prot · G50914 · 1981-12-31 00:00:00 — Om åtgärder för att främja sysselsättningen i Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1981/82:31 om åtgärder för att främjasysselsättningen i har frågat mig när regeringenkommer att vidta åtgärder för att främja sysselsättningen i ienlighet med de förslag presenterade förregeringen. Regeringen har tidigare denna höst, trots del ytterstansträngda budgetläget, beslutat om åtgärder för 600 milj. kr. utöver vad somtidigare anvisats till sysselsättningsskapande åtgärder. Av dessa medelhar 60 milj. kr. tilldelats som beredskapsmedel och 28,6 milj.kr. för tidigareläggning av statliga byggnadsobjekt. Regeringen har beslutat atl förlägga enservicecentral till och givit medel till den demografiska databasen vidUmeå universitet för en tidsbegränsad beställning vid nämnda servicecentral.Detta är ett av de projekt som har tagit upp i sinskrivelse. Regeringen kommer i samband medeventuella ytterligare åtgärder för att ta i beaktande de förslag somarbetsmarknadsstyrelsen fört fram i sin skrivelse. 21FRIDA (): Jag får tacka statsrådet försvaret.Statsrådet hänvisar till det ansträngda budgetläget. Jag skulle vilja säga attdet är väldigt dålig samhällsekonomi att låta människor gå arbetslösa. I sitt svar talar statsrådet också om "eventuellaytterligare åtgärder för ". Betyder det alt regeringen har gettupp? Vad kommer att hända med de arbetslösa, om inget annat görs än vad regeringenhittills har gjort? har arbetsmarknadssituationenförsämrats mycket snabbare i än i övriga delar av landet. Mot den bakgrunden och med tanke på de ytterligareförsämringar som kunde väntas lämnade AMS förslag i syfte att medett samlat grepp begränsa de stora problemen i vårt län. Om åtgärder för an främja sysselsättningen i Vi väntar fortfarande på regeringens samlade grepp. Småinsatser här och där löser inte problemen. Situationen är sådan. Läget t. ex. kan beskrivas sä här; 1 644 arbetslösaslåss om sex lediga jobb i . har de lediga jobben nästan heltförsvunnit, medan arbetslösheten fortsatt att stiga. Genomsnittsarbetslöshetenför alla ungdomar i är . För kvinnor mellan16 och är den . Arbetslösheten i länet ökar totalt,ungdomsarbetslösheten ökar snabbast. Långtidsarbetslösheten ökar drastiskt. I dagens lägeriskerar t. ex. ungdomarna att hamna i en varaktig arbetslöshet. Vi socialdemokrater har hävdat och har också framfört tillregeringen att en ytterligare ökning av arbetslösheten skulle allvarligtäventyra möjhghe-terna att någonsin vända arbetslöshetskrisen i länet till enpositiv och bestående utveckling av länets näringsliv och arbetsmarknad. Statsrådet har i ett brev i årtill och i Norrbollen skrivit alt inom regeringenfinns full beredskap för att möta en väntad uppgång av arbetslösheten. Det härsvaret ger vid handen att regeringen har resignerat, och jag skulle viljaställa frågan: Har regeringen ändrat uppfattning ? ;s varsel, varsel och neddragningen av bygg-och anläggningsarbeten innebär att de redovisade insatserna kommer att medknapp nöd hejda ökningen av arbetslösheten. Jag har sagt tidigareatt det är slöseri med samhällets resurser att låta människor gå arbetslösa, ochdet vill jag understryka också. Får jag först komplettera bildav läget i med att konstatera, att har 5 000 flerpersoner fått arbete i . Antalet sysselsatta är alltså 5000 högre i genomsnitt än , när vi tog över efter densocialdemokratiska regeringen. Anledningen till att läget i har varit så bekymmersamtär inte minst de problem som uppkom efter misslyckandet med 80. Jaghar sagt det förut, men jag tycker att det skall vara med i bildenvarje gång man diskuterar läget i . Det har bl. a. fält till följdatt antalet projekt som står lill förfogande för att klara sysselsättningensuccessivt har blivit mindre. Dessa projekt behövs bl. a. för att klaraeffekten av 80-projektets haveri. frågar efter det samlade greppet. Låt migdå erinra om Norrbottenspropositionen, som lades och somgav 1 000 milj. kr. till särskilda insatser för . Det var ett samlatgrepp som saknar motsvarighet vad gäller något annat län vid något annattillfälle. Det visar att regeringen har vidtagit exceptionella åtgärder för attklara problem. sade jag, enligt det brev som , att vi hade full beredskap för att göra något åt den hotandearbetslöshetssituationen. kom också regeringspaketet. En fjärdedelav de extra åtgärder som då sattes in gick till . Det visar attvi inte bara delar oron utan dessutom har satt in ett stort antal åtgärder föratt råda bot på läget. 