prot · G50978 · 1981-12-31 00:00:00 — Man måste vara medveten om attarbetsuppgifterna och möjhgheterna till service i , somsocialministern tar exempel ifrån, är väldigt olika dem som gäller i våraglesbygder, där man har långa och dessutom dyra resvägar. Därgäller också att de försäkrade i regel är äldre, ocksåhandikappade. Jag tycker därför att och glesbygden inte är jämförbarastorheter. Dessutom är ju sysselsättningssituationen inte densamma. INorrbotten har inte ens kommun en sysselsättning motsvarande vad man hari . Jag tolkar socialministerns svar så, att arbetsuppgiftert. ex. skall flyttas från fill för att kunna behållasysselsättningen där uppe. Men om personkontakten - i den mån det finns fidför den - är den vikfigaste uppgiften i , hur skall man kunnaflytta över den fill ? Det går inte riktigt ihop. Jag hoppas att socialministern tar hänsyn till denupprörda opinion som finns i landet. Beträffande besparingarna vill jagsäga att det är en väldigt dålig besparing om människornas alternativ ärarbetslöshet. 30IRIS (): Det man vill läsa, det läser man, och det manvill höra, det hör man. Också har haft kontaktermed de anställda, och de har inte samma synsätt när det gäller dessa frågor somKarin Söder redovisar . Jag skulle vilja fråga : Kan jag åka hemfill och säga fill de försäkringskasseanställda: Ni har fel! Nibehöver inte vara oroliga för sysselsättningen, ni som bor i glesbygden. Kanjag säga till dem: Ni kommer att få bibehålla sysselsättningen; det har oss ? Sedan har jag ett meddelande till frånFörsäkringsanställdas förbund, vari de försäkringskasseanställda talar om vadde anser om regeringens handlande i den här frågan. De tar där upp detförhållandet att Om sysselsättningen vid försäkringskassorna regeringengör så här trots att det blir dyrare för samhället med postgiroutbetalningaroch trots att både allmänheten och de kassaanställda har protesterat mol attservicen för allmänheten kraftigt försämras och att de personliga kontakternamed kassapersonalen i det närmaste upphör. De uttalanden som har gjorts av de försäkringsanställdafår naluriigtvis stå för deras egen räkning. Jag har deklarerat vad regeringenstår för i sitt handlande. Jag upprepar att vi så långt det är möjligt skallstå fast vid att servicen skall bibehållas även i glesbygd. Som en vidareutveckling av det arbete som redan är gjort skall vi ha samrådsförfarande ocharbetsgrupper som jobbar med de här frågorna. I detta arbete kommer det ocksåatt ingå representanter från , vilka företräder deförtroendevalda och som har kunskap om hur verksamheten fungerar ute i landet. Som jag nämner i mitt svar kommer vi sedan det förstautredningsstadiet är passerat att fatta de beslut som erfordras för alttillgodose de olika behov som då kan föreligga i olika delar av landet. Jag vill gärna säga att vi i det budgetförslag som är lagtpå bord har tagit hiinsyn till lokalkontoren. Det har icke gjortsnågra inskränkningar på lokalkontor och filialexpeditioner, utan dessa harvarit ställda utanför den neddragning som vi i övrigt har föreslagit. 32 (): Just med hänsyn fill det som KarinSöder sade i detta svar utgår jag från atl vi inte alls behöver befara attsysselsättningen i glesbygden avskärmas. 33 (): Det har tidigare beräknats att 700-800personer kommer att friställas vid försäkringskassorna. Kan jag ,socialminister , tolka svaret sä, att inga av dessa friställningar kommerall drabba glesbygdslänen utan andra? Och vilka styrmedel kommersocialministern att använda för att uppnå sitt mål? Vi har lagt fram ett förslag om den totalaramen för försäkringskasseverksamheten i hela landet. pågår arbetet med att ta fram underlag för hurresurserna skall fördelas. Pä grundval av det underlaget görs sedanfördelningen, i samarbete med kassorna, Försäkringskasseförbundel ochriksförsäkringsverket, varvid hänsyn skall tas till olika lokala förhållanden.Denna slutliga fördelning kommer att äga rum efter det att har fattatsitt beslut om den summa som skall stå till förfogande. Jag