prot · G509101 · 1981-12-31 00:00:00 — Det finns emellertid ett ännu större problem,nämligen det att elkapaciteten totalt sett har starka begränsningar under vinterhalvåret.Därför menar jag att det egentligen är en onödig Nr 101 begränsning somstatsrådet inför, att man bara i de områden där elnätet är för Torsdaeen denklent för att kunna svara för eluppvärmningen skall jgrnars 1982 kunna få de härenergilånen också för kombipannor. Min uppfattning är att det vore till fördeltotalt sett om det kunde generellt utgå energilån till dessa q vidsad rätt kombipannor. Detta ökarytterligare våra möjligheter att effektivt utnyttja m pfiej-oHån elströmmen,och det skulle innebära en ökad flexibilitet ur samhällets synpunkt.Det skulle nämligen betyda att det i stor utsträckning också skulle finnasoljeaggregat att ta till i villorna, vilket skulle vara av värde om det händernågot med eltillförseln. Detta innebär en ökad energiförsörjningstrygghet fördet svenska samhället, totalt sett. Jagvill därför fråga statsrådet om man verkligen skall tolka hennes svar så attdet inte generellt sett kommer att kunna utgå energilån till sådana härkombipannor. Det vore mycket underligt, eftersom en sådan möjlighet skulleytterligare öka användningen av el i vårt land. Ett av de viktigaste målen för energipolitiken är att minskaoljeförbrukningen. Vi har också sagt oss att man bör försöka ersätta olja medel. Det är den övergripande poUtiken, som också har fastställt. Mendet kan vara ett problem att elledningarna ibland inte har den kapacitet sombehövs för att klara en så omfattande övergång - utan tillskott av olja vidtoppbelastning. Därför öppnar vi nu den här möjligheten, och det är kommunernasom har att ta ställning till låneansökningarna inom ramen för det allmännabemyndigande de har att avstyrka och tillstyrka lån. Nutar upp en ny fråga, om man generellt skall kunna få låntill den här typen av pannor. Vi har inte i regeringen ansett oss habemyndigande - med utgångspunkt i det allmänna energipolitiska beslutet -att gåså långt, men vi har gjort bedömningen att vi har kunnat genomföra den nuaktuella förändringen inom ramen för de beslut som har fattat. Anf.23 (); Det är mycket möjUgt att regeringen inte självständigt kan fatta det härbeslutet utan hörande, men om vi är överens om fördelarna med attgenerellt sett ha olja som tillskottsenergi för uppvärmning undervinterhalvåret, vill jag fråga statsrådet om ni i regeringen är beredda attlägga fram ett förslag för , som går ut på att man skall kunna fåsådana energilån också i områden där det inte är fråga om klenadistributionsnät. Kraftbolagengör ju en satsning som börjar visa sig. Vi fick besked om attSydkraft kommer att ha en tariff som innebär att man tarut /kWh medan tariffen för sommarhalvåret ligger på /kWh. Vi vetatt den inriktningen från elföretagens sida blir mer och mer markerad. Denmåste följas upp från regeringen, om vi skall få så effektiv elanvändning sommöjligt avseende uppvärmning. Vid remiss av proposition 19811 82:123 Jag vill alltså fråga: Är regeringen beredd att lägga framförslag på den här punkten? Nej, jag är inte beredd att f. n., med deninriktning som de i fattade besluten har, lägga fram sådana förslag.Vi har alltså gjort bedömningen att inte har menat att vi rent generelltskall tillåta lån till oljepannor. Det kan finnas anledning att ta upp de härfrågorna i samband med överväganden rörande energiprispolitiken. Jag vill intehelt undanröja den möjUgheten, men f. n, är det inte aktuellt att lägga framnågra ändringsförslag till . 25 (): Jag har en viss förståelse för attbostadsministern inte just nu kan svara konkret på min fråga. Jag vill dockpåpeka att en underlåtenhet från regeringen att handla på den här punkteninnebär att vi riskerar att gå in i ett mycket starkt elberoende när det gällerbostadsuppvärmning, som vi kanske har mycket svårt att komma ur när vi en gångskall a-weckla kärnkraften i det här landet. Och det kan väl inte ligga i linjemed mittenpartiernas - i vart fall inte - offentliggjordapolitik. Herr talma n! Vi har ett väsentligt större, kortsiktigtproblem, och det är att bli av med oljan över huvud taget i energipolitiken. 