden och kampen mot arbetslösheten högt. Om vi och mycket hårdare hade skurit iutgifterna, hade underskotten varit mindre. Å andra sidan skulle ju PaulJansson då ha haft mycket mer att säga nej till, eftersom det är densocialdemokrafiska inställningen till alla besparingar. Men om man säger nejtill alla besparingar i statens affärer, då kan man naturligtvis inte få ettmindre underskott om man 11 protokoll 1981/82:147-150 Om åtgärder mot arbetslösheten i inte istället höjer skatten. Som vi har förstått är det socialdemokraternasalternativ. Låt mig i det sammanhanget ge ett litet räkneexempel. Omsocialdemokraterna med höjda skatter skulle ha täckt in de besparingar somregeringarna har gjort och som belöper sig fill dryga18 miljarder kronor, motsvarar det en skattehöjning på av momsen. Detsocialdemokratiska alternativet skulle alltså ha inneburit en 10-procentigmomshöjning, vilket leder till lägre efterfrågan i ekonomin, till sjunkandeproduktion i företagen, fill att fler företag slås ut och fill attarbetslösheten ökar. Man kan inte trolla med knäna- i vilket fall som helst ärdet den som påstår att man kan detta som har bevisbördan - och i det här lägetmåste man endera skära i utgifterna eller öka inkomsterna. Eftersom PaulJansson säger nej till alla besparingar, drar jag slutsatsen att det ärskattehöjningar av den storleksordning jag nämnde som väntar svenska folket, omsocialdemokraterna får bestämma. En annan punkt som jag vill beröra och som frågar om är konjunkturutsikterna. Naturligtvis är det i vanlig ordningså, att den ena prognosen står emot den andra. Men genomgående gäller för deolika prognoserna att de pekar på att en konjunkturförbättring är på väg ochatt denna kommer att slå igenom möjligen i slutet av detta år, men i vart fallunder 1983. En källa som man här kan hänvisa till är , somhar redovisat att orderingången har ökat både påhemmamarknaden och på exportmarknaden. Ett stort antal branscher säger sig hakonstaterat ökad orderingång, och ett ännu större antal branscher säger sigförvänta en ökad orderingång , alltså det kvartal somvi är inne i. Att en förbättring är på väg kan vi också se ihandelsbalansstatistiken. Vi har konstaterat ett icke obetydligt sving ihandelsbalansen från minussiffror fill plussiffror . Underloppet av förbättrades ju handelsbalansen påtagligt, och den blir ännubättre . I vart fall kommer den genomsnittligt upp på plussiffror.Därmed förbättras våra affärer med utlandet, vilket är bra också för våramöjligheter att bedriva en självständig ekonomisk polifik. i har i samband medlänsprogrammet ställt samman ett antal krav på regeringen. Det var de kravensom jag kommenterade i mitt svar utan att direkt referera till den bilaga somPaul fogat till interpellationen. Låt mig reparera det . I dennakravlista finns fyra punkter. Den första punkten handlar om generella åtgärder frånstatsmakterna för att stimulera bostadsbyggandet. Jag har i mitt svar redovisatatt vi har gjort det när det gäller både flerfamiljshus och småhus genomförändrade lånevillkor. Den andra punkten handlar om riktade åtgärder för attunderlätta ombyggnader och reparafioner. Vi har också gått detta krav tillmötes genom ett särskilt bidrag, som stimulerar till ombyggnad och reparationerav bostadsfastigheter, ochvidare genom ett särskilt bidrag för att reparera samhngslokaler. Dentredje punkten handlar om att tidigarelägga angelägna vägprojekt i länet. Dethar vi gjort , nu senast i byggpaketet . Denfjärde punkten handlar om den gödselvårdsanläggning som jag också kommenteradei mitt svar. Jaghar därmed, herr talman, kommenterat de punkter som låg till grund för PaulJanssons interpellation. Fårjag till slut säga någonting om de andra frågorna som tar upp. Jaginser till fullo den oro