vill här komma med ett förtydligande. I vårtbudgetförslag har vi undantagit den minskade arbetsvolym som uppkommer vidlokalkontoren och filialexpeditionerna på grund av de slopadekontantutbetalningarna. Av vad jag har sagt framgår vidare att det i förstahand ankommer på att i samråd medFörsäkringskasseförbundet fördela servicen så, att den blir bra över helalandet. När man sedan skall behandla rambudgeten ute i de olikaförsäkringskassorna skall man där också noggrant beakta olika typer av servicebehovoch naturligtvis även den sysselsättningseffekt som är en viktig komponent isammanhanget. Om lotteritillstånd för FN-föreningar 35 (): Jag vill bara fråga: Kommer man då också allla hänsyn fill möjligheterna till sysselsättning i skogslänen, exempelvis närman skall fördela medlen inom anslagsramarna och fatta nya beslut? Jag utgår från att de som har att handläggadessa frågor, förtroendevalda och andra, tar hänsyn också till dettaförhållande. Men om vi sätter in saken i ett större sammanhang, finner vi attden totala besparing som vi kan göra på detta område också är avsedd atl ökautrymmet för andra sysselsältningsskapande insatser. Jag kan instämma i attNorrbotten och f. ö. även - också andra län kunde räknas upp -är i behov av sädana insatser, något som regeringen också arbetar med. Om det är möjligt alt flytta pengar som gäller insatser avadministrativt slag fill insatser av produktiv art eller till insatser somavser vård och service, menar jag alt det är mycket angeläget att så sker. Vifär inte stirra oss blinda på ett visst område. Vi skall också se fill hur vipå ett effektivt sätt kan använda de pengar som vi sparar in. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1981/82:245 om lotteritillstånd för FN-föreningar har frågat mig om jag villmedverka till att FN-föreningarnas verksamhet kan stödjas genom tillstånd attanordna lotterier. Enligl huvudregeln lotteriförordning fårtillstånd till lokala och regionala lotterier lämnas till förmån förvälgörande, kulturellt eller allmännyttigt ändamål. Den närmare tolkningen avdessa bestämmelser och av om en viss organisation uppfyller villkoren förfillstånd ankommer på de myndigheter som svarar för tillämpningen avförordningen, dvs. polismyndigheten, och som sistabesvärsinslans loiterinämnden. Det ankommer således inte på regeringen attpröva sådana lotterilillslånd som frågeställaren avser. Regeringen prövardäremot frågor om tillstånd lill riksomfattande lotterier. Sådana tillstånd harregeringen lämnat , som tillsammansmed Svenska freds-och skiljedomsföreningen anordnar s. k.rikslotterier. Om lotteritillstånd för FN-föreningar har i sittbetänkande (SOU 1979:29-30) Lotterier och spel lämnat förslag till en nylotterilagstiftning, som avser såväl lokal och regional som riksomfattandelotteriverksamhet. Frågan om vilken typ av organisation som bör beviljaslotteritillstånd har behandlats i betänkandet. Förslaget innebär bl. a. atttillstånd enligl huvudregeln skall meddelas ideella föreningar som är öppna ochsom varaktigt bedriver ideell verksamhet inom riket. I betänkandet föreslås ocksåatt föreningar som har allmänt utrikespolitisk karaktär, och som således intefrämjar visst lands eller vissa länders polifiska eller kommersiella intressen,bör ha möjlighet att erhålla medel till sin verksamhet från lotteri- ochspelmarknaden. Som exempel på sådana föreningar anges FN-föreningar med syfteatt bl. a. sprida kännedom om internafionella frågor inom ramen för FN:s ochdess fackorgans verksamhet. En proposifion om ny lotterilagstiftning kommer attavlämnas fill . Vid arbetet med propositionen kommer attövervägas möjligheterna att ge FN-föreningar och liknande organisationerlotterifillstånd. 