prot · G509170 · 1981-12-31 00:00:00 — Problemen återfinns självfallet i hög grad i skogsnäringenoch skogsindustrin, vidare inom branscherna kemi, aluminium ochbyggnadsmaterial. Därutöver koncentreras problemen i allt större utsträckningtill , där flera tusen arbetstillfällen kan gå förloradeunder , framför allt då inom de nämnda branscherna. Dessutom kvarstårproblemen i övriga länsdelar som i kommun, i och i , Vi menar att det är av största vikt attVästernorrland inte tappar ytterligare arbetstillfällen inom industrin. Och vihar i vår motion ställt frågan om vi från nationell synpunkt klarar bördan avytterligare ett krislän. Svaret borde vara ett givet nej. Jag vill ta min egen kommun somexempel. Det gäller min mofion 2351 om placering av kommun i stödområdeB, Anledningen till motionen är att vi står mitt uppe i strukturrationalisering med avskedanden inom den tunga industrin somföljd. Den tunga industrin har ddigare varit vår styrka i sysselsättningen.Propositionens förslag, att vi nu skulle hamna helt utanför stödområdena,betraktar jag närmast som en katastrof. När jag skrev modonen hadevi 800 arbetslösa, är vi uppe i över 1 100 personer, som är direktarbetslösa. kommer ytterligare omkring 350 personeratt friställas. Med anledning av den redovisade bakgrunden anser jag deträtt och rikdgt att kommun placeras i stödområde B. Jag ansluter mig tills-reservationen om att övriga kommundelar i länet som ligger lågt placerasåtminstone i stödområde D i enHghet med motion 2352 - om landet över huvudtaget skall vara indelat i stödområden, vilket jag ändå tycker, hade vänligheten att yrka bifall till minmotion. Jag ställer mig bakom detta yrkande. 94HANS (): Låt mig inledningsvis kommentera två av desocialdemokratiska reservationerna, nämligen nr 10 och 38. I den socialdemokratiska partimotionen 2352 föreslås atten detaljerad plan för oljeersättning skall upprättas. Det råder allmän enighetom att vi bör försöka bringa ned behovet av import av olja- och göra det genom användning av inhemska bränslen. råder emellertid enviss osäkerhet om hur detta skall ske. Det skulle därför vara av stort värdeför dem som är eller tänker bli verksamma på området om det fanns en plan förhur det skaH gå till. Här skulle också betydande sysselsättningsdllfällen kunnaerhållas. Få områden kan erbjuda så personalintensiv verksamhet och ge såtydlig och avkastning som åtgärder inom energiområdet. Det är motden bakgrunden obegripligt att utskottets borgerliga majoritet avstyrker ettförslag om att berörda myndigheter i samråd med kommunerna skulle få i uppgiftatt sammanstäHa en projektreserv inom energiområdet. Utskottet avstyrker mofionen med hänvisning fill ad detingår i arbetsmarknadsverkets normala uppgift att upprätta en projektreserv. Jag kan verifiera det påståendet och därtill vitsorda attarbetsmarknadsverket lägger ned betydande arbete på denna uppgift, i gottsamarbete med kommunerna. Men det gäller här ett område där osäkerheten är stor,anvisningarna oklara och kunskapen otillräcklig. Nog skulle det ha haft stortvärde om en systemafisk genomgång och en sammanställning av ursysselsättningssynpunkt lämpliga projekt kom till stånd. Det skulle ocksåkunna få stor regionalpolitisk betydelse. Jag ber därför att få yrka bifallfill reservafion 10. I reservafion nr 38 behandlas en fråga med direktanknytning till vad fidigare sagts. Det gäller proposifionens förslag om attlokaliseringsstöd skall kunna utgå till flisanläggningar. Det är av ytterstavikt för vår skogsindustri att den vedråvara som kan användas där inte tas ianspråk för andra ändamål. Skogsindustrin har betydande svårigheter att fåsitt råvarubehov täckt till men både för sysselsättning och exportinkomster.Först när formerna har fastställts för hur utnyttjandet av vedråvaran skallregleras kan det enligt vår mening bli aktuellt med lokaliseringsstöd. Vi hardärför föreslagit att sådana anläggningar skall tillståndsprövas avlänsstyrelsen. Vi förordar vidare att fillståndsprövning enligt 136 §byggnadslagen skall ske beträffande kommunala planer för introdukfion avinhemska bränslen. Intill dess att beslutat i enlighet med vad häranförts anser vi att lokaliseringsstöd icke skall utgå tiH flerflisanläggningar. Jag berdärför att få yrka bifall fill reservation nr 38. Jag tänker ägna resterande del av mittanförande åt problemen i . Då utskottet, såväl i föregående års betänkande som i detvi behandlar, visat en viss förståelse för länets situafion och då en förvarje år allt bättre statistik finns att tillgå för den intresserade skall jagförsöka fatta mig kort. minskade folkmängden i länet med över 900personer. Det var sjätte året i följd folkmängden gick ner. har viminskat med 2 700 personer eller . Samfidigt har folkmängden i riket ökatmed . Minskningen föregående år var den största hittiHs och den största ihela landet. Samtliga kommuner i länet har fått vidkännas en nedgång. Värst harOlofström drabbats som tappat av sin folkmängd. Orsakerna till länets besvärliga situafion är att söka ifrämst tre omständigheter. För det första har länet en relafivt hög industrialiseringoch en mindre andel anställda i servicesektorn än riksgenomsnittet. De senasteårens dåliga industrikonjunkturer har drabbat vår industrisektor hårt ochservicesektorn har icke kunnat erbjuda nya arbeten. Dessutom har regeringen successivturholkat och kommunernas ekonomi, vilket gör att inte heller dekan bygga ut sin verksamhet. För detandra är en betydande del av länets industri verksam på områden där det teknologiskasprånget inom elektroniken fått allvarliga konsekvenser. Det gäller L MEricsson och alldeles särskilt. Övergången från mekanisk produktionfill elektronisk produktion har tagit bort långt mer än 1 000 arbetsfillfällen. Fördet tredje har vi i länet haft två varv, och , bådastatliga och ingående i Svenska Varv. Sölvesborgsvarvet har redan lagts ned ochKarlskronavarvet skall reduceras med 500 personer. Uddcomb - ett annat statligtföretag - har egentligen mest byggnader och hamnanläggningar kvar, därför attantalet anställda har mycket starkt reducerats. Allt detta är illa nog, mentill följd av någon outgrundlig visdom har man därtill reducerat annan statligverksamhet mer i än i något annat län. ökade den statliga sysselsättningen i . IBlekinge minskade den . Det var det enda län som fick vidkännas enminskning. Även den som tror sig om att ha god vilja kan inte gärna påstå attett regionalpolitiskt handlande präglat statsmakternas behandling av länetunder senare år. blev vi i vårt lilla län av med 4159 industriarbetsfillfällen.Vi har visserligen 12 670 kvar, men för 1 191 av dessa pågår förhandlingar omavsked. Vid nästa regionalpoHfiska debatt har kanske de 12 000 blivit 10 000. Vi.har under dessa år blivit av med sysselsättning motsvarande två Öresundsvarv -för att nu endast göra en jämförelse med vår sydligare granne, Ijanuari 1982 hade vi den näst högsta arbetslösheten per ledig plats i riket,hade 32, 25, Jämdand 19, 19, 18 ochMalmöhus 18. Endast hade en högre ungdomsarbetslöshet. Förden kunniga krets som tiU äventyrs lyssnar på mitt anförande behöver jag intehär ge någon omfattande beskrivning av vad den antydda UtveckHngen betyder fört. ex. kommuner och landsting och för ålderssammansättningen i länet. Vi harredan nu landets högsta landstingsskatt och inget s. k. finansiellt överskottatt skicka till budgetministern. Antingen måste landsdnget höja skatten med 62öre eller också får verksamheten bantas med ytterhgare arbetslöshet som följd. Jaghoppas dock att budgetministern skall skicka över litet extraskatteutjämningsbidrag från de medel som han har satt undan härför. Detligger givetvis nära tiH hands att mot bakgrund av vad som här har redovisatsbegära att skall ingå i något av stödområdena. Nog har vi mer än deflesta kvalifikafioner härför. Men vi kan inte göra hela till ettpermanent stödområde, även om det nästan kommer att behövas om de senaste årensutveckHng skall pågå ett tag tiH. Därtill kommer att jag, även om våra