prot · G509114 · 1981-12-31 00:00:00 — Möjligheterna till provanställning och yrkesintroduktionkommer också att kunna få en positiv effekt för de arbetshandikappade. De fåren möjlighet att visa vad de duger till. Socialdemokraterna har genomgående fört en politik somskulle ha medfört ytterligare svåra påfrestningar på vår ekonomi. Detbetänkande vi nu behandlar är ett exempel i en lång rad på hursocialdemokraterna inte kan eller vill inse att ytterligare statlig expansionenbart skulle försvåra våra ekonomiska problem och medföra att vi överförde enännu tyngre skuldbörda till kommande generationer. Vi skulle få ännu svårareatt hävda oss på världsmarknaden och därmed få ännu svårare att ökasysselsättningen för såväl handikappade som icke handikappade. Vad som måste prioriteras är inte i första handytterligare statlig spendersamhet utan en kritisk granskning av deutbetalningar som görs och en effektivare användning av medlen. Därmed kan viåstadkomma ett bättre resultat av de insatser som görs. Det är enbart genom en politik som leder till balans iekonomin och konkurrenskraft på världsmarknaden som vi kan skapa varaktig ochtrygg sysselsättning för alla. Jag yrkar bifall tillde moderata reservationerna nr 24 och nr 26 samt avslag på desocialdemokratiska reservationerna. 87MARGIT ODELSPARR (c); De frågor vi behandlar här i riksdagen- problemen på arbetsmarknaden och svårigheterna att upprätthållasysselsättningen - är av utomordentligt stor betydelse för den enskilde.Arbetet är av avgörande betydelse för människornas livssituation. Att ha ettarbete innebär gemenskap med andra människor och ekonomiskt oberoende. självkänsla; man upplever att man betyder något isamhället. Att drabbas av arbetslöshet kan vara helt förödande ochleda till isolering, psykiska problem och passivisering. Särskilt allvarlig ärsituationen för de unga om de får börja sitt yrkesverksamma liv med att gåarbetslösa. De åtgärder som vidtas för att skapa sysselsättning ärdärför en mycket god samhällsekonomisk investering. Vi befinner oss nu i ensituation med ökade svårigheter att upprätthålla sysselsättningen. I detta lägekrävs åtgärder av olika slag, och regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder föratt stärka ekonomin, öka konkurrenskraften i industrin och komma till rätta meddet besvärliga läget på arbetsmarknaden. Vi har ett läge där hela Europabefinner sig i en svår lågkonjunktur med i många fall mycket högre arbetslöshetän vår. Det är på den marknaden vi skall försöka exportera våra produkter.Därför är jämförelsen viktig. Vilken regering som än sitter vid makten rår deninte över dessa förhållanden. Därför är det viktigt med kraftfullaarbetsmarknadspolitiska insatser som komplement till de ekono-misk-politiskaåtgärderna. Stora insatser har gjorts. Ingen socialdemokratiskregering har gjort sådana satsningar som de borgerliga regeringarna gjort underslutet av på att upprätthålla sysselsättningen. Uttalanden om attregeringen medvetet skulle arbeta för att skapa arbetslöshet faller därför påsin egen orimlighet. Aldrig skulle någon från komma på tanken attbeskylla socialdemokraterna för att medvetet ha drivit en arbetslöshetsskapandepolitik , när vi hade lika hög arbetslöshet som . Enbred politisk enighet har rått kring målsättningen om full sysselsättning.Denna målsättning står fast även med dagens försämrade arbetsmarknadsläge. Jag tycker, i likhet med , att det är glädjandeatt vi kan föra en nyanserad debatt angående arbetsmarknadspolitiken. Jag skall nu gå in på att kommentera några av dereservationer som är fogade till arbetsmarknadsutskottets betänkande1981/82:21. I reservation 7 yrkar på en höjning avstarthjälpsbeloppen för att stimulera till en ökad yrkesmässig och geografiskrörlighet och därigenom åstadkomma ökad industrisysselsättning. Utskottetframhåller att betydande förändringar i reglerna och villkoren förflyttningsbidrag gjordes . a. gjordes bidragen dåskattefria. Avsikten med flyttningsbidragen är att kompensera den arbetstagaresom tvingas flytta från hemorten för de merkostnader som flyttningen medför.Såsom framgår av arbetsmarknadsutskottets betänkande 1980/81:21 hararbetsmarknadsministern påpekat att flyttningsbidragen inte bör göras såförmånliga att de blir en stimulans för människor att