38ING-MARIE (): Jag vill tacka handelsministern för svaret påmin fråga. Vid den första genomläsningen uppfattade jag det som positivt,eftersom jag gärna ville tolka det sä. Men egentligen står det där bara att detunder våren skall komma en proposition om lotterilagsfiftningen. Det är i sigtacknämligt, men huruvida det blir ett positivt ställningstagande eller intetill att FN-föreningarna och liknande organisationer kan få lotteritillståndsäger handelsministern - kanske helt naturligt - inle någonting om i sitt svar.Jag tycker ändå att det är positivt att vi nu skall få en proposition där dessafrågor behandlas, något som vi har väntat på mycket . Utredningen i frågalades ju fram . Det har ställts en fråga i del här ärendet udigare,nämligen när var handelsminister. Ihans svar kunde man kanske skönja en större restriktivitel och en inriktning pålotterinämndens bedömning. Under fiden som vi har väntat på ett klarläggande harlotterinämndens beslut fått mycket stora konsekvenser. På ort efter ort avslåsnu framställningar om lotteritillständ frän de lokala FN-organisationerna medhänvisning fill avslaget pä framställningen frän Linköpings FN-förening.Samtidigt har föreningsstöden urholkats kraftigt till följd av inflationen. Ochkommunerna har - inte minst på grund av den kraftiga åstramning som kommunernasekonomi också drabbas av- svårigheter att låta föreningsstödets storlek följaden utvecklingstakt som skulle krävas. Det hade därför varit mycket värdefullt, omhandelsministern hade kunnat ge någon antydan om hur regeringen ser pä dennafråga. Det finns i utredningen ganska väl beskrivet hur man skulle kunna angeförutsättningarna för att inlemma också FN-föreningarna i de föreningar som ärberättigade till lotteritillstånd. Just nu behandlas alltså dessaframställningar frånFN-föreningarna, och del kan möjligen tänkas att det betyder mycket vadhandelsministern anger som utgångspunkt för de olika länsstyrelsernasbedömning. Läserman den lotteriförordning som finns, kan man konstatera att det i 3 § intefinns något som omöjliggör en sådan tolkning att man skulle kunna tillåtaFN-föreningarna att fä lotteritillstånd. uppfattning kan väldärför snarare anses vara just en annan tolkning. Jagvill fråga handelsministern: det möjligt att något ange hur inriktningenkommer att bli i denna fråga? Jag kan, utöver mitt svar, bara säga att vi vid beredningen avlotteriutredningens betänkande från en positiv utgångspunkt kommer att prövamöjligheterna att utvidga kretsen av tillståndsberättigade också tillföreningar som - definierat på det sätl som lotteriutredningen har gjort-arbetar för humanitära intressen. Anf.40 (); Jag tackar för det svaret. Jag är nöjd med att det klart har utsagtsatt regeringen vill behandla frågan från en positiv utgångspunkt. Jag tror attdet räcker för . Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1981/82:143av i (m) till statsrådet omkärnexplosioners inverkan på datorsystem; Under konsfitutionsutskottets behandling avregeringens proposifion om offentlighetsprincipen och ADB har det framskymtatatt åtskilligt av det i statliga datorer befinfliga materialet endast existerari datoriserad form och icke motsvaras av några faktiska skrivna eller trycktahandlingar. Avutländska uppgifter har framgått, atl kärnexplosioner i atmosfären kan befaras"slå ut" datorer och förbindelser mellan datorer till följd avelektromagnefiska störningar (EMP) även på mycket stora avstånd. Med hänsyntill att allt större delar av statliga ekonomiska transaktioner gentemotenskilda medborgare, exempelvis pensionsutbetalningar, numera är datoriserade,vill jag utbe mig kammarens tillstånd att till statsrådet ställaföljande fråga; Kan statsrådet lämnariksdagen besked om vilka effekter på större svenska datorsystem som kan förväntas uppstå till följd avkärnexplosioner över något av våra grannländer, och vilka möjligheter till enåtergång till tidigare, rufiner som statsrådet i sådant fall anservara realistiska och därför av beredskapsskäl bör hållas aktuella? 1981/82:144 av (vpk) lill ekonomi-och budgetministern om svenska företags investeringar utomlands; De svenska företagens investeringarutomlands fördubblades i det närmaste till drygt 6,5 miljarderkronor, och de närmast föregående åren har summan legat relativt kring3,, detta mätt efter av lämnade tillstånd tillsvenska direkta investeringar i utlandet. Till dessa summor, som gällerkapitaltillskott från moderbolag till dotterbolag i annat land, bör läggasinvesteringar finansierade av dotterbolagen själva endera av egna medel ellergenom upplåning. En del av denna upplåning sker med borgen eller garanti frånmoderbolaget, varvid tillstånd krävs. Sådana tillstånd uppgick 1981till . Även på denna punkt hade en betydande ökning skettfrån de närmast föregående åren. Om man går någol längre tillbaka finner man att de svenskaföretagens investeringar utomlands mångdubblats. De uppgick i början av1960-talet till omkring 150 milj. kr. och växte sedan till över 1 000milj. lämnades tillstånd lill direkta svenskainvesteringar i utlandet för sammanlagt . Det senaste årethade denna summa alltså tredubblats. Även med hänsyn tagen fillpenningvärdeförsämringen är ökningen av denna kapitalexport utomordentligtstark. Också antalet anställda i svenskägda företag utomlands harunder ökat mycket kraftigi. hade svenska fabrikeri utlandet drygt 105 000 anslällda. , hade antalet anställdai producerande svenska dotterbolag utomlands mer än fördubblats och stigit tillca 220 000. I en enkät som gjordes av våren 1980uppskattades det totala antalet anställda i svenska dotterbolag utomlands(inkl. försäljningsbolag) lill mellan 350 000 och 400 000. Antalet anställda isvenska producerande utlandsbolag är drygt en fjärdedel (1979) avindustrisysselsältningen här hemma. De flesta dotterbolagen i utlandet ägs av ett fåtal storabolag. Fem stora koncerner hade av alla utlandsanställda . De 20största svenska företagen kontrollerade lillsammans av allaanställda i svenska produktionsbolag utomlands. Många stora svenska förelag harmer än hälften av sina anställda utanför . Detta gäller t. ex. AllasCopco, , Alfa , , och . SKF harmer än av sina anställda utomlands. Även de svenska företagens förmögenheter utomlands harökat kraftigt. mer än tiodubblades de svenskaföretagens sammanlagda bokförda tillgångar i ullandel. uppgickutlandsförmö-genheterna till , vilket kan jämförasmed bolagens tillgångar i , som var ca 78 miljarderkronor . De svenska förelagen hade alltså tillgångar ulomlands sommotsvarade ungefär två tredjedelar av vad de hade i . Den ökade kapitalexporten och den starka tillväxten avantalet anställda i svenskägda företag i uflandet har skett samtidigl med altindutrin i stagnerat och en kraftig minskning skett av antaletsysselsatta inom industrin. gick antaletinduslrisysselsatla tillbaka från 1 055 000 personer till 968 000 personereller med 87 000 personer. Efter en viss sysselsättningsökning under 1980skedde en ny nedgång till 956 000 personer . har alltsåantalet sysselsatta inom industrin i minskal med nästan exakt 100 000personer. Enligt en redovisad beräkning (Fichtelius-Larsson:Ulveckling eller utsugning?) har de svenska företagen mellan 1970 och 1979investerat sammanlagt i och 76 miljarder utomlands(räknat i prisnivån i mitten av ). Det betyder i runda tal och medhänsyn lill att alla utlandsinvesteringar inte syns i statistik attförelagen investerade minst hälften så myckel utomlands som i . Det finns naturligtvis många samband och återverkningarnär det gäller ulvecklingen inom den svenskägda utlandssektorn och utvecklingeninom , men den övervägande tendensen synes vara att företagensutlandsinvesteringar och utflyttningen av industriarbetsplatser sker påbekostnad av ekonomin inom landei. Särskilt slående är della avstor och växande arbetslöshet i . Mot denna bakgrund ställer jag följande frågor fillekonomi- och budgelminislern; Hur serregeringen på sambandet mellan företagens kraftigt ökade investeringarutomlands och den minskade industrisysselsättningen inom ? Räknarregeringen i sina framtidsbedömningar med att företagens investeringarutomlands skall fortsätta alt öka och sysselsättningen i industrin här hemmafortsätta att minska? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attstoppa kapitalexport och industriutflyttning? 