prot · G509138 · 1981-12-31 00:00:00 — Vikan ju inte yrka att andra länder skall avstå från det bundna biståndet, om visamtidigt verkar i motsatt riktning hemma i . Återflödet av det svenska multilaterala biståndet är någotlägre än återflödet av det bilaterala. De multilaterala institutionerna har iregel en fri upphandling, och detta speglar väl tyvärr att svenska företag intelämnat konkurrenskraffiga anbud när det har gällt upphandling. Orsaken tilldetta kan vara tveksamhet till små projekt i avlägsna länder, där företageninte har egen representation. Det kan bero på bristfälliga kunskaper omarbetsprin-ciper eller på otillräckliga ansträngningar från företagens sida attskapa kontakter med de olika organisationerna. Det bör vara både en skyldighet och en vikfig rättighetför oss i att verka för att öka kännedomen om de svenska företagensmöjligheter att leverera varor och tjänster inom ramen för det multilateralabiståndet, såväl hos de internationella biståndsorganen och dessaslokalrepresentanter som hos myndigheter. De kan ju efterfrågasvenska varor. har den vidtagiten rad åtgärder för att öka den kännedomen och den servicen till företagen. Jagkan bara peka på att det i har inrättats en tjänst som projektbevakaremed uppgift att följa upphandlingen i bl. a. UNDP och . En sådan tjänstfinns redan i . Man har också ordnat seminarier där man bjudit inrepresentanter för svenska företag och för intressenterna på den andra sidan,t. ex. de asiatiska och afrikanska utvecklingsbankerna samt , ochpå det sättet skapat en dialog. SIDA och exportråd förberedertillsammans en katalog över svenska produkter som kan vara av intresse föru-länderna och därigenom också för de internationella organisafionerna. I proposifionen finns en lång uppräkning av åtgärder föratt möjliggöra en utvidgad svensk export av varor och tjänster inom ramen fördet bilaterala utvecklingssamarbetet. Och jag tror att man den vägen - med enkraftig satsning från svenskt näringsliv och ett gott understöd frånstatsmakterna och andra myndigheter ochinstitutioner som är involverade i den svenska biståndsverksamheten - skaparett större återflöde och därmed också en gynnsammare utveckling av ekonomin ochsysselsättningen, som en biprodukt av svensk biståndsverksamhet. Föratt återgå till fallet vill jag nämna att man räknar med ett återflödedär på av den biståndssatsning som vi gör. Vi kommer att diskuteradammbyggandet i Kotmale , men beräkningar finns redan nu somvisar på ett återflöde på upp till och att ca 1 000 svenska årsarbetenskapas där . Densvenska biståndsverksamheten har alltså redan nu mycket stor inverkan somgenerator i svensk ekonomi och för sysselsättningen. Och jag tror att det ärriktigt att vi går på den inslagna vägen och aktiverar det svenskanäringslivet i större utsträckning i stället för att binda upp större delar avdet svenska biståndet. På lång sikt tror jag att det ger bäst verkan. Internationelhutvecklingssamarbete m. m. 45 () replik: Våra synpunkter på avbrytande av bistånd och återflöde kommer attredovisas senare av , RuneÅngström tog upp vår hantering av besparingarna. Vi har inte inräknatreservafionerna i anslagen. Reservationerna har vi använt för att få ettbistånd som kvantitativt inte skall behöva försämras, Idet sammanhanget vill jag gärna läsa upp vad som står i propositionen när detgäller bidrag till internationella biståndsprogram, där regeringen skriver:"Vissa bidrag kommer att finansieras genom att den ointecknade reservationenefter utgången av /82 under anslagsposten Övriga multilateralabidrag tas i anspråk," Därtar man 74,2 milj, kr, i anspråk av reservationen. Det jag möjligtvis tycker ärmärkvärdigt är att man dessutom räknar in dessa 74 miljoner i förslaget för detkommande budgetåret. Jag vet att det när det gäller finansieringen av IFC ochden gemensamma fonden är fråga om medel som man antagligen inte har hunnitflytta över. Men när det gäller t, ex. UNDP:s verksamhet i de minst utveckladeländerna använder man reservationsmedel. Jag kan inte se att detta på någotsätt skiljer sig från att använder ytterligare 50 miljoner av de ireservaionen kvarstående 95 miljonerna. Jag kan inte se någon som helstskillnad mellan regeringens och hantering av de reserverade medlen- möjligtvis då att vi inte räknat in dessa pengar i vårt förslag förframfiden, RuneÅngström ställde en fråga om krav på effektivitet. Jag hade hoppats att det avmitt anförande skulle framgå att en utvärdering har kommit till stånd på depunkter där krävt en utvärdering av biståndet. Detframgår mycket tydligt av propositionens redogörelse för länderbiståndet behöver ställa personalbistånd till förfogande. Jag hoppas att dessautvärderingar skall resultera i att man följer de krav som enligt vad man harmärkt behöver ställas på biståndet i länderna. Jag tror att både jag kan konstatera en förbättring när det gäller Internationelh utvecklingssamarbete m. m. effektiviteten,och jag tror att det till väsentlig del beror på utvärderingen. 46 () replik: Beträffande Bai vill jag säga attmoderaterna inte föreslagit att vi dag skall marschera ut från dettabygge. Tvärtom är vi med på 180 miljoner, övervägande till Bai , under detbudgetår som kommer. Men egentligen borde vi inte vara det. Vi har i flera årsagt att vi skall fullfölja vårt åtagande att bygga Bai , däremot inte åtaoss ansvaret för driften. Vad vi nu till stor del håller på med är att ansvaraför driften, nämligen att köpa massa åt Bai , och det var inte precisavsikten när avtalet kom till under underliga former. säger också att har varitkritiskt mot vissa moment i Bai . Jag kan inte minnas det. Jag måtte haglömt bort det. Jag har aldrig hört någon kritik mot från folkpartietssida. Betecknande är att när man nu skall ta intryck av en delframförda åsikter om sänker man anslaget med 20 miljoner - frånnuvarande 365 milj. kr. till 345 milj. kr. Det är inte mycket att skryta med! betalar vi alltså - jag upprepar det än en gång, förman kan inte upprepadet nog ofta, tycker jag-en miljon till Vietnam.Ändå har sagt att vid händelser och åtgärder i mottagarländerna somrubbar förutsättningarna - och är inblandat i saker och ting somnärmast liknar krigföring- måste man göra en prövning sist och slutligen i det enskildafallet. Någon sådan prövning har icke redovisats för inågot annat fall än när det gäller - icke för , icke för ,och icke för . Den prövningen har stannat på papperet. fillämpas den regeln tydligen inte alls, eftersomVietnam fortsätter att hålla trupper i och och ändå får ettbistånd som - det har jag sagt förut i dag- tillsammans med reserverade medelför nästa budgetår uppgår fill en halv miljard. Tror verkligen attdenna politik har gehör hos allmänheten? Man kan t. o. m.ifrågasätta om den har gehör i partiets landsstyrelse. 47 () replik: Jag vill först kort till sägaatt jag i mitt anförande gav en förklaring till de outnyttjade reservafionerna.Vid flera fillfällen har från moderat håll förts en argumentation som byggt påen sammanblandning mellan era besparingsåtgärder och kvarvarande reservationer.Man har pekat på att detta är vad som inte har utnyttjats och använt det somett underlag för argumentationen om besparingar. Jag har själv deltagit ipaneldebatter där denna argumentation förts. Eftersom vi varit med om attgodkänna Bai har vi enligt min mening, som jag sade i mittanförande, skyldighet inte bara att sätta skutan i sjön utan också att se tillatt den håller sig flytande. Det innebär att jag anser att vi har en skyldighetatt se till att anläggningenfungerar driftsmässigt, att man behärskar den teknologi som finns i projektet,att man har råvaruförsörjningen ordnad och att projektet i övrigt har enhygglig förutsättning att klara sig . efterlyser kritiska röster från företrädareför när det gäller Bai . Jag har själv tillhört dessakritiker - jag vet inte om godtar att jag uppträder som talesmanför . Jag vill än en gång poängtera att vi inte använder vårbiståndspolitik som ett utrikespolitiskt påtryckningsmedel. Vi måste ha somlångsiktig målsättning