27 (): Jag vill bara säga till bostadsministern attdet ändå måste vara så att de åtgärder som man vidtar på kort sikt är förenligamed de långsiktiga energipoUtiska strävanden vi har. Här finns det möjligheter,genom att satsa på kombipannor, att förena det kortsikfiga och det långsiktiga.Det tycker jag att bostadsministern bör observera. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Vid remiss av proposition 1981/82:123 Föredrogsproposition 1981/82:123 om samordnad datapolitik. 28JÖRN (vpk); Jag begär ordet för att på vpk-gruppensvägnar göra vissa påpekanden, som vi anser vara inte helt ovikfiga. Proposition 123 är av en art som enligt regeringsformenskall ha presenterats för . Vi har den 18mars. Regeringen är alltså för sent ute. Tankenbakom regeringsformens stadgande är att skall ha kontroll över regeringensutgiftspolitik. Förslag som kostar pengar skall inte kunna komma hur och närsom helst . Regeringenlämnade propositionen i begränsad stencilupplaga den 10. Men den har inte ilaga tid varit tillgänglig för alla ledamöter på det normala sättet. Numedger regeringsformen att tidsgränsen genombryts, om det föreligger synnerligaskäl. Synnerliga skäl är en stark formulering - det måste gälla undantagsfalloch kvalificerade skäl. Men framför allt måste ju regeringen inför riksdagenåberopa sina skäl. Såvitt vi kan se, har regeringen inte åberopat några skäl.Varför skall då undantag beviljas? kan man fråga. Dethar sina skäl att vi tar upp den här formfrågan. Det är nämligen inte förstagången regeringen beviljar sig själv undantag från grundlagens krav -utan attåberopa några synnerliga skäl. Defrågor som behandlas i datapropositionen är svåra och tydligen delviskontroversiella. Om jag förstått saken rätt, är detta det verkliga skälet bakomförseningen. Men det är ju då desto större skäl att arbetsmässigakrav inte eftersatts. måste få fulla möjligheter att utöva sinkontroll just i sådana fall. Vivill inte använda större våld än nöden kräver och ställer inget yrkande, utannöjer oss med denna markering. Det får inte utvecklas till praxis attregeringsformens krav tänjs utan angivna skäl. För ett parti som inte kan deltai utskottsbehandlingen av svåra och omfattande ärenden har det sin särskildavikt att reglerna upprätthålls. Överläggningenvar härmed avslutad. Proposition 1981/82:123 hänvisades därefter tillutskott enligt följande; Bil. 2 till civilutskottet Bil. 3 tillutbildningsutskottet Bil. 4 till arbetsmarknadsutskottet Bil. 5 tillnäringsutskottet i övrigt till finansutskottet Vidremiss av proposition 19811 82:123 9 §Föredrogs och hänvisades Proposition 1981/82:146 tillarbetsmarknadsutskottet 10 §Föredrogs och hänvisades Redogörelse 1981/82:17till utbildningsutskottet 11 § Föredrogs ochhänvisades 1981/82:2192 och 2193 tillförsvarsutskottet 1981/82:2194-2196 tillnäringsutskottet 1981/82:2197 tiUsocialförsäkringsutskottet 1981/82:2198 tiUsocialutskottet 2 protokoll 1981/82:101-104 12§ Ansliag till vägväsendet Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:16 omanslag till Vägväsende (prop. 1981/82:100). Anf.29 (): Väganslagen har minskat kraftigt , då vi harhaft borgerliga kommunikationsministrar. Byggandevolymen har i stort setthalverats och ytterligare en halvering kommer att bli följden av denmedelsanvisning som regeringen är beredd att lämna . När detgäller drift och underhåll av vägnätet har en kraftig urholkning skett undersenare år, och det får till följd en omfattande kapitalförstöring på våravägar. Samhällsekonomisktsett är detta sparande förödande och det rimmar mycket illa med 1979 årstrafikpolitiska beslut. Då var nämligen i stort sett överens om skulle se till att kvaliteten på våra vägar inte försämrades, att allamänniskor i vårt land skulle få en tillfredsställande transportförsörjning ochatt en högre ambitionsnivå skulle gälla för vägbyggandet. Anslagetför