1981/82:145 av andre vice talmannen ()till industriministern om verksamheten vid domänverket; Det har förts och förs endiskussion i media om en förestående sammanläggning av statsföretagen och domänverket.De huvudsakliga skälen för en sådan samordning sägs vara att domänverketsskogstillgångar kan bidra till atl trygga ASSLs försörjning med råvara. Jag kanförstå detta även om det måste resas betänkligheter mot alltför stora och"maslodonta" företagsbildningar. 1 det fall argumenten övervägandetalar för en samman- läggning av nämnda företag borde man ändock bedöma möjligheternatill en begränsning av förelagsvolymen. Vilka möjligheter kan det dä finnashärvidlag? Inom domänverksförvaltningen är en särskild enhetverksam, nämligen Division Nyttjanderätter. Denna division inrättades den 1juli 1979 och förvaltar i huvudsak domänverkets jordbruksfastigheter.Divisionen har i sin årsplan en redovisad omsättning för på 81,5 milj.kr. och beräknar uppnå som gått 83,5 milj. kr. I divisionschefensöversikt anförs även: "blev resultatmässigt lyckat. Detkalkylmässiga resultatet uppgick till 30 milj. kr. mot planerat 27,9 milj.kr." Divisionschefens översikt ger vid handen en god skötsel avutarrenderings-verksamheten. Det överskott som arrendefastighelerna ger,speciellt om man därvid jämför med del fåtal jordbruk som drivits i egen regi,är mycket bra. Både dessa uppgifter och arbetet i övrigt inom verksamhetentalar klart för att en helt självständig ställning borde etableras för DivisionNyttjande-rätter av domänförvaltningen. Dessutom speglar förvaltningsöversiklenen rad problem som också jordbruksnäringen i allmänhet brottas med ocharrendemarknaden i synnerhet. Jag vill därvid särskilt peka på Västra och SödraNytijanderättsförvaltningarna och där omtalade procentuella arrendeprishöjningar.Främst bör man därvid fästa sig vid vad de skriver, att "målet varit attfå en mer 'MARKNADSANPASSAD' arrendenivå". Jag vill då endast erinra omatt tillsattes arrendelagsutredningen som därvid fick till uppgift attsöka fä fram en annan och mer verklighetsbetonad arrendeprissättning än den sombetingats av bristmarknaden på arrendefastigheter med därav följandeuppskruvade resultat. Denna utrednings förslag blev sedermera också behandlat avregering och riksdag. Vid 1978/antogs lagutskottels betänkandenr 23 med anledning av prop. 183 Om ändring i arrendelagstiftningen. Riksdagenbeslöt därvid under punkt 1 i hemställan beträffande bestämmande av arrendeavgiftbl. 9 kap. 9 §; "Kan jordägaren och arrendatorn inte enas om hur storarrendeavgiften bör vara, skall avgiften bestämmas så alt den kan antasmotsvara arrenderättens värde med hänsyn till arrendeställets avkastningsförmåga,"- jag understryker detta - "arrendeavtalets innehåll och omständigheternai övrigt." Denna lag trädde i kraft . Det är alltså avkastningsvärdet på den enskildajordbruksfastigheten som enligt riksdagsbeslut skall utgöra riktmärket förprissättningen vid förlängning av avtalen och inte en mer eller mindrefluktuerande arrendemarknad. Jag får förutsätta att inte minst de publikajordägarna inser nödvändigheten av att följa beslut. Givelvisförväntar man atl avkaslningsvärdet hos dessa jordägare bör ligga till grundför alla arrendeavtal. Med stöd av det anförda får jag anhålla om kammarenstillstånd att lill industriministern få ställa följande frågor; Anserindustriministern det vara möjligt att ge nyttjanderätlsdivisionen inomdomänverket en fristående ställning? Vilka principerbör gälla för arrendeprissätlningen på domänverkets jordbruksarrenden? 9 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:256 av () till ekonomi- och budgetministernom värderingen av djurbesättning vid inkomsttaxeringen: Enligt riksdagsbeslut med anledningav skatteutskottets betänkande 1978/79:57 skall lager av djur påjordbruksfastighet värderas efter en genomsnittlig produktionskostnad fördjuren i fråga. Härigenom skall -utöver vad som motiveras av omsättningen -någon successiv beskattning av värdestegringen i en djurbesättning inle ske. Av föreskrifter taxeringframgår att verket tolkat riksdagsbeslutet så, att värdestegring skall räknaspå hela djurbesättningen, således inte bara pä omsättningsdjuren. Vill ekonomi- och budgelminislern medverka lill att debeslutade reglerna får den av avsedda tolkningen? 