att hjälpen skall rikta sig till det folk som flnns imottagarländerna, inte till regimerna. Vi har vid ett flertal fillfällenutnyttjat våra vänskapliga förbindelser med till att påpeka förVietnams regering att vi ser mycket allvarligt på dess ockupafion av Kampuchea.Jag tycker att det är en riktig politik i detta sammanhang, och jag hoppas ochtror att också de svenska påtryckningarna har ett visst inflytande på Vietnamsutrikespolifik och militära strategi beträffande . Internationelh utvecklingssamarbete m. m. 48 () replik: Jag beklagar mycket om har fåttden uppfattningen att vi har räknat in reservationerna i anslaget för detkommande året. Reservafionerna använder vi därför att vi räknar med att deskall kunna ge ett sådant tillskott att biståndet kan fortsätta utan negativaeffekter. Jag fick däremot ingen förklaring på att regeringen på s.41 i budgetpropositionen har gjort en sammanräkning, där man tar beloppet frånden ointecknade reservationen och för upp det över kommande anslagsyrkanden. 49 () replik: Hur länge skall vienligt och mening hålla Bai Bang-skutan flytandeoch låta Vietnamstödet vara i stort sett oförändrat - 20 milj. kr. är ju ingenreduktion? Hur länge skall vi betala driften av Bai ? sade iett föredrag som jag åberopade i mitt inledningsanförande, att det kan röra sigom 10, 20 eller . Det uttalandet gällde visserligen inte , men detgällde i allmänhet de överenskommelser om bistånd som vi har med andra länder.Fru talar om . Och jag ställer frågan konkret:Hur länge skall vi hålla på och betala till som detta landför anfallskrig i andra länder? Veterligen har inte tagitnågot som helst intryck av den krifik som kanske har framförts i slutna kamrari Arvfurstens palats. 50RUNE () replik: Det är orimligt att kräva av mig, AllanHernelius, att jag här i bänken skall kunna ange det antal år som behövs föratt hålla skutan Bai flytande. Jag har angivit som målsättning att viskall ge projektet en Internationelh utvecklingssamarbete m. m. rimligchans att klara påfrestningarna i den ekonomiskt kärva värld som omger även . Den målsättningen borde räcka för att skallkunna göra en bedömning av min ståndpunkt. Det är viktigt att vi ser till inte bara att anläggningenär färdig när det gäller byggnader och maskiner utan också att den fungerar.Det är ju det innersta syftet med denna biståndsverksamhet. I den polifiska delen har jag redan lämnat en förklaringoch behöver inte upprepa den. På fråga finns ett svar ipropositionen under denna anslagspost. 51STURE (): Jag vill dröja vid densocialdemokratiska motionen nr 395, där vi har tagit upp frågan om biståndetfill och , denna torterade kontinent som underårhundraden varit och är utsatt för en grov och hänsynslös exploatering avkolonialister och den moderna tidens imperiebyggare. Vi anser att våra krav i motionen ligger väl i linje medden svenska biståndspolitiken och att de kan bidra till en gynnsammareutveckling i dessa länder. I utskottet har samtliga partier varit överens om attsvenska biståndsmedel bör inriktas på , för ett bredare samarbete medDominikanska republiken och samt för humanitärt bistånd till Latinamerika.Det är onekligen en positiv utgångspunkt, men däremot går meningarna starktisär beträffande nivån på våra insatser i denna del av världen. En gång upplevde det gamla hur gick i spetsen förfrihetssträvandena, men med sorg i hjärtat har vi nu fått uppleva hur våraförväntningar djupt har svikits. Under Carteradministrationens tid inleddes en vissavspänning som motsågs med förväntningar, medan den nuvarandeReaganadministrationen söker kväva denna utveckling genom inblandning imilitära och ekonomiska engagemang, som understödjer reaktionära regimer. Många ledamöter i denna kammare tillhör den generationsom, med rätta, beundrade insatser mot fascismen och nazismen under andravärldskriget. Vi minns också hur generösa insatser gjordes för att få detsönderslagna på fötter. Detta blev ett påtagligt bidrag i kampen fördemokratin och motverkade det missnöje och den desperation som alltid varitgrogrunden för kommunistiska maktsträvanden. Vår sympati ersattes dock snart aven djup besvikelse över den hänsynslöshet som under vissa skeden iefterkrigstiden kommit att prägla uppträdande. måsteupplevas som en svår belastning, som har sitt ursprung i en kortsynt amerikanskutrikespolitik. Likheterna mellan de båda supermakterna i umgänget med desmå grannstaterna blev allt påtagligare. I öst hade man en gång panslavismenoch i väst Monroedoktrinen. Skrämmande resultat av denna historiska bråte kan alltjämtavläsas på världskartan. Många småstater har fått betala dyrt förstormakternas De svenska biståndsinsatserna, i detta fall iCentralamerika och , har skett och sker i förhoppningen om att nå framtill de många nödlidande människorna. Kan dessa insatser medföra att deförtryckta folken på återfår sin självständighet och åter kan rätapå ryggarna, ligger detta väl i linje med en framåtsyftande biståndspolitik. Hade beredvillighet att bistå de utsattafolkgrupperna kommit lika klart till uttryck i Lafin- och som iEuropa , hade utvecklingen i stora delar avvärlden blivit betydligt gynnsammare ur demokratisk synpunkt. skräms de härskande i av sociala revoltrörelser ochkallar alla frigörelsesträvanden för kommunism, trots att de orättvisor somfrihetsrörelserna söker bekämpa fanns långt före den storabolsjevikrevolutionen. Det borde stå klart även för att man, om man villundvika en onödigt lång och hänsynslös kraftmätning mellan diktatur ochdemokrati i , måste lära sig att leva med befrielserörelser. Ett av de länder som kommit i blickpunkten under senare årär . Vi vet att där finns en intensiv vilja att komma till tals medoch få en önskvärd normalisering i umgänget med . Detta har kommit tillklart uttryck vid samtal med representanter för helt nyligen.Situationen var en gång likartad i , som också ville hålla en dialog igång, innan den amerikanska handelsbojkotten omintetgjorde den möjligheten.Utvecklingen i har också en del att lära om vad som kan ske omkortsiktiga intressen får vara avgörande. Utvecklingen i är mot denna bakgrund av stortintresse. Det finns många exempel på hur den unga sandinistregimens målmedvetnaarbete med att utrota analfabetismen inneburit stora framgångar. En sådanutveckling borde inte heller vara skrämmande för Reaganadministrafio-nen. , som har flerpartisystem, upprätthåller mycketvänskapliga förbindelser med, förutom vårt land och övriga nordiska länder,, och bland de västeuropeiska länderna. Nicaraguahar också mycket goda relationer till , med vilket land ett kreditavtalhar tecknats . Det intygas att även har spelat enbetydande roll under det svåra skede som befinner sig i. I den svenska biståndsdebatten brukar framförasförhoppningar om att de länder som mottar svenskt bistånd borde utvecklas idemokratisk riktning. Det är sant att det inte är lätt att hitta sådana länder,och det som sker i visar att utvecklingen till demokrati är fylld avstora problem. Jag blev onekligen mycket förvånad, när jag lyssnade påAllan inlägg här . Han beskrev utvecklingen iNicaragua såsom jämförbar med vad som sker i andra länder, där yttrandefrihetensitter mycket trångt. Tvärtom har det ju framgått av det resonemang som vi idagarna har haft med representanter för att man uppenbarligen strävarefter en ökad demokrafisering i landet. Jag harhär ett pressmeddelande från arbetsmarknadsminister Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationellt utvecklingssamarbete m. m. Eliasson.I fredags hade han ett samtal med arbetsmarknadsminister , ledare för liberala partiet. I pressmeddelandet sägerarbetsmarknadsminister att "samarbetet mellan liberala partiernai världen kan stärka utvecklingen mot demokrati och fri ekonomi iNicaragua". eftersträvar fria val och arbetar nu fram en nyregeringsform. Man måste dock börja från grunden, då landet helt saknarfolkbokföring. Somoza - representanten för den störtade förtryckarregimen -omvaldes utan någon som helst kontroll. vet vi att Nicaraguasintresse för även omfattar möjlighet att få teknisk hjälp att klara deframtida valfrågorna i demokrafiskt acceptabla former. Det gäller bl. a. föross så självklara saker som att ordna folkbokföringen. Det är länder med ensådan utveckling som vi har all anledning att ge vårt stöd. Det vore en tragikom försöken att skapa en demokrati omintetgjordes på grund av att etableradedemokratier ställer sig likgiltiga inför dessa ansträngningar. Det får heltenkelt inte ske. Mot den bakgrunden går vi i den socialdemokratiskamotionen längre i våra yrkanden än de borgerliga och kommunisterna gör. Detsocialdemokratiska biståndsanslaget till uppgår till 75 milj. kr.för /83. I fråga om ramarna för ett bredare samarbete medDominikanska repubhken resp. föreslår vi anslag med 20 milj. kr. När det slutligen gäller insatserna för humanitärt biståndfill föreslår vi socialdemokrater en höjning av anslaget till 100milj. för nästa budgetår. Regeringen har i sin proposition nöjt sig med attföreslå 50 milj. kr. för detta ändamål. Om beloppet överskreds, var meningenatt ta medel ur katastrofbiståndet. Detta fann vi socialdemokrater omotiverat,och jag vill i likhet med uttala min glädje över att vi iutskottet kunde nå enighet med mittenpartierna om att tillstyrka detsocialdemokratiska förslaget beträffande det humanitära biståndet tillLatinamerika, vilket innebär en fördubbling jämfört med propositionen, alltså100 milj. kr. Det har ofta omvittnats att hjälpbehoven på denna blodigakontinent är enorma. Enbart i krävdes inte mindre än 16 300dödsoffer såsom följd av inbördeskriget. 900 000 flyktingar, därav 360 000barn, har lämnat sina hemorter. Av dessa lider minst 200 000 av undernäring.Detta är endast några exempel. Listan kunde göras längre såsom bevis på att detfinns fullgoda skäl för att följa det socialdemokratiska förslaget. Vi är medvetna om svårigheterna att kanalisera enbiståndsinsats av denna omfattning så att den når de verkligt behövande människorna.Vi utgår emellertid från att biståndsmyndigheterna med engagemang och arbetsinsatsergör allt för att de anslagna medlen kommer att nå fram till de verkligtbehövande människorna. Med det anförda yrkar jag bifall till desocialdemokratiska reservationerna och i övrigt bifall till utskottetshemställan. 52STEN (): I den moderata motionen 932 har vi gjort ensammanställning av den procentuella fördelningen av anslagna medel på SAREC:s -styrelsen för u-landsforskning-fem huvudområden. Av anslagna medel faller 18 %på forskningssamarbete med , på forskningssamarbete mellanu-länder, på internationella forskningsprogram, på svensku-landsforskning och på administration. Av medlen till forskningssamarbete med går knappt44 % till gruppen minst utvecklade länder. Bland forskningsområdena fårexempelvis jordbruk . Forskningssamarbete mellan prioriterarLatinamerika av medlen, medan får och . Inomämnesområdena får jordbruk , ökenbildning 1,, fysik och kemi 21,samtekonomisk och social forskning . Konsultgruppen för internationell jordbruksforskning får21 % av anslaget till internationella forskningsprogram. Endast ett av deminst utvecklade länderna, , berörs direkt av denna forskning. Svensk u-landsforskning är uppsplittrad på områden somutvecklingsteori och samhällsvetenskap av anslaget, teknik ochindustrialisering och jordbruk och landsbygdsutveckling ,varav endast hälften kan betecknas som ren jord- och skogsbruksforskning.Hälso- och näringsforskning får samt utbildning och kommunikafion . Med den här torra uppräkningen av en del avdet statistiska materialet ur modon 932 har jag avsett att ge en sammanfattandebild av SAREC:s verksamhet, speciellt då i vilken utsträckning denna berörjord-och skogsbruksforskning. Det är inom dessa områden nyckeln till världssvältensproblem går att finna. De minst utvecklade ländernas behov är ytterst jordnära.Mest påtagligt brister tillgången på vatten och bränsle. Ur denna aspekt är detframträdande hur i SAREC:s hittillsvarande verksamhet forskning inriktad på enutveckling av egna naturresurser intar en alltför undanskymd plats. Metodiskt upplagda tvärvetenskapliga undersökningarrörande ökenspridningens orsakssammanhang är ej föremål för stöd i någon högregrad. Hydrogeologisk forskning brister speciellt i vad gällergrundvattenbalansen. Sker tillrinningen i samma takt som utpumpningen, ellertär man på ett grundvattensförråd som bildats under helt andra hydrologiskaförhållanden än de rådande? Det är frågor vi bl. a. bör ställa oss i vårtarbete inom vattenprogram. Det viktiga sambandet mellan vegetation ochnederbördsklimat är ett vitt fält. Enligt instruktion åligger det SAREC att stödjaoch utveckla forskning av betydelse för . Denna uppgift förutsätterett nära samarbete med SIDA och en samordning av båda dessa biståndsorgansverksamheter för att ge högsta effekt åt ansträngningar som skall föra oss Internationelh utvecklingssamarbete m. m. Internationelh utvecklingssamarbete m. m. närmare degrundläggande målen för svenskt utvecklingssamarbete. Samstämmigheten är total i uppfattningen att denviktigaste frågan för utvecklingsansträngningarna är en ökadlivsmedelsproduktion. För att åstadkomma en sådan krävs ingående kännedom omresp. lands naturliga förutsättningar samt kunskap om denna naturs antropisktförorsakade förändringar. Häri inbyggda problem möter SIDA i sinfältverksamhet, och SIDA bör genom stöd från SAREC finna en väg fill entillämpbar lösning. Omvänt kan SAREC genom forskningsstöd ge en vetenskapligtsäkrad grund för att SID A-insatserna får bestående verkan. Utan dennaömsesidiga samverkan är risken stor för att gjorda insatser innebär hjälp förstunden men fillskapar än större problem än de ursprungligt rådande. SAREC:s verksamhet och därav vunna erfarenheter måste ledatill prioriteringar av vissa forskningsområden. Där dessa ännu ej kommit attuppfattas som synnerligen angelägna av mottagarlandet är det SAREC:s uppgiftatt hävda gjorda prioriteringar och genom information vinna berört u-landsintresse för och medverkan på området i fråga. Den i mofion 932 gjorda sammanställningen av SAREC:sverksamhet, med fördelning på olika ämnesområden och slag av mottagarländer,visar att samordningen inom svensk biståndsverksamhet kanytterligare förbättras, att stödet åt de minst utvecklade länderna bör ges en ökadprocentandel av anslagna medel samt att starkare tonvikt bör läggas på forskning som direktsyftar till ökad livsmedelsproduktion och annan areell produktion i de minstutvecklade länderna. Den sammanfattande bedömning som dessa tre att-satser geruttryck för pekar på att SAREC:s verksamhet inom det vidsträckta ekologiskaområdet måste ges större tyngd än vad som framgår avorganisationens anslagsframställning, SIDA-biståndets betydande satsning påvatten- och markförsörjningsfrågor inrymmer problem som utskottet håller försannolikt måste uppmärksammas i den internationella forskningen. SAREC har idenna utveckling en vägledande roll att spela. Hemställan i motion 2035, yrkande 5, om översyn ochutvärdering av SAREC:s verksamhet motiveras såväl av vad som framgår av imotion 932 gjord analys som av SAREC:s egen uppfattning. I sin nuvarande form har SAREC varit verksam ,som beredningsorgan , Gjorda erfarenheter gör att SARECsystematiskt granskar och utvärderar pågående verksamhet. Detta är ettvälgörande inifiativ. För riksdag och regering kvarstår dock behovet att vinnainsikt om huruvida verksamhetens utformning i övergripande sammanhang följerden uppdragna politiska målsättningen med medföljande krav på samordning ocheffektivitet. Detta är en uppgift för regeringen. Jag vill med hänvisning till det anförda yrka bifall fillmotion 932 samt till yrkande 5 i motion 2035. I avvaktan på resultatet av regeringens utvärdering avSAREC:s verksamhet föreslås i motion 2035, yrkande 11, att medelsanvisningenlåses vidinnevarande års nivå, innebärande . En oförändradanslagstilldelning är väl motiverad för att man under en konsolideringsperiodskall kunna vinna ökad effektivitet och samverkan. Behovet av besparingar utgörsamtidigt ett motiv för åtgärden.