drift och underhåll av vägnätet är 375 milj, kr, för lågtför att vägmyndigheterna skall kunna vidmakthålla kvaliteten på våra vägar. Förden närmaste femårsperioden tvingas drastiskt minska på drift- ochunderhållsåtgärderna, och det kommer främst att drabba det mindre trafikeradevägnätet i våra stora skogs- och glesbygdsområden. kommer atttvingas reducera sin personal med ca 2 000 människor, av vilka ungefär hälftenär vägarbetare och hälften är vågmästare, biträdande vågmästare och tjänstemänute i regionerna. Manhar att se fram emot att mellan 50 och 60 vägstationer kommer att försvinnaeUer läggas samman med andra vägstationer, och det kommer naturligtvis att fåmycket besvärande sysselsättningseffekter i de glesbygdsområden där dessavägstationer är lokaliserade. Starkkritik har riktats från trafikanterna mot årets vinterväghållning. Men med denmedelstilldelning som regeringen har aviserat och som liggertill grund för den nya femårsplanen för driftverksamheten som gäller för åren1982-1987 kommer problemen att bli betydligt större , om vi fårbesvärande vintrar. Konsekvenserna av den bristande medelstiUdelningen kommeratt bli 1. vinter/äghållningen minskas på det lågtrafikerade vägnätet, 2. underhållet på belagda vägar minskas , vilket medför ökadebeläggnings skador och därmed ökade trafikolycksfallsrisker, 3. grusvägsunderhållet minskas med i glesbygd - och det ärväldigt mycket eftersom det grusvägsunderhåll som vi har f. n. inte är tillfyllest, 4. antalet kilometer grusväg som beläggs kommer att minska från i rundatal . Vi har från socialdemokrafisk sida inte kunnatacceptera det kortsiktiga anslagstänkande som kännetecknar åretsbudgetproposition, som har kännetecknat vägpolitiken ochsom leder till att det nuvarande vägkapitalet och vägnätet bryts ned i en alltsnabbare takt. Det får till följd en kraftigt försämrad trafiksäkerhet,minskade arbetstillfällen för vägpersonal i glesbygd och påtagligt ökadetransportkostnader för vår industri. Genomatt minska på underhållet av vårt vägkapital vältrar vi i ökad utsträckningöver kostnaderna på trafikanterna. Intressanta studier som har gjorts av olikanäringslivsorganisafioner och av olika industrier visar att kostnadsökningenför näringslivet bUr betydligt större än den kostnadsminskning somneddragningen av anslagen innebär. Vihar därför, herr talman, från socialdemokratisk sida krävt att vi på tilläggsstatför innevarande år, 1982, skall tilldela ett extra anslag på 50 milj.kr. för att i någon mån lyfta upp anslagsnivån och för att i någon mån minskade nackdelar som blir en följd av den medelstilldelning som gäller för i år.Tyvärr har vi inte fått våra kamrater på den borgerliga kanten med oss på dennapunkt. Det har resulterat i att vi i det avseendet till utskottets betänkandehar fogat en reservation, reservation nr 1, som jag ber att få yrka bifalltill. Beträffandedet budgetförslag som behandlas i detta betänkande har man velat göra gällandeatt man genom att riktigt ta i har brutit trenden och att anslaget för drift avstatliga vägar har ökats med . Det är riktigt, och ett steg i rättriktning. Men tyvärr har det bara bUvit ett halvt steg. fattas 300milj, kr, till drift av våra vägar för att vi skall leva upp till istort sett eniga beslut , Vipå vår sida är naturligtvis medvetna om de ekonomiska problem som regeringenhar att brottas med. Men eftersom vi inte anser detta vara ett sparande utan enkapitalförstöring, har vi krävt att man ytterligare skall öka anslaget tilldrift av statliga vägar. Vi föreslår i vår motion en höjning med 75 milj, kr.Jag konstaterar med tillfredsställelse att detta också har blivitutskottsmajoritetens förslag i den bemärkelsen att man på den borgerliga kantenär oenig. Mittenpartierna stöder regeringens förslag, medan avnågon oförklarlig anledning vill minska anslaget. Det socialdemokratiska kravethar blivit utskottets förslag i denna del. Min förhoppning är att vårt förslagockså skall vinna kammarens bifall, när voteringen om någon timme är klar. Underde