1981/82:257 av () till industriministernom sysselsättning åt arbetslösa med statlig lönegaranti: Hunneboverken i varett av de företag som först sattes i konkurs när Johanssongruppen på Tjörninställde betalningarna. De anställda får nu sin lön via den statligalönegarantin, men de saknar arbete. Yrkesskickliga verksladsarbetare fär därför fördriva lidenbäst de kan, trots atl de inget hellre önskar än konkreta arbetsuppgifter. Detborde rimligen gå att med lite fantasi och påhittighet ge de anställda vidHunneboverken meningsfulla arbetsuppgifter. Det skulle också innebära envettigare hantering av statliga lönemedel. Jag villdärför fråga industriministern: Förbereder regeringen några initiativ så att meningsfullsysselsättning kan skapas åt de anställda i företag där statlig lönegarantiutgår? 1981/82:258 av () till utrikesministernom de politiska förhållandena i : Utvecklingen i ingerdjup oro. Trots atl det inte saknas förutsättningar för en politisk lösning avkonflikten i fortsätter elt besinningslöst mördande. Denamerikanska regeringen har återfallit till ell urskillningslöst slöd åtauktoritära högergrupper inom regionen. För vänner måste det vara enviktig uppgift att eftertryckligt kritisera dess politik i . Motbakgrund härav vill jag slälla följande frågor till utrikesministern: 1. Hurbedömer regeringen den senaste utvecklingen i ? ,och har pä senare tid intagit liknande ståndpunkter tillkonflikterna i . Finns det några möjligheter för dessa länder attgemensamt klargöra sin inställning? Planerarregeringen att öka de svenska hjälpinsatserna till ? 1981/82:259 av () tillutbildningsministern om väderleksrapporteringen i radio och TV; flyttade från tillNorrköping 1975, och dä började man sända väderleksrapporterna i radio och TVfrån . har enligt tidningsuppgifter planerpå att flytta tillbaka väderrapporleringen till , trots att väderinformationenfrån fungerar bra och trots atl SMHL.s ledning framhållit attverksamheten bör bli kvar i . Flyttar man väderleksrapporterna frän minskarman effekterna av utlokaliseringarna . Därtill kommer atlväderleksrapporteringen blir kvalitetsmässigt sämre, eftersom det bästaunderlaget finns hos i . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till utbildningsministern; Är utbildningsministern beredd att medverka till attväderleksrapporteringen i radio och TV även i fortsättningen sker frånNorrköping? 1981/82:260 av (vpk) till utrikesministernom de politiska förhållandena i ; kommer nya alarmrapporterfrån . Den USA-stödda juntan i stoppar nu t. o. m.leveranserna av medicinsk utrustning m. m. till flyktingarna. I harenligt rapporter i massmedia delar av en hel provins formligen utplånats avmilitären. Samtidigtökar ;s militära insatser i området. Motbakgrund härav vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Är regeringen beredd att kraftfullt fördöma ;s politiki ? Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att snarastsöka lindra flyktingarnas situafion? 1981/82:261av (vpk) till utrikesministern om åtgärder mot militärregimeni Turkiel: Det torde nu inle råda några deladeuppfattningar om den turkiska militärregeringens verkliga karaktär. funniis om alt den skulle befrämja en snabb återgång tilldemokrati i Turkiel kan avskrivas. Initiativen mot juntan i har inteåstadkommit tillräckliga resultat. Ytterligare åtgärder är nödvändiga, och densvenska regeringen bör utnyttja alla möjligheter att påverka regimen i . Jag villdärför fråga utrikesministern: Vilka ytterligare initiativ kan regeringen ta för attbidra till den nödvändiga förändringen i Turkiel? 1981/82:262 av (vpk) till kommunikationsministern om vägverketskostnadsberäkningar för vägprojekt: