prot · G50945 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid utformningen av det framtida fartygsunderhållel måstede krigsorga-nisaloriska kraven samt behoven för utbildningen i fred beaktas.Samtidigt måste kostnaderna för fredsunderhållet minskas för att möjliggöra enkrigsorganisatorisk förnyelse. Underhållsbeläggningen vid Karlskronavarvetkommer enligt gällande planer att minska, även om nuvarande principer förunderhållets regionala fördelning behålls. Även1978 års försvarskommilté har framhållit att underhållskostnaderna måsteminskas avsevärt och att denna minskning måste påbörjas. För att ytterligare minska underhållskostnaderna har ipågående utredningar diskuterats möjligheten att koncentrerafartygsunderhållel till . Denna fråga övervägs f. n. i regeringskanslietmed hänsyn till dels de krigsorganisaloriska kraven och den fredslidaverksamheten, dels de regionalpolitiska konsekvenserna. underhållsutredning kommeratt få i uppdrag att även överväga möjligheterna atl i framliden förlägga enstörre del av fartygsunderhållel till . Innan utredningen lagt framsina förslag, vilket beräknas ske , är jag inte beredd att uttalamig i denna fråga. 20MARGOT (); stad anlades efter ettdiktat av ,som då fann attSveriges örlogsflotta var i behov av en av sydlig skärgård väl skyddad isfrihamn. Dessa skäl är, såvitt jag och många med mig inom både marinen och dencivila verksamheten förstår, inle förändrade utan kvarstår. Det är tydligenbara chefen för marinen som med sitt säte i visar en tydlig och klarvilja all på olika sätt utarma och försvaga örlogsbasen i dels genomde - del måste man säga - styrande direktiv mot som han ger sinutredning, dels genom sina förhastade uttalanden. Kort sagt:Vi har i inte speciellt mycket förtroende för chefen för 45 marinenefter dessa olika turer. Jag villmed denna lilla inledning tacka försvarsministern för svaret. positivtalt försvarsministern i slutklämmen av sitt svar säger atl man skall utredamöjligheterna att förlägga en större del av fartygsunderhållet till Qfunderhållet . Det är ju det jag efterlyser i min andra fråga. , y marinens fartyg Karlskronavarvels underhållsavdelning skall dock förstutsättas för en minskning av sin verksamhet. Det är inte speciellt bra, därföralt om man minskar underhållsverksamheten för mycket blir det svårt för dentekniska avdelningen att fungera i fortsättningen. Det behövs en fullgodteknisk service för marinens fartyg, och det krävs en kvalificerad personalinom olika områden för att mobiliseringsberedskapen skall kunna upprätthållas.Sjunker beläggningsnivån för mycket, kan man inte upprätthålla den beredskapen. Som jag sagt tycks chefen för marinen helt ha låstsig för att styra över huvuddelen av det underhållet till . Det ärmycket märkligt, eftersom så sent som fattade beslut om atlKarlskronavarvet skall arbeta med underhåll och nybyggnader av fartyg.Vi kommer i inte att finna oss i atl chefen för marinen sätter sigöver det beslutet. Jag skulle nu vilja ha ett klarläggande av försvarsministernom inte också chefen för marinen är skyldig alt rätta sig efter riksdagensbeslut. Dessutom är detta ställningstagande frän chefen för marinen helt istrid med den uppfattning som kommendör har - denne ansvararför örlogsbas . Enligt vad jag har inhämtat från kommendör en centralisering av fartygsunderhållel till felaktig. Det innebär atlkustflottan ej får godtagbart tekniskt stöd och en acceptabelunderhållssäkerhet inom det södra övningsområdet. Något sådant ställningstagande som MargotHåkansson här åberopar finns inte. Chefen för marinen har uttalat vissasynpunkter i ärendet, men något ställningslagande har inte gjorts. Del pågår två utredningar på detta område. Den ena är 1980års underhållsulredning, som har lämnat det delbetänkande jag åberopade i mittsvar. Den får nu tilläggsdirektiv och kommer att slutredovisa sitt arbetesommaren 1982. Den andra utredningen är en arbetsgrupp, som är tillsaltför atl studera underhållsfrågor. Den gruppen har i sin tur lämnatunderlag till underhållsutredning. Jag är medveten om, , attKarlskronaområdet i betydande grad är beroende av arbetstillfällen inomförsvarssektorn. Det är också därför som vi lämnar tilläggsuppdraget tillunderhållsutredningen. De regionalpolitiska frågorna måste naturligtvis vägasin här, men jag vill ändå tillfogaalt de regionalpolitiska problemen i inte enbart 149 får ses som en försvarsfråga. De måste ocksåuppmärksammas av t. ex. industriministern och arbetsmarknadsministern. Tisdagen den 8 decemberl981 Om underhållet av marinens fartyg 22 (): Det är naturligtvis litet svårt ibland - inteminst för de olika personalorganisationerna vid marinens verkstäder, förkommendören och övriga ansvariga i - atl rikligtveta hur myckel utredningar som måste tiljsältasför alt klargöra de härproblemen. Chefen för marinen har ändå gått ul i massmedia och klart uttalatalt han anser att det mesta av underhållsverksamhelen skall förläggas tillMuskö. Det är vi djupt oroade för, och det är också personalorganisationerna iKarlskrona. Det har sagts mig atl åtskilligt av det arbete som utförspå läggs ut på entreprenad. Det betyder väl att man där har svårt att fåarbetskraft. Det är rikligt all inte regionalpolitiska skäl skall liggatill grund för försvarspolitiska åtaganden, men de här två sakerna sammanfallerju. Det är av både försvarspolitiska och regionalpolitiska skäl viktigt attKarlskrona får ha kvar underhållsverksamheten och helst utöka kapaciteten. Jag vill fråga försvarsministern: Hur skall man kunnaminska underhållskostnaderna, som försvarsministern säger i svarel, om manskall förflytta marinens slridsfartyg från till för underhåll?Del kostar åtskilligt i förflyttningskostnader. Enligt beräkningar som jag harsett skall det kosta . aft förflyfta en Spica-bål och . altförflytta en patrullbåt för underhåll. Del kan väl inte vara specielltekonomiskt! 23 FörsvarsministernTORSTEN : Herr talman! Som säger måste man väga inbåde försvarspolitiska och regionalpolitiska synpunkter innan man fattar besluti detta ärende. Jag försäkrar alt så också kommer alt ske. 24 (); Jag lackar för del svaret. Eftersom det så tydligt framgår av vad försvarsministernhär har sagt och av de tilläggsdirektiv som avses lämnas - jag tackar för dem;de är myckel viktiga för - atl både försvarspolitiska ochregionalpolitiska skäl talar för att en stor del av underhållet av marinensfartyg måste ligga kvar i , förutsätter jag att så kommer atl ske iframliden. skulle jag vilja säga atl del är oerhört viktigtför de människor som arbetar vid underhållsverkstäderna i alt dennafråga snabbt får sin lösning, så att de får arbetsro. Det är viktigt förarbetets utförande. När det gäller tidpunkten för ett beslut villjag säga alt vi måste avvakta utredningens betänkande. Som jag har meddelatkommer det . Överläggningen var härmed avslutad. 6 SSvar på fråga 1981/82:143 om skyldigheten för unga jordbrukare att fullgöravärnpliktstjänstgöring har frågat mig om det ärmöjligt alt ge unga bönder med eget jordbruk generösare möjligheter tillanstånd och - efter - befrielse från värnpliktstjänstgöringen,eller om det finns några andra möjligheter atl underlätta unga, ensamståendejordbrukares situation. Jag delar uppfattning atl det ärnödvändigt att vi har ett fungerande jordbruk även under avspärrning och ikrig. Ett motsvarande krav måste gälla också för en rad andrasamhällsfunktioner. Behovet av arbetskraft för dessa uppgifter tillgodoses närdel gäller värnpliktiga genom uppskov från militär tjänstgöring under beredskapoch krig. De problem som unga jordbrukare ställs inför i samband medgrund- och repetitionsutbildning liknar de problem som många andranäringsutövare m. fl. kan få i dessa situationer. Om en värnpliktig-kan visaatt värnpliktstjänstgöringen skulle vålla väsentlig olägenhet i hans arbeteeller bereda honom eller någon nära anhörig till honom väsentliga svårigheterkan han beviljas anstånd med att börja tjänstgöringen. Anstånd beviljas förhögst i sänder. En värnpliktig kan - om del flnnssynnerliga skäl -befrias från värnpliktstjänstgöring. Reglerna beträffandeanstånd och befrielse från värnpliktstjänstgöring i fred tar inle hänsyn tillden bransch som den värnpliktige är verksam inom ulan ser till vilkaölägenheter som värnpliktstjänstgöringen vållar den enskilde eller hansanhöriga. Gällande regler ger möjlighet alt ta hänsyn till allaomständigheter som berör den enskilde. I praktiken får många ensambrukareanstånd medgrund-eller repetilionsutbildning. Detta torde bero på atlensambrukare ofta kan påvisa alt värnpliktstjänstgöringen medför väsentligasvårigheter för dem. I delta sammanhang vill jag nämna atl värnpliklsverket,statens jordbruksnämnd, och Lantbrukarnas riksförbundsamarbetar i frågor om bl. a. jordbrukares förutsättningar all fullgöra grund-och repetilionsutbildning. Tisdagen den 8 december1981 Om skyldigheten för unga jordbrukare att fullgöravärnpliktstjänstgöring 27 (); Tack för svaret på frågan! Anledningen till min fråga är främst ett fall i bynBörtnan i . En ung pojke där började sedanbruka sina gamla morföräldrars gård. Han har bl. a. skaffatsig en kreatursstam av god kvalitet. Svaret som jag nu har fåll visar, tycker jag, påförståelse för problemen. Jag vill först be statsrådet kommentera upplysningenom samarbetet mellan värnpliklskontorei. jordbruksnämnden och LRF. Finns detnågra erfarenheter från del samarbetet, och finns det några konkretaexempel på bra lösningar som man gemensamt har kommit fram till? Skersamarbetet i fasta former? Är försvarsministern beredd atl personligen engagerasig i de Tisdagen den 8 decemberl98I Om skyldigheten för unga jordbrukare att fullgöravärnpliktstjänstgöring problemsom onekligen finns och som är annorlunda i lanlbrukarbranschen än på andrahåll, speciellt om man har djur att sköta? Ingen människa skall väl behövasälja sina djur för att göra värnplikten? En person som har ett annat jobb harjobbet kvar efter värnpliktstiden. För lantbrukarna är det inte lika enkelt.Man ställer inte undan levande varelser för alt göra värnplikten och hämtar demnär värnplikten är gjord. Den aktuelle lantbrukaren i Börtnan i vill inlesmila undan sin plikt i försvaret, men han vill försöka få en lösning som gördet möjligt atl anpassa värnpliktstjänstgöringen till sin civila situation. Delligger nära till hands att jämföra med de hänsyn som las till t. ex.elitidrottsmän för atl underlätta för dem att göra sin värnplikt. Det enskilda fall som tar uppär jag självfallet förhindrad alt yttra mig om. frågade vad som har blivit fruklen avsamarbetet mellan värnpliklsverket, statens jordbruksnämnd,och . Denna samverkan inleddesganska . Diskussioner pågår om vilka former man skall kunna finna. Jagutgår emellertid från att t. ex. på allt sätt kommerall framhålla de speciella problem som lantbrukarna utan tvivel har - på denpunkten är och jag helt överens. Dessa problem gäller inle bara grundutbildningen utanockså fullgörandet av repetitionsulbildningen. Beträffande den sistnämndautbildningen kan värnpliktiga lantbrukare numera efter ansökan krigsplaceras ihemvärnet som frivilliga hemvärnsmän, om de militära myndigheterna medger det.Närmare bestämmelser om detta finns i hemvärnskungörelsen. Värnpliktig som ärkrigsplacerad i hemvärnet som frivillig hemvärnsman inkallas inte tillrepetilionsutbildning då han är krigsplacerad i hemvärnet. För attstå kvar i hemvärnet måste vederbörande dock fullgöra utbildning under minst 20timmar . Jag har velat påpeka denna möjlighet. 29 (); Jag tackar för det senaste inlägget. Jag menargivetvis inle alt försvarsministern häri kammaren skall lösa problemet för enenskild person. Men det handlar inte bara om denne, utan det är enprincipfråga. Det samarbete soin har inletts mellan värnpliklsverket, statensjordbruksnämnd och hälsar både jag och många andramed tillfredsställelse, och vi hoppas alt något konkret och bra kan komma ut avdet. Jag tror att just lanlbrukarbranschen är speciell. Dethandlar också om så få fall alt man bör kunna ta särskilda hänsyn till densituation som en djurhållare har. 30Försvarsministern ; Nr 45 Jag vill upprepa vad jag tidigare sade. att jag är helt den införståddmed de speciella problem som finns för värnpliktiga lantbrukare, i decemberl9Sl särskilt om man har djur som ju måste passas morgon ochkväll. Man kan inle_ varaborta och då och då resa hem till gården. Det finns emellertid också andra yrkesgrupper som kanåberopa stora ef. m-inn iordbru-problem atl göra sin värnpliklsulbildning.Om man bedömer en speciell jg-g m fullsöra yrkesgrupp annorlunda än andra,blir del svåra avvägningsproblem. Jag har värnnliktstiäiist-själv t. ex.stött på förhållandena för många egenföretagare som också har väldigt svårt attgöra värnplikten och vara borta hemifrån. Det är alltså svårt alt i det härsammanhanget göra en avvägning mellan olika yrkesgrupper. 31 (): Jag är helt införstådd med alt del är svårtalt göra den avvägning försvarsministern talar om, men gällde det alltsålantbrukare. Jag förslår atl avvägningen också där kan vara svår, men med denerfarenhet som försvarsministern själv har av lantbruk tror jag att han kanförstå vilka ekonomiska problem del handlar om. Om man, som pojken i Börtnan, har kreatur och eventuelltmåste slakta sina djur eller sälja dem, kan man inle i ett senare skede fåsamma kvalitet på kreatursstammen som man hade på den man var tvungen att görasig av med. tror jag att myndigheterna på hemmaplan försöker görasill bästa för atl hjälpa den här unga duktiga lantbrukaren, men enligt minmening är det nödvändigt alt man på högsta nivå tar initiativ och hjälper tillatl komma till en bra lösning, inle bara för den här pojken utan för många isamma situation. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Föredrogs och hänvisadesMotionerna 1981/82:158-160 till arbetsmarknadsutskottet 8 S Föredrogs men bordlades återFinansutskottels betänkanden /82:3-12 belänkande1981/82:13 9 S Föredrogs Konstitutionsutskottetsbetänkande /82:15 om kyrklig beredskap (prop. 1981/82:12) Utskottets hemställan bifölls. 10 §Riksdagens beslutanderätt på ockuperat område beslutanderätt på ockuperat område Föredrogs konslitutionsulskottetsbelänkande /82:16 om ändring i regeringsformen (prop. 1981/82:52). 32 (vpk): En ockupationsmakt har givetvis intresse avalt söka ge sken av atl olika åtgärder tillkommer i laglig ordning. Den har ettintresse av atl utnyttja valda organ. Det är ett sätt alt söka legalisera eninkräktares verksamhet. Att begränsa en ockupationsmakts möjligheter alt utnyttjavalda organ för sina intressen är angeläget. Därom torde stor enighet råda.Vissa bestämmelser i grundlagen har detta syfte. Del kan dock ifrågasättas omdessa bestämmelser är tillräckliga. Grundlagberedningen föreslog att varken ellerkrigsdelegalio-nen skulle få fatta beslut på ockuperat område. Föredragandestatsråd ansåg del dock tveksamt alt helt förbjuda sådana offentliga organ atlverka på ockuperat område. Situationen är nu den att ett sådant förbud gällerför krigsdelegalionen, medan för gäller alt inget ärende får avgöraspå ockuperat område, såvida inle minst tre fjärdedelar av ledamöterna deltar iavgörandet. Dessutom är befogenheter också begränsade. Kan della anses vara ett tillräckligt skydd för atl enockupationsmakt inte skall kunna utnyttja ? Även om tre fjärdedelar ärnärvarande kan en majoritet tvingas eller förmås alt gå ockupationsmaktensärenden. Vad som närmast aktualiserat en förändring i gällandebestämmelser är farhågor för att en ockupationsmakt skall kunna utnyttjasystemet med ersättare för riksdagsledamöter för alt samla det antal ledamötersom krävs för atl skall få falla beslut på ockuperat område. Redan del förhållandel atl regeringen funnit skäl allföreslå en ändring som innebär alt i antalet dellagande ledamöter ej skallinräknas ersättare som utövar uppdrag som ledamot pekar på svagheter inuvarande bestämmelser. Del kan finnas skäl till tveksamhet inför sådan uppdelningmellan ordinarie ledamöter och ersättare. Vad är del 1. ex. som säger allordinarie ledamöter bättre skulle stå emot påtryckningar från enockupationsmakt än deras ersättare? Del finns risk för att den som hamnat nästintill valbar plats ses som mindre pålitlig än den som valls. En sak som heller inle uppmärksammats i propositionen äratt regeringens ledamöter inte så sällan rekryteras ur . Statsrådenhar då ersättare i . Dessa tjänstgör ofta under lång lid, men de ärfaktiskt ersättare och kommer alltså inle alt räknas in i antalet deltagandeledamöter. Även för talmannen finns ersättare som utövar uppdraget somriksdagsledamot. Systemet med ersällare kan dock öka möjlighclerna för enockupationsmakt all manipulera, och det bör förhindras. Vpk har väckt en motion med anledning av regeringensproposition. Vi godtar den föreslagna ändringen utifrån synsättet alt varjemöjlighet för en ockupationsmaktatt utnyttja valda organ bör stoppas. Brister i gällande Nr 45 bestämmelser,liksom olika oklarheter, gör dock att vi föreslagit förnyad den prövningav frågan om beslutanderätt över huvud laget skall tillkomma g deceniberl981 riksdagenpå ockuperat område. Del förhållandet alt grundlagberedningen intogståndpunkten alt varken beslu-riksdagen eller krigsdelegalionenskulle få falla beslut på ockuperat område, tanderätt på ocku-medanpropositionen stannade vid att förorda särskilda majoritetsregler för neråtområde , talar för en ny prövning av frågan. Skälen för och emot deolika ståndpunkterna hos grundlagberedningen och dåvarande regering ochriksdag bör på nytt vägas mot varandra. De nu aktualiserade problemen medersättarsystemet är ytterligare ett skäl för att se över hela frågan. Konstitutionsutskoltet anser att vpk-motion nr 97 ärbesvarad, med hänvisning till alt föredraganden anfört att frågan om eventuellåtergång till grundlagberedningens förslag bör övervägas ingående i lämpligtsammanhang. Denna justitieministerns ståndpunkt var känd när vi skrevmotionen. Utskottet har inle anfört något utöver propositionens innehåll. HarKU på något sätt försäkrat sig om att denna översyn kommer till stånd utanalltför stort dröjsmål? Vilka skäl finns att dröja med översynen? Vilket lämpligtsammanhang avser justitieministern? Är det möjligt alt pröva denna fråga isådan ordning all eventuella förslag kan antas som vilande årsval? Dessa frågor bör besvaras av justitieministern ellerkonstilulionsutskollets företrädare. Det kan vara viktigare än alt ställa ettyrkande om bifall till motionen, mot utskottets ståndpunkt atl den är besvarad.Jag avstår därför, herr talman, från att framställa särskilt yrkande. Del avgörande är alt åtgärder vidtas som begränsar enockupationsmakts möjligheter att utnyttja valda organ. Del folkmotstånd enockupationsmakt måste mötas med skulle tjäna på alt ha den valda delen avlandels statsmakt som en symbol för sin kamp och skall inte löpa risken atl seden som ett organ under en ockupationsmakt. 33 (): Som framgick av anförande ärsyftet med det nu aktuella förslaget atl försvåra för en ockupationsmakt atlmed hjälp av ersättarsystemet manipulera sammansättning i en förockupationsmakten önskad riktning. Det är väl inle så troligt all något sådantskulle lyckas. Ersättarna är ju lika goda svenskar som de ordinarie ledamöterna. Utskottethar trots detta enhälligt tillstyrkt propositionen i ärendet. jaguppfattade rätt, så har inte heller vpk någonting emot den föreslagnaändringen, även om framförde några kritiska synpunkter,bl. a. vad gäller frågan om hur man skall definiera begreppet Jag kan nämna atl den frågan var uppe till diskussion i konslilutionsulskoilel.men vi beslöt efter överväganden atl hålla fast vid |5S Den andra frågan som tar upp är onekligen mer beslutanderätt på ockuperat område Den gäller alltså om över huvudtaget skall kunna besluta på ockuperat område. Här verkar det som om NilsBerndtson hade sin uppfattning ganska klar. Jag är inle så säker på att jagutan vidare kan instämma i den uppfattningen. Det finns nämligen erfarenhetersom talar mot och erftirenheier som talar för beslutanderätt isådana här situationer. Erfarenheterna från t. ex. tyskarnas ockupation avDanmark visar alt det var till gagn för de danska medborgarna atl man så längesom möjligt kunde hålla de egna demokratiska organen i gång. Det är således inte givet atl man skall gå på den linjesom tycks förord;i. I propositionen sägs att denna fråga ytterligare skallövervägas. Detta har utskottet hänvisat till vid sin behandling av vpk;smotion. säger att detta uttalande i propositionenvar väl bekant när vpk skrev sin motion. Då kan man ju frågasig varför vpkskrev motionen över huvud laget. Del yrkande vpk framför i motionensammanfaller ju med det löfte som justitieministern gett i propositionen. Denna fråga kommer alltså atl övervägas ytterligare. Jagvill för min del inte på förhand på något sätt la ställning till om det bör blien förändring eller ej. Alldeles uppenbart är väl all något förslag till åretsriksdag, som efterlyste, inte kan komma i fråga. Vi har ju vissaregler för förslag om förändringar i grundlagarna, regler som visat sig i andraärenden medföra vissa komplikationer. Jag yrkaralltså bifall till utskottets hemställan. Slutligen vill jag, herr talman, uttrycka den förhoppningen,alt bestämmelserna om hur vi skall handla vid ockupation, hur de än utformas,aldrig skall behöva tillämpas. 34NILS (vpk); Atl del ligger ett problem i all olikavärdera dem som invalts till och dem som slår närmast i lur all trädatill har också bekräftat i sill anförande. Atl ersättare förstatsråd och talman också kommer all omfattas av de föreslagna begränsningarnaunderstryker atl denna lösning kan ha sina brister. Vi har dock - det har rätt uppfattat -trots detta godtagit regeringens förslag om denna åtgärd för all beskära enockupationsmakts möjligheter atl manipulera. Ingen har alltså motsatt sig deföreslagna förändringarna. Man får väl också dra den slutsatsen av , att alla tycks vara beredda all företa en översyn av bestämmelserna.Vad som skiljer oss åt är alt vpk önskat klarare besked om när denna översynkommer att ske. Jag har inle redovisat en definitiv ståndpunkt huruvidaman skall gå på grundlagbcredningens förslag eller på del beslutade ibörjan på 1970-lalel. Det finns säkert skäl för och emot bådegrundlagberedningens förslag och gällande bestämmelser. Vad del gäller ärall dessa skäl skall vägas mot varandra. Utifrån eu sådan prövning får man taställning til! om det som gäller skall gälla även i fortsättningen, eller omen ändring är befogad. Den frågan slår inte till avgörande . Vad det nuhandlar om är hur Nr 45 snabbi en sådan prövning skall komma till stånd. Jag menarfortfarande alt det hade varit önskvärt alt konstiiuiionsutskol- g december1981 tet gått längre än atl åberopa vad justitieministernanfört i propositionen som sitt svar på motionen. Jag är inle övertygad om all delskulle varit helt Riksdasens beslu omöjligt alt års valkunna överväga frågan. Men jag noterar tanderätt på ockii att både vadjustitieministern anfört i propositionen och vad som netxit områdeunderslrukils av konstitulionsulskoltets företrädare ändå innebär atl frågeställningarnakommer atl övervägas, om än inte i den takt som hade varit önskvärd för atleventuella förändringar skall kunna tillämpas inom en snar framlid.Grundlagsförändringar kan som bekant ta lång lid. om förslagen till sådana inteframläggs vid rätt lidpunkt. Jagvill dock säga att huvudfrågan, såsom jagredan anfört, är alt alla möjliga ålgärder vidlas för all hindra enockupationsmakt från atl utnyttja valda organ för sina intressen. 35 (): Vi är säkerligen eniga om inriktningen atl viskall försöka förhindra en ockupationsmakt från atl utnyttja lagliga organ försina syften, liksom i förhoppningen om atl del aldrig skall inträffa en sådansilaation som denna lagstiftning tar sikte pä. Men jag tror atl det vore felall dela upp ersättarna i olika grupper. Det skulle nämligen, enligt NilsBerndlsons eget resonemang, innebära all man försvagar skyddet. Del betyder så atl säga sänker ribban, och det bör man frän egnautgångspunkter inte göra.