som många ungdomar och andra känner, som skall begesig ut på arbetsmarknaden. Då kan det ändå vara skönt att veta att t. ex.antalet varsel sjunker i . Det är nu färre företag som varslar ominskränkningar och avskedanden än det var vid det här laget. Man kanockså se att fler företag i länet har startat ersättningsrekrytering avarbetskraft. Genom de beslut som regeringen nu har tagit tillkommer ett antalprojekt på byggsidan, på den statiiga investeringssidan, som kan ge jobb ilänet. Vi har vidare, som jag redan har berört, infört bidrag för att stimuleraombyggnadsverksamhet, vilket också det kan ge nya jobb. Vi har anslagit storasummor pengar för mer beredskapsarbeten. Vi har meddelat att det blir enförlängning i tiden för ungdomsplatserna. Vi har ställt större resurser tillförfogande för arbetsmarknadsutbildning. Detenda jag kan säga och andra som frågar är att vi, på det sätt somvi har gjort, kan säga och garantera att vi kommer att prioriterakampen mot arbetslösheten också i fortsättningen. Ett mått på det kan vara attanslaget till beredskapsarbeten var 84 milj. kr. jämfört med förra åretsdrygt 50 milj. kr. frågar mig om jag inte mot bakgrund av läget på arbetsmarknaden ångrarden inställning som vi har haft i kampen mot arbetslösheten. Får jag till detsäga att en arbetsmarknadsminister aldrig får vara nöjd med vad som haråstadkommits. Men allting är relativt. Om jag inte är helt till freds - hurskulle då en arbetsmarknadsminister i en socialdemokratisk regering känna sig,som aldrig någonsin satsade så hårt i kampen mot arbetslösheten som vi hargjort? Omåtgärder mot arbetslösheten i 4 PAULJANSSON (s): Jag vill försttacka för den genomgång han gjorde och för hans förtydligandenbeträffande sysselsättningen i länet. Jag hävdar emellertid fortfarande attdetta inte kommer att räcka till; det har länsarbetsnämnden ganska klart sagtifrån. Vi får väl se vad som kommer att hända framöver, t. ex. om man mittunder sommaren tvingas vidta åtgärder och använda den fullmakt regeringen harför sådana här lägen. Men det ser faktiskt så oroande ut att jag inte tror attde åtgärder regeringen föreslagit kommer att räcka. Sedanvar det fråga om att trolla med knäna. Jag är ingen illusionist, och jag trorinte heller att är det. antydde att bevisbördanskulle ligga på mig, eftersom jag har en annan uppfattning om Omåtgärder mot arbetslösheten i hur samhällets resurserskall användas. Vi har sagt att det inte går att svälta oss ur krisen. Det ärju faktiskt på det sättet - och det kanske kan hålla med om -att för varje sparpaket som regeringen lagt fram och genomfört, så harbudgetunderskottet ökat med ett antal miljarder. Det är det faktiskaförhållandet. Då menar jag att det måste vara något fel på den politiken. Detgår inte att på detta sätt svälta sig ur krisen. Skall man dra ned hårdare påden offentliga sektorn och strama åt här eller där - vad nästa sparpaket kommeratt innehålla vet vi som sagt inte - får detta till följd att man ytterligareökar arbetslösheten, och då får staten betala ut mer i bl. säger att ingen arbetsmarknadsminister har anslagit så mycket pengarför arbetslöshetens bekämpande som han har gjort. Det är ju bra att han jobbarhårt med detta. Men jag tror att är sin egen fånge i det häravseendet. På grund av den felaktiga ekonomiska politik som jag hävdar att niför, tvingar ni er själva till att vidta åtgärder på arbetsmarknadspolitikensområde som bhr dyra. Jag hänvisar än en gång till denna miljard och35 miljoner bara i . Det måste vara något grundläggandefel på en pohtik som får detta resultat. Det resultatet har vi sett på andra hålli världen, t. ex. i och , där man försökt svälta sig ur krisen. För att inte människor skall svälta ihjäl kostar detpengar att ge dem den försörjning som de måste ha. Jagråkar sitta med i riksgäldsfullmäktige och har att delta i den härutlandsupplåningen, som man nu använder för konsumtion, täckande avbudgetunderskott osv. Tänk om vi i stället fick använda de pengarna fillsatsningar på investeringar. Det finns ju fortfarande stora brister i samhälletoch byggen som man skulle kunna börja med. Dessa byggen får man i dennakonjunktur billigt; det är billigt att bygga , ! Passa på ochbygg så mycket som möjligt och använd dessa pengar på det sättet! Då skapar detockså arbeten. Jaghar ytterligare en rekommendation jag kan ge. Vi hade häromdagengeneraldirektören för , Hans Löwbeer, på hearing i finans-ocharbetsmarknadsutskotten. Han lade fram en lång lista på färdigprojek-teradebyggen, som man med kort varsel skulle kunna sätta i gång. Det gällde bl. a. iSkaraborgs län en kanslibyggnad för bl. a. på ca 25 milj. kr.Detta är byggen som skall sättas i gång - förr eller . Det är nyttigating som skall komma till. Vi förstår inte varför man inte kan satsa på dessa byggennu, när vi t. ex. i vårt län har 500 byggnadsarbetare arbetslösa, trots att vihar en del byggen på gång - det medges. Men fortfarande har vi den situationenatt mellan 400 och 500 byggnadsarbetare går utan jobb. Man skulle tjäna på attsätta i gång dessa byggen dels i form av minskad arbetslöshet, dels i form avökade inkomster till stat och kommun. anklagar mig för att vilja vara en hämningslös skattehöjare. Men vadvi och vår parfiordförande bl. a. har sagt är att om det är nödvändigt, är viberedda att ta en särskild skattehöjning för att klara ungdomsarbetslösheten -en värnskatt mot arbetslösheten, så att säga. Detär många som har mycket stor förståelse för detta. Jag såg bl. a. påsista sidan i , Vi 5, att alla som tillfrågades där sade: Vi harjobb, och vi är beredda till denna sohdaritet mot dem som inget jobb har,särskilt ungdomen. Människornakänner att det är oerhört viktigt att ungdomarna får jobb,för inget är så farligt socialt sett som när ungdomarna går direkt från skolanoch in i arbetslöshetskön. Det blir en utslagning som sätter in snabbt. Och detkan gå så illa att de aldrig någonsin får ett fast jobb på arbetsmarknaden,inte ens i ett bättre konjunkturläge. Dåhar vi sagt att vi är beredda - och kanske också är det - attställa upp på en värnskatt mot ungdomsarbetslösheten. Omåtgärder mot arbetslösheten i Det här blir en allmän ekonomisk debatt som nog skulle kunna pågå hurlänge som helst. Men låt mig ändå kommentera några saker som harsagt som jag inte tycker kan stå oemotsagda. Underskottenstiger för varje gång som regeringen lägger fram besparingsprogram, säger . Ja, låt vara att underskottet dess värre har stigit. Men det innebärinte att underskotten skulle ha varit mindre om vi hade underlåtit att spara -det faller ändå på sin egen orimlighet. Det visar snarare att vi har tagit tillför litet. Detandra alternativet, som socialdemokraterna står för, är att i stället försökatäppa till de här knappa 80 miljarderna med skattehöjningar. Det faller ocksåpå sin egen orimlighet, eftersom det är mer än vad hela den statiigaverksamheten kostar. Det innebär att vi måste gå in också påtransfereringssidan för att över huvud taget få grepp om utgiftsexpansionen. Möjligenskulle inkomsterna öka om skatterna höjs ytteriigare. Alldeles säkert är detinte - men låt oss säga att det blir så. Då skulle de pengarna behövas för attklara av de nya bekymmer som skattehöjningen skulle åstadkomma. Då sjunkerproduktionen genom att folk får mindre att röra sig med och företagen fåravskeda fler människor, som då skall ha beredskapsarbeten ellerarbetslöshetsersättning. Och kommer de nya inkomsterna att gå åt till detta.Man befinner sig alltså i ett ekorrhjul som dess värre går baklänges.