23 (); Det här är den gamla vanliga visan - att mangjort sä väldigt mycket. Det som är gjort är bra, eftersom situationen skulleha varit ännu värre utan dessa åtgärder. Men vi har ändå mer än 10 000arbetslösa . Många av dem som har sysselsättning arbetar deltid, och mångahar sådana deltider att de inte kan försörja sig på det arbetet. Det äralldeles riktigt, som statsrådet säger, att den verkliga utförslöpankom i och med stoppet för 80. Vi har sagt att man måstegöra långsiktiga näringspolitiska insatser. Det fanns vissa sådana förslag iNorrbottenspropositionen. Vi tyckte att det var en riktig satsning somfolkpartiregeringen där gjorde. Med tanke på den ställning som staten har i somägare dels till råvarutillgångar, dels lill en stor del av industrin, är detviktigt att staten tar sitt ägaransvar och ser till att näringslivet fungerar.Av de 10 miljarder som industriminister lovade skulle satsas på framtidasmåindustri blev det ingenting. Därför behöver vi nu arbetsmarknadspolitiskainsatser. Under /78 kostade dearbetsmarknadspolitiska insatserna 887 milj. kr. Hade vi haft sammasysselsättningsläge i som i övriga landet hade 686 av dem intebehövt satsas. Detta räkneexempel visar att satsar man inte pålångsiktiga näringspolitiska åtgärder uppslår det krav påarbetsmarknadspolitiska insatser, t. ex. beredskapsarbeten. Om åtgärder för att främja sysselsättningen i Den gamla vanliga visan, ,innebär inte bara alt vi gjort väldigt mycket utan också att vi gör ständigtmer. Förändringen från augusti-jag beskrev läget dåsa att vi hade fullberedskap- till september var att ytterligare drygt 100 miljoner kom tillNorrbottens hjälp för atl man skall klara en svår vinter. Vi är ständigtberedda att pröva nya uppslag för att komma och dess inbyggare tillhjälp. Det är alldeles riktigt att staten som ägare till de storabasindustrierna har ett särskilt ansvar. Industriministern kommer senare i höstatt presentera en särskild proposition som gäller LKAB-SSAB-problemen, som naturligtvisi hög grad berör . Låt mig säga att , med industrier somär extremt exportberoende, givetvis är mycket beroende av utvecklingen i helaSveriges ekonomi. Den devalvering som vi gjort i och den revalveringsom man gjort utomlands kommer att få stor betydelse för sysselsättningen iNorrbotten framöver. 2 protokoll 1981/82:14-16 Om besked om medel för arbetsmarknadsutbildning 25FRIDA (): Övriga är också mycket beroende avutvecklingen i - det vill jag inpränta i alla. Man kan inte låta enlandsdel utarmas. är en landsdel där det flnns gott om resurser; därflnns råvaror, personella resurser, energi och allt möjligt annat. Där går en stor del av människorna arbetslösa. Man tar inte till vara derasarbetskapacitet. I och med att de går arbetslösa kommer de in i ett långvarigtberoende av samhället. Det är bevisat att sjukdomarna, den socialamissanpassningen, osv., ökar på grund av arbetslösheten. Det blir samhälletssak att ta hand om de människor som drabbas av detta. har av sina bilar utan sysselsättningi november. av entreprenadföretagens resurser utnyttjas inte. Likadant ärdet på område efter område. De 100 miljoner som statsrådet nämnde räcker inte. Det ärregeringens skyldighet att lösa de här problemen. Låt mig till säga attdet grundläggande är att vi måste se till att vi haren tillräcklig efterfrågani ekonomin. Medverka därför inte, , till att ytterligare försämraläget på arbetsmarknaden genom att gå emot förslaget till momssänkning! Detinnebär att tiotusentals jobb ytterligare här i landet äventyras. Det vore ettbra resultat av den här debatten om , om vi blev överens om alt viinte skall fatta beslut som ytterhgare försämrar läget. 27 (): Jag är ledsen för att jag inte hinner ta uppåtstramnings- och momssänkningsdebatten. Jag vill bara understryka att vi ändasedan vi kom i opposition har lagt fram förslag i denna riksdag som om de hadebifallits skulle ha inneburit att och hade haft ettbetydligt bättre läge. Men ni har inte lyssnat på oss. Ni har lyssnat på GöstaBohman och andra som har haft en annan idé. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1981/82:41 om besked om medel för arbetsmarknadsutbildning har frågat mig om jag anser detvara tillfredsställande att besked om medel för arbetsmarknadsutbildning harfördröjts på det sätt som skett när det gäller . Låt mig först få säga att jag naturligtvis inte allsfinner det tillfredsställande att kursstyrelsen i inte har fått definitivt besked om sina medelsramarför arbetsmarknadsutbildningen i länet. Tvärtom tycker jag att det ärbeklagligt. Dess bättre är situationen inte fullt så mörk som den i sin fråga. Kursstyrelserna lämnade sina budgetförslagför den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen till ,som därefter hade att granska och sammanställa budgetförslagen till en budgetför hela riket. har vid sin budgetgranskning haftkontakt med samtliga kursstyrelser i landet för diskussioner om medelsbehovetför resp. län. Dessutom har i ett brev, daterat den 17september 1981, till kursstyrelserna förklarat sitt dröjsmål med att fastställabudget för arbetsmarknadsutbildningen. I detta brev har ävenangivit att de medelsbegränsningar som måste vidtas för att få den totalabudgeten att stämma mot disponibla medel i stort sett inte kommer att påverkaden planerade utbildningsvolymen. Efter vad jag har inhämtat har i dennavecka börjat expediera definitiva besked om medelstilldelningen tillkursslyrelserna. Några län återstår. De kan vänta besked inom den närmastetiden. Om besked om medel för arbetsmarknadsutbildning 29SUNE (); Invand hövlighet bjuder mig atl tacka för svaret. Jag har med min fråga till arbetsmarknadsministern velatpeka på den tröghet som tycks finnas hos de myndigheter som handhar ett såviktigt arbetsmarknadspolitiskt område som medelstilldelningen för arbetsmarknadsutbildningen.Nu har arbetsmarknadsministern i sitt svar angivit att den delvis beror på deökade restriktioner som har att arbeta under. Därmedförklarar han också att regeringen är medansvarig för denna tröghet. Överallt inom vår numera hårt utsatta arbetsmarknadunderstryker alla som vill påverka sysselsättningen i positiv riktning behovetav snabba beslut som kan medverka till att snabbt aktivera arbetslösa människorså att de inte grips av missmod och en känsla av social utslagning sompåtvungen arbetslöshet lätt leder till. Atl behovet av sådana snabba arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är stort exempelvis i vill jag belysa genom att referera tilllänsarbetsnämndens statistik för september månad. Antalet arbetssökandeuppgick då till 12 894, och antalet lediga platser var ungefär 330. 6 900människor var helt utan arbete. Detta var en något lägre siffra än för augusti1981. Men de arbetslösa var ändå 1 900 fler än föregåendeår. Länet har en arbetslöshet på och ligger tvåa efter . Det är med utgångspunkt i detta perspektiv som bådelänsarbetsnämnden och fackliga och politiska organisationer i länet frågar sigvad som är anledningen till att ekonomiska medel för arbetsmarknadsutbildning,dels den som pågår kontinuerligt, dels den som skall sättas i gång, fördröjsgenom någon sorts centralbyråkrati. Arbetsmarknadsministern bör ta det här Om besked om medel för arbetsmarknadsutbildning uppkomnafallet som incitament för helt nya arbetsrutiner för planering, budgetering ochgenomförande av arbetsmarknadsutbildning. Situationen på arbetsmarknaden här ilandet är ju onormal sedan vi fick borgerliga regeringar, och det gäller atlanpassa administrationen så att den fungerar också i en sådan situation. Är arbetsmarknadsministern beredd att medverka till attsådana nya rutiner kommer till stånd? Ja, , det är jag beredd lill.Jag skulle kunna säga att vad göras skall är redan gjort. De problem med tröghet i systemet som har lett fram till två saker. Dels har vi tillsalt en utredning som gårigenom budget-och styrsystemet, dels har vi redan innan vi har tagit slutligställning till utredningens förslag i samråd med myndigheterna börjat tillämpaett lokalt budgetsystem som skall råda bot på den tröghet som om och som är ett arv frän gången tid. Vad vi gör är alltså att försökaförbättra ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument. Jag delar uppfattning alt AMU är och skallvara ett prioriterat arbetsmarknadspolitiskt medel. Just därför har vi tillsista öret ställt de resurser till förfogande som myndigheterna önskade. Del äralltså en felaktig beskrivning gör när han skyller på ekonomiskarestriktioner som regeringen skulle ha infört. Däremot är vi angelägna om att få en riktig hushållningmed de medel som står till förfogande. Vi vill ha effekt genom en lägrearbetslöshet. Därför inför vi ett styrsystem som ger försäkringar om del. Jag beklagar - det gjorde jag redan i milt första svar -alt man inte har fått medlen ut i kursstyrelserna i den tid som jag tycker attdet hade varit motiverat. Vi fattade vårt beslut ,och det hade därför bort finnas tid för att vidaredistribuera medlen tidigareän vad som har skett. 31SUNE (): Det finns ingen anledning att provocera endebatt med arbetsmarknadsministern, eftersom han ju nu har hörsammat kraven omändrade rutiner på området. Jag hälsar det med tillfredsställelse, men jag villdå också skicka med en riktlinje för de ändrade rutinerna, nämligen att dessafår en anpassning som innebär att länsarbetsnämnderna och kursstyrelserna fårstörre praktiska möjligheter alt anpassa planeringen till den ambition ochmålsättning som behövs för att möta arbetslösheten i utsatta län. befinner sig ju f. n. i den situationenatt man måste fråga sig om man skall strunta i alt arbetslösheten stiger ochatt behovet av arbetsmarknadsutbildning är stort, i avvaktan på besked ompengar till utbildningsbudgeten. Det är klart att länsarbetsnämnden inte villha det på det sättet, utan man vill veta att man kan få medlen inom en så snarframtid som möjligt. Eljestriskerar man att försätta sig i en skuldsituation som sedan blir Nr 14 mycketsvår att reda ut. Del gäller samarbete med andra kursanordnare och den mycketannat som måste ut. Men jag äri stort sett nöjd med arbetsmarknadsministerns svar. Om åtgärder mot särbestämmelser för svensk bilindustri sedanockså ser till att det han talat om blir verkställt , ärjag ännu mera nöjd. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på frågorna 1981/82:29 och 30 om åtgärder mot särbestämmelser försvensk bilindustri Per har med hänvisning till att detinom EG föreligger ett förslag till ett nytt syslem för typgodkännande avfordon och av att det finns svenska särbestämmelser för fordon dels frågat migom hur jag ser på EG;s nya bestämmelser och gällande svenska, dels frågathandelsministern om denne avser att ta några initiativ för att samordnasvenska bestämmelser med t. ex. EG;s. Frågantill handelsministern har överlämnats till mig. har ett omfattande handelsutbyte med andraeuropeiska stater. a. därför har vi ett starkt intresse av att de tekniskabestämmelser som gäller i i allmänhet är så likartade som möjligt.Sverige deltar därför aktivt i det internationella samarbete som syftar tillatl undanröja olikheter som kan uppfattas som tekniska handelshinder. En del idetta samarbete är strävandena till harmonisering av de olika ländernasfordonsbestämmelser. är medlem i EFTA, som är ett frihandelsområde.VkJare har vi ett frihandelsavtal med EG, som är en tullunion med möjlighet attdirekt påverka medlemsländernas lagstiftning. Det allmänna europeiskaharmoni-seringsarbetet på fordonssidan sker inom FN;s ekonomiska kommission förEuropa (ECE). EG-staterna deltar i ECE-samarbetel för att man så långt sommöjligt skall ha samma regler inom EG och i övrigt. Den svenska målsättningen är att anpassa de nationellakraven lill vad som gäller i i övrigt. I vissa fall är emellertidavvikelser ofrånkomliga beroende på bl. a. klimatiska förhållanden. gjorde på regeringens uppdrag engenomgång av fordonsbestämmelserna i syfte att harmonisera dessa med övrigaeuropeiska. Utredningen har redovisat sitt arbete direkt till trafiksäkerhetsverket,som arbetar vidare med frågan. I andra fall kan avvikelser från de internationellaharmoniseringssträvan-dena vara motiverade för att tillgodose skyddet avmänniskors hälsa och säkerhet. Det internationella regelsystemet ger ,liksom övriga parter, full frihet att göra egna nationella bedömningar i dettaavseende. Om åtgärder mot särbestämmelser för svensk bilindustri Beträffande EG gäller att EG-godkännande f. n. endast kanutfärdas för enskilda komponenter. EG;s målsättning år emellertid atl få lillstånd ett system för typgodkännande av hela fordon, vilket skulle medföraavsevärda kostnadsbesparingar för producenterna. En av de utestående frågornaär hur länder utanför EG skall ges möjlighet att utnyttja systemet. flera tillfällen vid kontakterna med EG framhållit vikten av att systemetges en icke-diskriminatorisk utformning och att de svenska biltillverkarna fårmöjlighet att utnyttja detta på lika villkor som tillverkarna i EG. Vi följernaturligtvis utvecklingen på detta område noggrant, eftersom den har storbetydelse för den svenska bilindustrin. 33PER (); Jag ber atl få tacka kommunikationsministernför svaret på mina frågor. Till att börja med vill jag påpeka atl svenskafordonsbestämmelser är mycket särpräglade på många områden och oftasaknar internationella motsvarigheter. Ser vi på bl. a. avgasreningsområdet, somkommunikationsministern själv var inne på, kan vi konstatera att det finns tvåolika konventioner: den som tillämpas inom EG och den som tillämpas inom USA.Det gäller här stora marknader för bilindustrin. tillämparhuvudsakligen gamla, föråldrade amerikanska bestämmelser som har kompletteratsmed svenska idéer och påfund. Detta har inneburit betydande kostnadsökningarinom produktionen, men framför allt - och det har drabbat svensk bilindustrisärskilt mycket - ökade lagringskostnader. Uppskattningar tyder på atlden svenska bilindustrin på grund av dessa särregler har vidkänts en ökning avkostnaderna på minst 60 milj. kr. Dessutom har konsumenterna självfalletdrabbats av högre kostnader vid köp av sina bilar. Det torde iiite vara obekant för kommunikationsministernatt bilindustrin i västvärlden i dess helhet mer eller mindre är i gungning.Ett fåtal tillverkare kan visa plusresultat. Så sent som gickenligt externa bedömare såväl som med betydande förluster. serdock läget ut något bättre. Svensk bilindustri sysselsätter direkt ellerindirekt 80 000 anställda i , och att detta skulle kunna vara enpotentiell krisbransch måste ändå uppmärksammas. I har man tagitkonsekvenserna av detta och lagt ut forskningsprogram för alt hjälpabilindustrin att få en enklare anpassning till bensinsnålare och säkrare bilar.I har man dämpat reglerna och kraven på nya anpassningar av bilar samtigångsatt ett gigantiskt investeringsprogram iinvesteringar i nya teknologier. I har vi fått större problem,eftersom har krävt skärpningar av våra kompletterade gamlaamerikanska bestämmelser. Det finns anledning atl samordna framför allt Europasbestämmelser med för att man skall kunna få ned lagerhållningen avbilar. Kommunikationsministernvar inne på de typbesiktningsbestämmelser som redantill vissa delar har antagits av EG. De innebär att besiktigandet av fordon utei väsentligt förenklas. Man kan minska antalet besiktningar för bilarfrån 600 till 30 och på så sätt bredda möjligheterna att införa bl. a. rostfriaavgassystem och en rad andra konsumentvänliga produkter. Jag vill därför frågakommunikationsministern om det är rimligt att fortsätta att skärpa de svenskasärbestämmelserna i enlighet med vad föreslagit. Ärkommunikationsministern beredd att försöka verka för en anpassning av EG;stypbesiktningsbestämmelser till svenska bestämmelser? Om åtgärder mot särbestämmelser för svensk bilindustri Frågan om tolkning avavgasföreskrifterna föreligger som ett besvärsärende i inomjordbruksdepartementets område, och jag kan alltså inte kommentera detytterligare. Jag vill i detta sammanhang säga att jordbruksministernigångsatt en översyn av dessa bestämmelser. Vi får väl avvakta och se vad dettaleder till. 35 PER (): Jag vill upprepa min fråga tillkommunikationsministern om typbesiktningen på bilar: Är han beredd verka föratt vi får liknande regler som de som håller på att genomföras inom EG-områdetoch som kan innebära betydande besparingar för konsumenterna? Om man skall införa en ny backspegel på en bil, måsteman inte bara besiktiga backspegeln, utan alla de biltyper som backspegelnskall sitta på -två-, tre- och femdörrarsbilar med och utan taklucka, med olikamotoralternativ och alla olika varianter som kan uppkomma. Detta är juorimligt. Då kan man inte införa ordentlig valfrihet för konsumenten, t. ex. ifråga om rostfria avgassystem. Som jag nämnde i mitt svar till Per Westerbergär det faktiskt så att verkar för att ingen diskriminering skall ske avländer utanför EG. Det är självfallet att regeringentillmäter dessa frågor stor betydelse för svenskt näringsliv och för Sverigeöver huvud taget, och frågorna följs med allra största uppmärksamhet. 37PER (): Skall jag tolka kommunikationsministerns svarså att han är beredd att göra det även i , eller i varje fallintresserad av någonting ditåt? Detta är ju inte ett problem bara för exporten. Det gälleräven den svenska marknaden, där den svenska konsumenten kan få billigarebilpriser i och med att man kan få väsentligt underlättat typgodkännande förbilar och dessutom ökad valfrihet. 38Kommunikationsministern : Fru talman! Det behövs väl ingennärmare utläggning om detta. Del är uppenbart alt regeringen tillmäterbilindustrin - även den inhemska - stor betydelse och har anledning att följautvecklingen på området. Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1981/82:38 om verksamhet i har frågat mig omjag anser att agerande ger anledning till preciseringar i deriksdagsbeslut som reglerar ställning. har ställt frågan med hänvisning till attteleverket nu försöker på en rad områden-teletex, telefax, mobiltelefoner m. m.-befästa eller utvidga sin monopolställning. beslöt om inriktningenav verksamhet. I beslutet behandlades bl. a. avgränsningen avverkets monopolområde. Två av de nya tjänster som tar upp i sinfråga, de allmänna telefax- och teletextjänsterna, redovisades då särskilt. Somframgår av den redovisningen kommer att erbjuda kunderna de härtjänsterna i konkurrens med andra leverantörer. Frågan om villkoren förmobiltelefontjänsten prövas f. n. av regeringen med anledning av ettbesvärsärende. har alltså tagit ställning tillvilka konkurrensförhållanden som bör gälla på teleområdet. Jag kan inte finnaatt händelse-utveckhngen motiverar något nytt förslag frånregeringen. Inom följer vi givetvis denna fråga fortlöpande. 40 i (fp); Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret, vilket ju i huvudsak hänvisar till den proposition som antogför . menar jag att i propositionen gav uttryckför ett monopoltänkande. På teleområdet händer dessutom saker ganska snabbt.Det finns två viktiga aspekter som helt kom bort i samband med förra åretsriksdagsbehandling av frågan, och det är aspekter som blir viktigare ochviktigare. Den första nya aspekten gäller yttrandefriheten. Alltmerav information förmedlas nu på kabel. Gränsen mellan brev, tidning och TVhåller på att suddas ut med text-TV, telex, telefax och radiotelefoni. Just nustår vi vid någon sorts brytningspunkt: Skall information som sänds på kabelmonopoliseras? Skall det statliga få det avgörande inflytandet övervem som skall få utnyttja telekabeln för att sända budskap? Svarar man nej påde frågorna, är det också nödvändigt att se över gränsernaför monopol.