har vi kunnat konstatera att kommunerna verkligen har varit ettintressant objekt för regeringen när det gällt att minska på statsbidrag avolika slag. Det gäller även bidraget till de statskommunala vägarna, vilket harblivit föremål för en reduktion. Vi har därför föreslagit att man med 25 milj,kr, skall öka det anslag som presenteras i budgeten. Det förslaget har viinte vunnit gehör för. Vi har därför till betänkandet fogat en reservation,reservation nr 5, som jag således ställer mig bakom, Idetta sammanhang bör nämnas att man inte bara reducerar driftsanslagen till destatskommunala vägarna utan även gör en annan manipulation i årets budget, där man föreslår en senareläggning avutbetalningarna av dessa statsbidrag från till den 1 januari.Härigenom sparar staten i runda tal 50 milj. kr. Vi har på denna punkt inte reserverat oss, eftersom dettaär ett led i hela den förändring av statsbidragen till kommunerna somkännetecknar regeringens politik. Vi har i finansutskottet och i andrasammanhang reagerat mot detta. Jag vill här bara ge uttryck för att dettaär en mot kommunerna riktad åtgärd, som naturligtvis vältrar över ökade kostnaderpå kommunerna. Det är från dessa utgångspunkter litet förvånande, när man frånregeringshåll anklagar kommunerna för skattehöjningar. I en särskild reservation har vi pekat på vikten av satsar på kollektivtrafiken. En god och väl utbyggd kollektivtrafikavlastar trafik från våra vägar. Vi har därför föreslagit att kollektivtrafikberedningenfår ett anslag om 20 milj, kr, utöver vad regeringen har föreslagit för attstödja intressanta och vikfiga utvecklingsobjekt och investeringar påkollektivtrafikens område. Tyvärr har vi inte heller på den punkten fått stödför våra krav. Vi har därför tvingats att reservera oss, och jag yrkar bifalltill reservation nr 6, Från att ha diskuterat anslagen tillunderhåll av vägar, något som naturligtvis är utomordentligt viktigt, skall jagnu gå över till frågan om byggande av nya vägar. Jag vill hävda att vi har här i landet ett väl utbyggtvägnät, som utgör något av vårt lands livsnerv. Det är utomordentUgt väsentligtatt se tiU att den här Uvsnerven är intakt, och det är därför vi ialla sammanhang har prioriterat driftsanslagen, påbyggnadsanslagens bekostnad. Det är kanske inte så många ens av kammarens ledamöter somvet att av alla persontransporter äger rum på våra vägar - detta trots attvi har , trots att vi har SL, spårvägar osv, -och att 46-47 %av allt godstransportarbete sker på vägarna. Har man detta klart för sig,förstår man hur utomordentligt viktigt vägnätet är såväl för persontrafiken somför näringslivet som använder vägarna för transport av sina produkter. Därför är det ett oeftergivligt krav att man ser fill attunderhållet och driften av landets livsnerv, som vägnätet utgör, hålls på entillfredsstäUande nivå. Det är beklagligt att så inte har skett under senareår. Efter detta konstaterande skall jag alltså kort kommenterabyggnadsanslagen. Jag sade inledningsvis att harbyggandevolymen halverats i det här landet, och den kommer ytterligare atthalveras om man fullföljer den politik som regeringen nu stårsom företrädare för. Vi menar att vi i den ekonomiska, konjunkturmässiga ochsysselsättningsmässiga situation som vårt land nu befinner sig i måste se tillatt öka investeringsverksamheten i samhället i allmänhet och framför alltunderstödja investeringar som är av betydelse för näringslivets utveckling. Det är utifrån dessa utgångspunkter som vi i åretsbudgetalternativ från socialdemokratins sida har satsat ökade resurser påbyggande av vägar och broar, investeringar som framför aUt är av stor betydelseför näringslivets utveckling men som också leder till ökad sysselsättning istora delar av landet där vi har utomordentligt stora bekymmer. Mot den här bakgrunden har vi lagt fram förslag om attsatsa ytterligare 400 milj, kr, på ökade anslag för byggande av olikavägobjekt. Jag kan i och för sig förstå den kritik som riktas mot oss, att vi ivår motion tar upp enskilda