problemstatistiskt sett är värre än i skogslänen, inte vill förneka attskogslänen har mer djupgående och allvarligare problem att brottas medän vi har. behandlade regionalpolitiken, föreslog utskottettvå ting som vi väntade oss mycket av. skulle fram till nu få åtnjuta stöd enligtbestämmelserna för stödområde 4 med undantag av sysselsättningsstödet, ochlokaliseringsansökningar från länet i övrigt skulle behandlas med generositetoch inte vara bundna till bestämmelserna för stödområde 1. Tveklösthar beslutet om redan haft positiva effekter, trots att dettillämpats bara . Den anbefallda generositeten i övrigt har ivarje fall varit svår att dokumentera. Utskottet återkommer och uttalar pås. 160 i betänkandet att ställningstagande beträffanderegionalpolifiskt stöd bör äga fortsatt gilfighet i den mån det inte stridermot utskottets förslag i övrigt. Jag utgår från att det inte gör det. Det voreganska orimligt om propositionens verkliga innebörd vore ett hinder för tillämpningenav de bestämmelser som arbetsmarknadsutskottet har föreslagit ochriksdagen har antagit. Utskottetsförslag beträffande är både bra och nödvändigt. Det har självklartinte varit möjligt att komma till rätta med problemen på den korta fid somhittills stått till förfogande sedan föregående års beslut. Utskottet passadesamtidigt på att erinra om att en prioritering av sydöstra vidlokalisering av statlig verksamhet skall ske enligt tidigareuttalande. Det hade naturligtvis varit bra, om vad jag här redovisat angåendeutskottets ställningstagande hade givits regeringen fill känna. Så sker nuinte. Jag utgår emellerfid från att betänkandet läses i industridepartementetoch att, när vi kommer till industridepartementet härnäst, generositeten skallmöta oss redan i dörren. Vi skaU också ligga väl framme, kan jag försäkra, medplaneringen för att kunna ta emot den statliga verksamhet som rimligen bordefölja på utskottets erinran i denna del. Jaghar således inget yrkande att ställa beträffande i detta sammanhangutan nöjer mig med förhoppningen att arbetsmarknadsutskottets uttalande skaHnå ända fram. 95 (vpk): Här tillämpas löpandebandsprincipen med alla talare på en rad. Förett år sedan diskuterades vid en Hknande debatt som situafionen påarbetsmarknaden bl, a, i . Bilden var då dyster, I dag- ett årsenare - är bilden än dystrare i fråga om läns arbetsmarknad.Regeringens representanter pratar och pratar, allt medan arbetslöshetssiffrornasfiger i allt snabbare takt. JagskaU avstå från att räkna upp vad som har hänt i mitt län under det senasteåret. Det finns dokumenterat i kammarens protokoll genom de debatter som jaghar haft med industri- och arbetsmarknadsministrarna. Däremot vill jag gärnaredogöra i korthet för vad som kommer att ske i länet under den närmaste fiden, LM har lagt varsel för 180 personer i och 85 i - dettai två kommuner som redan drabbats mycket hårt av personalminskningar ochindustrinedläggningar. Massafabrikeni utanför håller på att avveckla sin verksamhet,Forsbackaverken, som ägs av den rika Kinneviks-gruppen, riskerar att läggasned, Marmaverkensmassafabrik utanför skall läggas ned. massafabrik, också iSöderhamns kommun, befinner sig i farozonen. och i Hoforsfortsätter att minska antalet anställda. Jagskulle kunna fortsätta uppräkningen av nedläggningshotad industri i länet. Heladenna negativa process sker utifrån privatekonomiska vinstintressen.Koncentration och kapitalexport är kännetecknen för den s. k. strukturrationaliseringi länet som bedrivs av de två storfinansfamiljerna 'ochStenbeck-Klingspor. Dessa två finansfamiljer kontrollerar och dominerar störredelen av näringslivet i . Offrenför denna kapitalistiska rovdrift och koncentration är kommuner och människor. Utskottetsmajoritet vill inte ändra på makt- och ägarförhållandena. För min och för vpk:sdel är det naturhgtvis så att vi anser att vi kan överlåta åtstorfinansen att klara jobben åt människorna. Det är ju dessa krafter somslängt ut hundratusentals människor i arbetslöshet. Omman menar allvar med parollen om allas rätt till arbete, då bör man också klartdeklarera att detta kan åstadkommas endast under förutsättning att samhället,dvs. regering, riksdag, kommuner, landsting och olika fackliga organisationer,har ansvaret för en industrialiseringsplan för bl. a. som iförsta hand bygger på en vidareförädling av länets råvaror och halvfabrikat. Någraav följande områden skulle kunna utvecklas och innebära tusentals nya jobb: Ökningav bostadsbyggandet i länet och landet skulle göra att man fick fart på länetsträ- och snickeriindustrier. Ensatsning på länets torvtillgångar skulle bidra till att minska länets ochlandets oljeimport och dessutom skapa nya jobb i direkt torvbrytning. Detskulle dessutom ge länets verkstadsindustri säker produktion och garanti för deanställda. Tillvaratagandeav länets skogsavfall skulle ge hundratals nya jobb och också spara energi ochminska ner på oljebehovet. En utbyggnad av länets hamnar genom ökad kustsjöfartger nya jobb, spar energi och innebär mindre belastning på miljön. Enupprustning av de äldre vattenkraftverken i länet skulle också betyda nya jobboch bättre utnyttjande av vattenkraften. Vidarebör regeringen vidta åtgärder mot ytterligare nedläggningar och avskedandeninom specialståls- och massaindustrin i avvaktan på att en samhällsekonomiskplan för framtida verksamhet och råvaruförsörjning utarbetas. Jag vill yrka bifall fill mofion 1606 yrkande 2, som går ut på attSöderhamn skall prioriteras vid utlokalisering av statlig industri- ochförvaltningsverksamhet, samt till motion 1485, som innebär att en utvecklingsplanför förädlings- och tillverkningsindustri i bl. a. samhällelig ägo skall utarbetas förGävleborgs län, och att regeringen tillsätter en arbetsgrupp Nr 170 medföreträdare för fackföreningar, polifiska partier och forskare med Tisdagenden uppgift att upprätta ensådan utvecklingsplan för industrin i länet. Anf.96 (): Regionalpolitiken Regionalpolitiken, som vi nu diskuterar, har ju dll uppgift att förstoch främst utjämna skillnader mellan olika delar av landet i fråga om klimat,avstånd, bristande industritradidon och annat. Syftet med regionalpolitiken äralltså att skapa en jämnare fördelning av näringsHv, bebyggelse och befolkning. Centerpartiethar varit den främsta pådrivaren för en effektiv regionalpo-lidk. Redan på1950-talet och krävde partiet en aktivlokaHseringspolitik med det syfte som jag angav. Partiet var då ganskaensamt om att driva de här frågorna. I stället upplevde vi i början av1960-talet en enorm centraliseringsvåg. Jagkan erinra om hur man prioriterade inflyttningen fill storstäderna-frånlandsorten och från småorterna. Det gällde även yrken med lägre lönsamhet. Vifick en enorm överkoncentration i dessa områden. Tack vare de framgångar somcentern hade började efter hand också andra partier att tänka om.Vi fick en bredare syn på behovet av en jämnare fördelning över landet avmänniskor och sysselsättning. började även det socialdemokrafiskapartiet att tänka om. talar alla om decentralisering och regionalpolitik.Man bjuder över varandra och är angelägen om att framstå som den verkligeförsvararen av regionalpolitiken. Denregionalpolitik som förts - det var ju i mitten av1960-talet som de första åtgärderna av betydelse vidtogs - har varit ganskaframgångsrik. Trots att utvecklingen har varitbetydligt mindre gynnsam ur företagssynpunkt har den förda regionaJfwIitiken,genom att den fått större resurser, ändå kunnat uppvisa goda resultat. Detvisar sig också i form av ett ökat intresse hos människorna för att anamma enannan syn på boendet, Ifråga om t, ex. kan vi notera att det har varit ett inflyttningstillskott på över 1 000 personer, trots attlänet har en ganska svag arbetsmarknad och trots att inte alla som flyttat dithaft jobb. Det visar att människorna verkligen vill flytta ut frånstorstädernas övertryck fill landsorten. Man kan också notera att landsbygdsbefolkningenfakfiskt har ökat . Vidareär det i regel rationellt och företagsekonomiskt riktigt att sträva efter enjämnare fördelning när det gäller människor, näringsliv och bebyggelse. Jagtror att det går att bevisa att företagen i t. ex. eller Hoforsföretagsekonomiskt mycket väl kan hävda sig i konkurrensen med företag iöverkoncentrerade områden. Anslagenfill regionalpolifiken har ökat kraftigt efter hand. För femårs var årsanslaget ungefär 800 milj. kr. För femårsperioden från 1979-1980 och framåt var anslaget mer än det dubbla. Den proposition som vi diskuterar innebär eneffektivisering och en utveckling av regionalpolitiken. Man strävar efter attprioritera de områden som bäst behöver stöd. Den innebär också endecentralisering av beslutanderätten. Man ger länsstyrelserna störremöjhgheter att påverka lokalise-ringspolifiken, regionalpolitiken. LandshövdingHagnells tanke, att länsstyrelserna borde ha egna ekonomiska resurser, börjaraUtså i viss mån att förverkligas. Tillsammans med några centerpartister och folkpartisterhar jag väckt en motion, och denna har behandlats av arbetsmarknadsutskottet.Utskottet ställer sig faktiskt bakom det förslag i motionen som innebär attstödprocenten kan öka från 20, som regeringen föreslagit, till 30 i områdenutanför stödområdena A, B och C. Det gäller , delar av Hudviksvall,och några andra kommuner i . Möjligheten att åstadkommadetta är faktiskt större om man följer det förslaget än om man skulle bifallasocialdemokraternas förslag om ett särskilt D-område. I motionen har vi föreslagit att regeringen, om det skullevisa sig vara brist på resurser när det gäller att tillgodose behoven i dessakommuner, som varit inplacerade i stödområden, får återkomma tillriksdagen och begära ökat stöd. Vidare föreslår vi att man tar särskild hänsynfill just de områden som varit inplacerade i stödområdena. Utskottetsskrivning är relativt positiv i det avseendet. En sak som jag vill notera och som är av stor betydelse äratt , som ju haft särskilt stora svårigheter och som kan bedömas fåstora svårigheter på , kommer att placeras in i stödområde C, Det ären framgång för och innebär att man får ökade stödmöjligheter. Ettföretag som ökar antalet anställda kan få sysselsättningsstöd uppfill . Det är en avsevärd framgång. Vi har från sida varit angelägna om att framhållaför både propositionsskrivarna och för utskottsfolket vilka problem vi hade iGävleborgs län. Vi har också väckt en motion som tagit upp en rad av de problemsom beskrev som aktuella för . Även om denmofionen inte är tillstyrkt, kan jag ändå notera att hänsyn tagits till denredogörelsen och till de kontakter vi haft med både kommunerna och meddepartementet och arbetsmarknadsutskottet. Det är alltså en framgång, och jag anser att med de reglersom nu kommer att gälla för länet har vi alla möjligheter att få ett godtagbartregionalpolifiskt stöd även i fortsättningen. Jag vill också notera att utskottet föreslår att det skallkunna utgå regionalpolitiskt stöd till fastbränsleanläggningar i bl. a,B-området, som tillhör. Detta är intressant eftersom man i Ljusdalplanerar en fliseldningsanläggning för tätort. Man tar bort ortsklassificeringen. Socialdemokraternahåller fast vid den i viss mån. Vi har fidigare hårt krifiserat att man i varjelän skulle skaffa sig en "s. k. robust arbetsmarknad". Om man läserbakgrundsskriverierna kan man inte få det fill annat än att det i vårt länskulle vara som bildar stommen i denna robusta arbetsmarknad. Jag äralldeles övertygad om att en sådanpolitik inte leder till en god utveckling för övriga områden i länet. Jaghävdar i stället den principen att de orter som är framgångsrika och på grundav sin storlek ändå drar till sig intresse från människor, företagsamhet ochkapital, de klarar sig bra jämfört med områdena runt omkring. Vi har ont om tid, och jag vill därförbegränsa mig till detta och yrka bifall till utskottets förslag. 97 (vpk) replik: Det finns, , ungefär 12 000arbetslösa i . Det finns 14 200 förtidspensionerade. Av dearbetslösa utgör ungdom mellan den stora gruppen. Det är allvarliga siffror, som har ökat ganska snabbt desenaste åren. Det är en oerhört allvarlig utveckling i länet. Men här står och talar om decentraliseringhit och decentralisering dit, positiv skrivning hit och positiv skrivning dit!Vad är det för prat! Förklara för mig vad decentralisering enligt ärför någonting! Jag har ännu inte riktigt fått det klart för mig. Vad är decentralisering? Är det en posifivskrivning? Eller är det att man pytsar ut litet mera pengar fill ,som den kan få bestämma över? Ni har sutfit i regeringen och haftregeringsansvaret , och vi har ett sådant fillstånd som vi har iGävleborgs län. Vad är orsaken, , fill det fillstånd som råderi bl. a. - , , , , , ja,vilken plats som helst i hela länet? Vad är orsaken fill detta? Vilka hadekunnat förhindra denna utveckling? Jo, ni, som ju har haft regeringsansvaret . Vadhar ni gjort? Kom upp här nu och förklara vad decentralisering egentHgen är!Vad menar . med decentrahsering? Skrytord - ingenting annat. 98JOHAN () replik: Jag kan hänvisa fill mitt tidigare anförande,där jag presenterade den decentralistiska syn vi har på detta problem. Vi äralltså emot en centralisering av den typ som skedde . Vi menar måste sprida människor, bebyggelse, industrier och sysselsättning ut överlandet. Det har vi lyckats med i viss utsträckning - inte tillfredsställande,men i ganska stor omfattning. Sedan frågar vad det beror på att vi hardessa problem i . Ja, det är samma problem som vi har i mångaandra orter, och det är samma problem som man redovisar i , iVästtyskland, i - vi kan ta vilka länder som helst. Ja, gå till t. ex., som har varslat ominskränkningar i och . Vad beror det på att man inte har kunnathålla marknadsandelar på världsmarknaden för sina produkter? Det har mångaorsaker, bl. a. konjunkturerna, men det beror också på att svensk industri intehar kunnat tävla i konkurrenshänseende med annan industri. Det är det det berorpå. Vi löser intesysselsättningsproblemen - som jag gärna verifierar att vi har i detta län liksom i andralän - med bara regionalpolitik. Detväsentliga är att vi för en näringspolitik som ökar vårt lands konkurrenskraft ochgör företagen konkurrenskraftiga och uthålliga. Det är den vägen som viskall lösa även problem. Vihar dess bättre många goda företag som håller ställningarna. Det har storbetydelse. Vi måste se till att det blir flera sådana, och då måste viverkligen satsa på både stor- och småindustri i , för att få denutveckling som vi ju alla eftersträvar. Anf.99 (vpk) replik: är det väl till att blåsa upp sig till alldeles för stort format,. . Vihar delvis lyckats med vår industripolitik, säger han. Ja, det beror vad manmenar med det. Om han avser att påbörja en gigantisk avindustriali-sering avlandet, då har . rätt. Och det är väl så vi skall tolka när han säger att man delvis har lyckats. Ni har lyckats bra med detta.Ni har också lyckats decentralisera folk ut i arbetslöshetsköer -praktiskttaget jämnt i hela landet. Det är av centernscenterisfiska decentraliseringspolitik. Inteens . har vågat påstå att det är väl ställt i . Jagräknade upp ett antal industrier som är på fallrepet. . vetvad som har hänt i länet om vi bara går fillbaka i tiden. Skyllsedan inte på det höga kostnadsläget och på att det skulle vara dåligavkastning för de stora privata företag som vi har i vårt län! Hur är det medSandviks vinstredovisning , . ? Hur är det med LMEricssons vinstredovisning ? Hur står det tiH med SKF:svinstredovisning - osv.? Det var ingen dålig lönsamhet dessa företag redovisadeför 1981. Och ändå har de naturligtvis lyckats dölja stora summor dessutom. Såskyll inte på det höga kostnadsläget. har rätt till en replik till. Tala nu om: Vad har . föruppfattning när det gäller planerna på att lägga ner massafabriken iMarmaverken eller det som håller på att ske i ? Är det frånsamhällsekonomisk synpunkt vetfigt att lägga ned dessa två industri-_ er? Vadhar . för uppfattning om den kapitalexport, alltså att manflyttar kapital fill andra länder, som sker i allt högre grad?