flytta. Moderaternasförslag skulle enligt min uppfattning kunna leda till en ny flyttlasspolitik,och det vill vi från sida inte medverka till. Jag övergår nu till att kommentera de socialdemokratiskareservationerna 10, 11 och 12, som berör arbetsmarknadsutbildningen, I reservation 10 yrkar socialdemokraterna attarbetsmarknadsutbildningen skall beräknas omfatta 120 000 deltagare, vilketinnebär en ökning med 10 000 deltagare i jämförelse med regeringens förslag.Utskottet godtar regeringens förslag och hänvisar till att medel kan anslåssenare om det skulle föreligga behov av ökad volym förarbetsmarknadsutbildning. Under /81 deltog totalt 95 800 personer iarbetsmarknadsutbildning, vilket var ca 45 000 färre än AMS ursprungligen haderäknat med. Arbetsmarknadsministern framhåller i budgetpropositionen att detfinns olika orsaker till att kapaciteten inte helt utnyttjats. a. fått ökade möjligheter att erbjuda yrkesutbildning. AMS har ävenfått i uppdrag av regeringen att redovisa vad som krävs för ett utökatresursutnyttjande inom arbetsmarknadsutbildningen och vilken planering somfinns för utbildningen under /83. Med hänsyn till denutbildningskapacitet som faktiskt utnyttjats inom arbetsmarknadsutbildningentorde regeringens beräkning om 110 000 deltagare vara väl avvägd. I reservation 11 begär socialdemokraterna att AMSverksamhet med utbildningsinsatser för medelålders och äldre kvinnor utvidgasspeciellt i de delar av landet där förvärvsfrekvensen bland kvinnorna är låg. Arbetsmarknadsutbildningen har stor betydelse när detgäller att öka kvinnornas möjligheter till sysselsättning och för att främjajämställdheten på arbetsmarknaden. Som utskottet framhåller finns det ingahinder för AMS att anordna sådan verksamhet som socialdemokraterna önskar.Utskottet påpekar även att förberedande teoretiska studier kan erbjudas vidfolkhögskolor och inom den kommunala vuxenutbildningen. Den socialdemokratiska reservationen 12 behandlarsvenskundervisningen för invandrare inom arbetsmarknadsutbildningen. Ireservationen krävs att svenskundervisningen utvidgas dels genom att kravet påefterföljande yrkesutbildning slopas, dels genom att vid behov utbildningen kanförlängas och gälla mer än f. n. högst . Kunskaper i svenska språket är av utomordentligt storbetydelse för invandrarnas möjlighet att få arbete. Samhället gör därför storainsatser för att ge invandrare svenskundervisning. Förutom attsvenskundervisning för invandrare ges i samband med arbetsmarknadsutbildningkan sådan undervisning erbjudas också inom den kommunala vuxenutbildningen,vid flyktingförläggningarna och från studieförbundens sida. Utredningen om svenskundervisning för invandrare harnyligen avlämnat ett betänkande där det föreslås att en ny utbildning förinvandrare skall inrättas. Utskottet anser att någon ändring i nuvarande reglerinte bör göras i avvaktan på ett ställningstagande till utredningens förslag. Socialdemokraterna reserverar sig också på några punkterbeträffande beredskapsarbetena. I reservation 14 sägs att planeringen förberedskapsarbetena bör inriktas mot en volym om 7 miljoner dagsverken. Vidarekräver socialdemokraterna en redovisning från regeringen angående den aktuellaplaneringsberedskapen och medelsbehovet för beredskapsarbetena. Utskottet godtar den av regeringen beräknade volymen om4,5 miljoner sysselsättningsdagar. Denna beräkning är konjunkturneutral, och ombehov skulle föreligga finns möjlighet att utnyttja finansfullmakten.Beträffande yrkandet om planeringsredovisning hänvisar utskottet tillden redogörelse som presenteras i budgetpropositionen. Jag vill i dettasammanhang även erinra om min motion angående en mera långsiktig bedömning avutvecklingen på arbetsmarknaden från AMS sida, som behandlas i dettabetänkande. I skilda sammanhang görs prognoser för utvecklingen pålängre sikt inom områden av betydelse för sysselsättningen. Jag anser att detskulle vara värdefullt om AMS kunde göra en sammanvägning av den informationsom tas fram på olika håll om den framtida ekonomiska utvecklingen. Denna kundesedan ligga till grund för bedömningen av det framtida behovet av nyaarbetsmarknadspolitiska medel. Utskottet har ställt sig positivt till syftet imin motion, och det noterar jag med tillfredsställelse. Regeringen föreslår vissa ändringar avbidragsbestämmelserna för beredskapsarbeten. Dessa avvisas av socialdemokraternai reservation 15. Utskottet tillstyrker regeringens förslag, som innebär enökad inriktning mot dagsverksbilliga arbeten. Vidare maximeras tiden förberedskapsarbeten inom tjänstesektorn för att få till ståndstörre omsättning på personer i beredskapsarbeten. ökade möjligheter till aktiva planeringsinsatser. Med det anförda får jag, herr talman, yrka bifall tillreservationerna 5, 8 och 25 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. Idetta anförande instämde (). 88GÖREL (); I sitt betänkande 1981/82:21 avvisararbetsmarknadsutskottet ett förslag från i motion 840, attfler deltidsarbeten skall främjas av sysselsättningsskäl. Ett förslag att dela på heltidstjänster i det enda syftetatt skapa fler arbetstillfällen på deltid kan vi inte tillstyrka, men viinstämmer i utskottets uppfattning att ett flexibelt arbetsliv med möjlighetatt välja hel- eller deltidsarbete ger stora fördelar såväl för den enskildearbetstagaren som för samhället. Genom deltidsarbete kan den enskilde anpassa sin arbetstidefter den egna situationen under olika perioder av livet. En kortare arbetstidger mer tid för familj, hobbyverksamhet, organisationsliv, studier etc.Datoriseringen ger oss nu också helt nya möjligheter till ett flexibeltarbetsliv. Från industrins synpunkt kan det vara önskvärt med ettflexibelt arbetstidsuttag för att få ett högre kapacitetsutnyttjande ochdärmed högre produktivitet. Deltidsarbetet är koncentrerat till ett fåtalyrkesområden, dominerade av kvinnlig arbetskraft. Det är enligt minuppfattning önskvärt att det skapas möjligheter att arbeta på deltid inom deflesta yrkesområden. Detta är inte minst ett angeläget jämställdhetskrav. Ocksåmännen bör ges möjligheter att genom att arbeta deltid ta en större del avansvaret för hem och familj. Genom en spridning av deltidsarbetet till fleryrkesområden underlättas dessutom för kvinnorna att komma in på dessamer mansdomi-nerade yrkesområden. Deltidsarbete, förkortad arbetstid och tjänstledighet förbarnomsorg är exempel på åtgärder som har underlättat för kvinnor att komma inpå arbetsmarknaden och att stanna där även med barnomsorgsansvar.Deltidsarbete har därför bidragit till minskat ekonomiskt beroende och ökatsjälvförtroende för kvinnor, ett självförtroende som ofta har naggats som hemarbetande. Ungefär en fjärdedel av alla förvärvsarbetandekvinnor och män arbetade deltid enligt . av dedeltidsarbetande var kvinnor. Deltidsarbetet förekommer i många varierandeformer och bygger ofta på direkta överenskommelser mellan arbetstagare ocharbetsgivare vid sidan av gällande avtal med fackföreningarna. Brist på samstämmighet mellan arbetsinsats och socialaförmåner kan vara problem för de deltidsarbetande jämte brist på kännedom om desociala konsekvenserna, framför allt i pensionshänseende. Så t. ex. nekas densom arbetar mindre än i genomsnitt medlemsskap iarbetslöshetskassa. En sådan särbehandling av den deltidsarbetande gör givetvishans eller hennes situation otrygg. har i sitt presenteradebetänkande föreslagit att såväl en kortare generell arbetstid som ett flexibeltarbetstidsuttag över livscykeln skall utredas. Förslaget är föranlett bl. a.av att så många människor önskar kortare arbetstid, särskilt dåbarnen är små. Man vill ha mera tid för sina barn. En generellarbetstidsförkortning kan emellertid komma att minska möjligheterna förmänniskor med vårdansvar att anpassa sin arbetstid så som de önskar. Dessutomär det väl tveksamt om vi inom överskådlig tid kan tillåta oss denstandardhöjning som en generell arbetstidsförkortning innebär. I en undersökning rörande deltidsarbetet i somgjorts av m. fl. a. att familjecykeln har enavgörande betydelse för valet av deltid eller heltid och att nästan helaökningen av deltidsarbetet hänför sig till den grupp som uppgersig inte vilja ha heltid utan föredrar deltid - för att få mer tid förfamiljegemenskap. Som lärare har jag testat mina vuxnaelever - elever - om deras önskemål beträffande familjebildningkontra yrkesarbete, om de vill vara hemma eller ej. Under alla dessa århar jag samfällt fått svaret; både - och. Både vara hemma och få njutaav småbarnsåren, men sedan inte ha nackdel i karriären av att ha ägnat de årenåt barnen. Föräldrar vill ha tid för barnen och känner att detta är viktigt förbarnen-och för dem själva. Så starka önskemål från de unga föräldrarna böruppmuntras. Visserligen finns nu möjligheten att reducera sin arbetstid per dag när man har små barn, men uppenbarligen tycker många ändåatt tiden med barnen blir för kort och tiden för barnen på t. ex. en barnstugaför lång. Det harförundrat mig att man inte i samhällsplaneringen har tagit konsekvensernaav de kunskaper vi har om hur barn utvecklas och hur mycket barn orkar med avnya intryck vid olika åldrar. Barnet utvecklas i förhållande till sin omgivningsuccessivt genom att först fästa blicken, sedan upptäcka sig själv och däreftersin närmaste omgivning. Först omkring treårsåldern har barnet begrepp ommänniskorna omkring sig som individer. Barnet präglas av sin vårdare, mammaförst, pappa sedan. De första årens uppbyggnad av känsloband och tillit äroerhört viktiga. Modern är utan tvekan den viktigaste personen för det spädabarnet. Ett spätt barn blir stressat av för många ljud och för många personeromkring sig . Det förmår inte ta till sig alla intryck.Men när barnet är väcks dess intresse för andra barn - och för vuxna- och det har behov av att leka med andra barn. Då bör detta behov av stimulanstillmötesgås t. ex. i barngrupper i barnstuga, familjedaghem eller annanbarngruppsverksamhet. Barnet orkar endast gradvis vidga sin värld och ärberoende av en stabil, kontinuerlig relation för att utvecklas positivt. Delånga dagarna i barnstuga är omvittnat negativa för barnet. Kunskaperna om hur barn utvecklas socialt ochintellektuellt finns givetvis hos sociala myndigheter och blandbarnomsorgspersonal. Man försöker också motverka negativa effekter genom att t.ex, ha e« vårdare per barn och genom mycket små grupper. Men personal flyttar,tyvärr ganska ofta, och känslobanden med barnet bryts, ibland med svåra följderför barnet. Föräldrar finns emellertid som regel alltid. De känner ochvet att ju mer tid de har för barnet desto bättre är det. Därför försöker derätta sin arbetsinsats efter barnets behov. I avvaktan på att kunna göra det ekonomiskt möjligt försmåbarnsföräldrar att vara hemma , t. ex. genom envårdnadsersättning, måste man från samhället vara positiv till kvinnors ochmäns strävanden att hinna med och orka med både barn och arbete. Därför bördeltidsarbete främjas - inte för att öka antalet arbetsplatser, som ärmotionärens motiv och som också anförts av arbetsmarknadsministern somskäl för att vara positiv till deltidsarbete, utan av skäl som jag nuredovisat. Så länge vi inte kan ekonomiskt tillmötesgå önskemålet omvalfrihet i valet mellan hem och arbete, så länge bör vi vara positiva till ochgöra det mera rättvist för dem som kämpar för att räcka till både för sina barnoch för att klara en försörjning. Det är också att vi i diskussionenoch i planeringen talar om och mer utgår från barnens behov. Jag yrkar bifall till de moderatareservationerna 24 och 26 och i övrigt till utskottets hemställan. Kammarenbeslöt att förhandlingarna skulle fortsättas . 12 §Anmäldes och bordlades 1981/82:180Försäkringsrörelselag, m, m. 1981/82:186Ändring i sekretesslagen (1980:100), m, m, 1981/82:189Ändring i datalagen (1973:289) m, m. 1981/82:190Ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Nr 114 '""' den 1981/82:194Upphävande av vissa äldre författningar i anslutning till en , -i iqo2 1981/82:202 Höjning av skatten på alkoholdrycker, m, m. Arbetsmarknads- politiken 13 § Anmäldes ochbordlades 1981/82:2394av m. fl. Ansvarighetför närradio (prop. 1981/82:92) 1981/82:2395 av 1981/82:2396av m. fl. 1981/82:2397av m. fl. 1981/82:2398av m. fl. 1981/82:2399av m. fl. 1981/82:2400av m. fl. 1981/82:2401av m. fl. 1981/82:2402av och 1981/82:2404av m. fl. 1981/82:2406av och 1981/82:2407av m. fl. 1981/82:2408av m. fl. 1981/82:2409av m. fl. Samordnaddatapohtik (prop. 1981/82:123) 1981/82:2410 av i Kumla och Ann-CathrineHaglund 1981/82:2411av m. fl. 1981/82:2412av och Ändring iutlänningslagen (1980:376), m. m. 1981/82:146) 1981/82:2413 av och 1981/82:2414av m. fl. 1981/82:2415 av och tredje vice talmannen (prop, 1981/82:156) 14 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1981/82:331 av (vpk) tilljordbruksministern om skogsgödslingens effekter på lavar; I en slutrapport frånnaturvårdsverket, utförd av , redogörs föreffekter av skogsgödsling på kvävefixeran-de lavar, I rapporten konstateras att"samtliga undersökta kvävefixerande lavar dör av behandling medammoniumnitrat. På stora delar av barrskogsbärande marker utgörlavarnas fixering den dominerande eller en av de dominerande källorna tillbiologiskt fixerat kväve och är av samma eller större storleksordning somsumman av samtliga övriga kvävetillskott. Man kan förutsätta att enåterkolonisation av lavar tar mycket på grund av deras långsammatillväxt. För lavarnas del innebär våra rön att risk för utrotning av samtligakvävefixerande lavarter torde föreligga vid kvävegödsling av skogsmark. Riskenomfattar hela arealen intensivt brukad skog i landet, dvs. merparten av vårskogbärande areal." Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till jordbruksministern; Avser jordbruksministern vidta några åtgärder i anledningav vad som framkommit i denna forskningsrapport? 1981/82:332 av () till kommunikationsministern om kontrollen vid biltransport av virke: Flottningens upphörande i de flestaälvarna har lett till omfattande biltransporter av timmer och massaved. Tyvärrhar många åkeriägare anledning till oro och osäkerhet inför de oftaförekommande kontroller och vägningar av virkeslasterna som länspolisernaverkställer. Detta sker även vid transporter på de mest hållbara vägarna ochunder vintern med meterdjup tjäle. Även relativt måttliga övervikter kanförorsaka åkaren böter och, vid en upprepad överlast, detflerdubbla bötesbeloppet. Detta förhållande medför dessutom att bilarnaskapacitet icke utnyttjas och att fraktkostnaderna ökas. Med hänvisning till det anförda vill jag till statsrådetställa frågan om han vill medverka till att dessa oformligheter kan minskas. 1981/82:333 av () till ekonomi- ochbudgetministern om återbetalningen av mervärdeskatt till utomnordiska turister: Utländska turister som gör inköp iSverige har rätt att vid utresan få tillbaka den moms som man erlagt. Villkoretär att varan förs ut ur . har i anvisningar omskattefri varuförsäljning till utländska turister m. fl. angivit de krav som bör ställas påinnehållet i intyg vid försäljning till person bosatt utanför . Intygetskall styrka att köparen i nära anslutning till leveransen utför varan urlandet. RSV har också angivit de krav som bör ställas på en intygsgivare föratt denne skall kunna godkännas. Vid i godtas enligt uppgiftatt kontrollen och återbetalningen av mervärdeskatt sker i bl. a. Västtyskland.Det kan ifrågasättas om det är skäligt att intyg och kontroll som berättigartill restitution av mervärdeskatt förläggs till annat land. Med anledning av det anförda hemställer jag att tillbudgetministern få ställa följande fråga: Avser budgetministern vidta åtgärder, så att kontrollen avoch återbetalningen av mervärdeskatt till utomnordiska turister inte får ske iland utanför ? 1981/82:334av () till utbildningsministern om privatsjöbefälsutbildning, m. m.: startade treStockholmsrederier en privat sjöbefälsutbildning som kallas Stockholmssjöfartstekniska skola. Man har börjat med styrmansutbildning. Den diskussionsom fördes kring besluten i att följa regeringens tidigare förslag omneddragning av utbildningen, som då motiverades med en överdimensionering, ochriksdagens beslut kan inte leda till annan slutsats än att privata grupper meddenna åtgärd "går runt" ett beslut som fattat på förslag avregeringen. Dessutom utnyttjas ju i viss utsträckning den kommunalavuxenutbildningen, vilket väl också innebär att statliga resurser utnyttjas. Med hänvisning till detta vill jag frågautbildningsminister ; Kan utbildningsministern redogöra för hur regeringen serpå denna sjöbefälsutbildning av styrmän som bedrivs och anordnas av vissarederier i , samt för hur det för dagen ligger till med den avriksdagen beslutade flyttningen av navigeringssimulatorn frän tillGöteborg? 1981/82:335 av () till statsrådetUlla Tilländer om möjligheterna till särskild prövning och förkortadstudiekurs; De metoder som använts i Djursholmssamskola för att förbättra elevernas möjligheter till högre betyg har väcktstor uppmärksamhet. Hur anser statsrådet att möjligheterna till särskildprövning och förkortad studiekurs skall användas inom skolväsendet? Nr 114 15 § Kammaren åtskildes . , "''em