objekt, anger vilka broar vi tycker man skallbygga, anger bestämda vägsträckor i olika delar av vårt land osv. Att föreslåbeslut om enskilda objekt innebär visserligen ett principiellt avsteg från vadvi normalt gör i . Men, herr talman, från oppositionens sida har viicke haft något annat alternativ. Vi har velat att skulle fåmöjlighet att ta ställning till konkreta, färdigprojekterade objekt som kanstarta upp mycket snabbt och som ger en sysselsättningseffekt, ochom vilka vi dessutom vet att de har betydelse för vägnätets utveckling ochframför allt för näringslivets ekonomiska utveckling. Det är med stor tillfredsställelse jag noterar att det iden debattrunda som ägde rum var ett genomgående tema från decenterpartistiska debattörerna- där höll de med sina socialdemokratiskamotståndare - att nu är det lämpliga ögonblicket att göra offensiva satsningarpå byggsidan. Statsminister sade under debatten till det är mycket lämpligt att nu starta upp byggandet av olika broar. Allramest gläder det mig att budgetministern i sitt debattinlägg sade att ensatsning på byggandet av broar och vägar är utomordentligt lämplig i densituation som vårt land befinner sig i. Efter dessa mycket glädjande deklarationer, som gjordesför , utgår jag ifrån att reservation nr 4 med alla dessmoment, som vi skall ta ställning till, kommer att vinna kammarensgillande, och att vi därför får en stor och bred majoritet här i föratt öka på anslagen till för byggande av vägar med 400 milj. kr. Fördet kan väl ändå inte vara så, herr talman, att statsministern ochbudgetministern har en uppfattning , men att deras partikamrater haren annan inställning när vi skall votera i ? Jag ber med detta att få yrka bifall till desocialdemokratiska reservationer som är fogade till trafikutskottets betänkandenr 16. På övriga punkter ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. 30ROLF CLARKSON (m); Med tanke på den långt utdragnatrafikpolitiska och mer allmänpolifiska debatt som trafikutskottets ledamöterhöll hade jag tänkt koncentrera mig i dagens plädering, när vibehandlar trafikutskottets betänkande nr 16. Men och starkt polemiska anförande påkallar någon gensaga från vårsida. Socialdemokraterna hade ju turen att få ha regeringsmaktenhär i landet under de gyllene decennierna efter kriget. Då åstadkoms tillallmän förtjänst ett väl fungerande och tillfredsställande vägnät i landet. Men motslutet av sin regeringstid fick även socialdemokraterna uppleva attde ekonomiska förutsättningarna försämrades. Jag minns mycket väl hur vimoderater och fram till det borgerligaregeringsövertagandet år i vägdebatterna klandrade den socialdemokratiskekommunikationsministern för att han så att säga kapitalförstörde vägarna, inteunderhöll dem som han skulle och byggde otillräckligt. Det är precis sammaresonemang som för mot den borgerliga regeringen , fastänhan har betydligt mindre fast mark under fötterna. Vi alla i trafikutskottet ärnaturligtvis vänner av ett väl fungerande vägnät i landet. Det är ekonomisktvälgörande, det är effektivt och det ökar trafiksäkerheten. Vi måste till varjepris slå vakt om det kapital som är nedlagt i vägnätet i landet. Menjag tycker att , som själv erkänner att socialdemokraterna nu -ehuru alltför sent - har kommit till insikt om att har ekonomiskaproblem, bör ha förståelse för utvecklingen . Ochresonemanget om att här skall byggas och investeras för att stimulera ochstödja näringslivet är en ny sång som socialdemokraterna sjunger. Jag förmodaratt den bl. a. har till syfte att skapa större möjligheter att hämta inskatteunderlag från det förkättrade näringslivet, så att man kan betala de heltoförklarliga enorma ekonomiska satsningar som socialdemokraterna nu gör sigtill talesmän för. Den första frågan man över huvud taget ställer sig när manhör resonemang av det slag som för är: Var får socialdemokraternaalla dessa pengar ifrån? Jagförmodar att borgerliga kolleger till mig kommer att bemöta andra delar av vadKurt har sagt. Jag inskränker mig därför , herr talman, till attyrka bifall till. reservationerna 3 och 7 vid trafikutskottets betänkande nr16, innebärande att vi moderater lämnar förslag om besparingar på detta områdesom tillsammans innebär 81 milj. kr. 31 ()replik; Det är helt riktigt, som säger, att ni från denborgerligasidanunderbörjan och fram t. o. m. förde envåldsamt kritisk debatt mot de socialdemokratiska kommunikationsministrarnaför att dessa inte anvisade tillräckligt med medel till vägväsendet. Iblandgjorde ni det t. o. m. med viss rätt; det skall jag gärna medge. Men det är dåså mycket mer förvånande att ni efter regeringsskiftet framförtaccelererande krav på minskade anslag till underhåll och drift av våra vägar. Jaghar inte fört mitt resonemang med utgångspunkt situation, utan medutgångspunkt trafikpolitiska beslut. Då var , jag ochRune överens om att i fortsättningen se tiU att det inte bUr någonkapitalförstöring på våra vägar. Socialdemokraterna, och moderatasamlingspartiet sade dessutom enstämmigt att ambitionsnivån när det gällerbyggandet av vägar behöver vara högre. Skillnaden mellan min uppfattning ochRolf Clarksons är den, att jag försöker leva upp till trafikpolitiskabeslut i den del det gäller vägpolitikenmen att ni har sprungit ifrån detta. glömde ni 1979 årstrafikpolifiska beslut och frågade: Varifrån skall socialdemokraterna ta alladessa pengar? Jaghar hävdat - och det finns dokumenterat - att det inte är något sparande attförstöra kapital. Det kommer surt efter. Dessutom visar det sig ju att ni baraviU vältra över kostnaderna på andra: på trafikanter, kommuner och pånäringsliv. Detär förvånande att en representant för moderata samlingspartiet inte är bereddfill den typ av satsning som vi förespråkar. Den skulle ju gagna svensktnäringsliv, som ju har utomordentligt stora svårigheter och som jagtycker att vi borde vara överens om att ge ett stöd. Varifrånskall vi ta pengarna? Jag ber att studera det socialdemokratiskabudgetalternativet. Vi har i förhållande till regeringens förslag anvisat enbudgetförstärkning om i runt tal . Anf.32 () replik: Jag skall i min replik först uppehålla mig vid det som är gemensamt förKurt och mig, dvs, för socialdemokraterna och . Vistår självfallet fast vid den höga ambitionsnivån beslut. Vi stårockså fast vid att ett väl fungerande vägnät är till båtnad för alla här ilandet. Jag betygar också att vi oinskränkt är positiva till att stimulera detnäringsliv varifrån vi alla skall hämta resurser till reformer och andraserviceåtgärder i samhället. Men också för måste gälla detsammasom det som tas upp i den miUtära varianten av historien om kartan och naturen,där anvisningen lydde: Om naturen inte stämmer, får man håUa sig till kartan.Vi har faktiskt inte de pengar det gäller, och den av socialdemokraternaanvisade budgetförstärkning som talar om motsvaras ju av ettbetydligt ökat skatteuttag. Vi har skilda uppfattningar om hur mycket svenskafolket orkar pressa fram, men skall man försöka hushålla, med sunt förnuft ochmed vanlig sparsamhetsiver, med folkets pengar, kan man inte göra så somsocialdemokraterna gör. 33 ()repUk: Det är en egendomlig debatteknik som här visar upp. Förstsäger han att man står fast vid trafikpoUtiska beslut, men sedanframgår det att man inte vill leva upp till det när det gäller att betalanotan. Vi har inte de pengar det gäUer, säger . Ja, det saknas enförskräckande stor mängd pengar i den statliga kassakistan, och det är delviseller framför allt en följd av hur den ekonomiska politiken har bedrivits underde . Men jag hävdar med bestämdhet att det inte är något sparandeatt förstöra ett kapital. Jag hävdar med bestämdhet, att om vi kan driva enoffensiv ekonomisk politik, som i detta fall betyder en satsning på ökatbyggande, ökar vi därmed sysselsättningen i landet och statens inkomster.Härigenom minskar vi också statens utgifter för sysselsättnings- politiska åtgärder osv.Det är utomordentligt välmotiverade ekonomiska satsningar för att stärkastatens ekonomiska situation . Anf.34 () replik: