prot · G509161 · 1981-12-31 00:00:00 — Inom den beredningsgrupp i utskottetsom har arbetat med denna fråga, och i utskottet i övrigt, finns det en bredpolitisk enighet om hur def materiella innehållet skall vara i de avsnitt avproposifionen som utskottet anser det vara befogat att göra ändringar i. Sedanutskoftsmajoritefen efter ingående diskussioner bestämt det materiella innehållet,har utskottefs kansli på ett förtjänstfullt sätt utformat förslaget tilllagtext, vilket därefter fått utskottets bifall. Konsekvenserna av de ändringarsom utskottet gjort är också fullt möjliga atf överblicka. I den situafionen ärdet enligt utskoftsmajoritetens uppfattning inte påkallat att företaytterligare en remiss till lagrådet. 38 () replik: Jag förstår inte att inte på eller fattar vad jag säger. Här har jag klart och tydligt redogjort förvilka principer som jag tycker skall ligga till grund för en lag. Def är väldet som är det vikfiga? På dessa principer bygger vi sedan upp en lag. Det är,som jag ser det, uppgift atf göra def. Enligt de av ossangivna principerna bör ett nytt förslag till namnlag utformas och överlämnastill . Det är inte meningsfullt att jag står här och går igenomvarenda paragraf. Dessutom sväljer man ibland, som mycket välvet, en paragraf trots att man kanske inte tycker så mycket om den, just därföratt man godtar principerna. Man så att säga far och ger i utskottet. Så har vifaktiskt arbetat hitfills. Jag hoppas att jag nu har gjort detta klart för LennartAndersson. Det är inte några lösa, fluffiga ord som jag står här och säger,utan detta är allvarliga, fasta principer, som vi från moderata samlingsparfietanser skall ligga fill grund för en ny namnlag. Beträffande lagrådet säger aft man iutskottet har nått polifisk enighet och därför tycker att man inte behöverskicka detta lagförslag till lagrådet. Def var en ytterst egendomlig slutsats -på grund av aft man är politiskt enig skulle man inte låta lagrådet granskalagtexter. ordentligti regeringsformen vad det är lagrådet skall granska. Om fullständig Nr 161 enighet råder i denna kammare skall man väl ändå skicka lagförslaget fill Tisdaeen den lagrådet. Jag måstesäga att jag inte förstår hur ni vågar stifta en sådan lag. kommer aftmedföra komplikafioner - def är mängder av myndigheter som yvy riamnlag skallfillämpa den. Har ni tänkt igenom allt? Def var fakfiskt så, att efter det atfvi hade slutjusferat betänkandet kom utskottskanshet - som jag redan i mittanförande sade är mycket duktigt - fram fill att man hade missat en sak, därman måste ändra i lagen. Det är självklart att man gör så, om man i all hastskall klämma fram lagar på ett område som är utomordenthgt komplicerat ochsvåröverblickbart. Ni skall få se hur def kommer atf bli när myndigheterna stårvillrådiga och inte vet vad de skall göra. Ta mitt råd: Begrunda denna lag!Skicka fillbaka den till utskottet! 39 () replik: I särskilda yttrande iutskottets betänkande står det aft man inte kan överblicka konsekvenserna av deändringar i propositionen som utskottet har föreslagit och aftändringsförslagen därför borde remitteras till lagrådet. Från majoritetens sidahävdar vi aft vi kan överblicka konsekvenserna av de ändringar vi har gjort -de är inte större än så. Kansliet har, som jag sagt, på ett förtjänstfullt sättutformat lagtexten, och jag tror infe heller aft dag kananföra någon krifik mot denna utformning av själva lagtexten. Vad IngerLindquist har svårt för är aft instämma i def sakliga innehållet. saknar vi rikfiinjer för en nyproposifion. har i sitt anförande här underkänt tvåpunkter som proposifionen är byggd på. För det första är det frågan omjämställdhet mellan kvinnor och män. hävdar att den frågan inteär lika aktuell som den varit . För det andra säger honatt proposifionsförfaftarna har tagit alltför stor hänsyn fill datatekniken ochpersonnummer. Justitieministern har i sitt anförande svarat att det inte allsär så att de här punkterna har spelat så stor roll som villgöra gällande. Vad har gjort är att underkänna de tvåpunkterna, men att tala om några nya grunder som anser att enproposition skall utformas utifrån har hon infe gjort. Nej, herr falman, jag tror atf frågan är så enkel som attmoderata samlingsparfiets riksdagsgrupp är så splittrad i den här frågan attdef infe har varit möjligt för dem att få fram några konstruktiva förslag. Defenda de har kunnat enas om är ett avslag på propositionen. vice talmannen anmälde aftInger anhållit atf till protokollet få antecknat atf hon inte ägderätt till ytterligare replik. 40MARTIN (): Liksom praktiskt taget allt annat har ävennamnskicket i vårt land förändrats genom tiderna på grund av ändradeförhållanden, ändrade strävanden och ändrade värderingar. Mot bakgrund av destora förändringar som har skett under de senaste årfiondena exempelvis när detgäller kvinnans ställning, ett ökat antal ogifta sammanboende, varav följt enväxande andel barn födda av icke gifta föräldrar, samt en genomsnittligt högreålder vid äktenskaps ingående är def ganska naturligt atf det har växt fram ettbehov av atf ändra namnreglerna något: är def nu tredje gången behandlarfrågan om ny namnlag. Jag vill erinra om atf en enig riksdag 1971 uttalade sigför en översyn av namnlag. Detta ledde till att namnlagsutredningentillsattes. 1981 togs frågan på nytt upp i . Eftersom någotregeringsförslag om ny namnlag inte avsågs att framläggas , uttalade sigen även då enig riksdag om vikten av att regeringen förelade riksdagenförslag till erforderlig lagstiftning på grundval av namnlagsutredningensbetänkande och de synpunkter som framkommit under remissbehandlingen av detta.I mars i år lade så regeringen fram en proposition med förslag till ny namnlag,ett förslag som bygger på rikthnjerna i enlighet med uttalande . Förslaget bygger främst på fre huvudprinciper. En principär aft mäns och kvinnors efternamn skall ha samma värde vid ingående aväktenskap. En annan princip är att barn vad def gäller efternamn skallbehandlas lika, oberoende av om de har med varandra gifta eller icke giftaföräldrar. En tredje princip i propositionens förslag är atf den enskilde i såstor utsträckning som möjligt själv skall få bestämma vilket namn han eller honvill bära under olika delar av sitt liv. De två första grundprinciperna har vi i lagutskottet intehaft något att erinra mot. Tvärtom hälsar vi med tillfredsställelse ennamnreform som är byggd på dessa principer. När def gäller den tredjeprincipen, alltså rätten för var och en att fritt välja vilket namn han ellerhon vill bära, vill vi däremot göra begränsningar. Anledningarna härtill ärfrämst atf vi i högre grad vill slå vakt om namnstabilifeten samt atf vi villförhindra atf möjligheterna till namnbyten kan utnyttjas av dem som på grund avbrottslig verksamhet eller som av andra icke legitima skäl vill byta identitet. Även om alla har personnummer, måste namnet både förbäraren själv och för dennes dagliga umgänge med människor anses vara denviktigaste identifikationen. Namnets funktion som identifikafionsmedel gårenligt vår uppfattning långt utöver personnumrets, varför namnstabiliteten harett särskilt värde. Innan jag kommenterar utskottets förslag vill jag erinraom aft och har antagit nya namnlagar som i stor utsträckningöverensstämmer med regeringens förslag. I har ett regeringsförslag ifrågan framlagts. Även i def finska förslaget införs jämställdhet mellan mänsoch kvinnors namn samt när def gäller namn på barn, födda i olikafamiljeförhållanden. Däremot slår man i vakt om namnstabilifeten ochser def som väsentligtatt säkerställa släktnamns varakfighet och oföränderlighet. I det förslag till.ny namnlag som lagutskottets majoritet,bestående av , folkpartiefs och socialdemokraternas ledamöter, harenats om görs i förhållande fill förslaget i proposifionen flera förändringar iriktning mot aft bl. a. främja namnstabilifeten och minska möjligheterna atfmissbruka rätfen till namnbyte. Vi har kommit fram till ändringarna på grundval av dels demotioner som har väckts, dels den allmänna debatten i vårt land, dels ävenstudier av grannländernas, främst , sätt att lösa dessa frågor. Innan jag kommenterar några av dessa ändringar vill jagbetona värdet av det goda samarbete som rått inom lagutskottet och denberedningsgrupp som har nämnts fidigare i debatten liksom det konstruktivaarbete som har varit möjligt att genomföra under vår värderade ordförandesledning. När det gäller ändringarna vill jag som sagt kommenteraendast några av dem. I fråga om barns efternamn stöder vi förslaget iproposifionen om att barn automatiskt skall få föräldrarnas namn, om dessa hargemensamt efternamn. När def gäller barn vars föräldrar har olika namn - f. n.främst ogifta föräldrar - anser vi i likhet med vad som anförs i proposifionenatt föräldrarna skall ha rätt att välja om barnet skall ha faderns ellermoderns namn eller, som det heter, ett namn som någon av dem senast har buritsom ogift. Jämfört med propositionen har vi i detta fall förkortat föräldrarnasbetänketid från - jag kan nämna att i Finlandföreslås vara endast . Görs ingen anmälan, får barnet moderns namn. Jag vill ta upp den fråga som var inne påi detta sammanhang, nämligen i vad mån barn när föräldrarna har olika namnautomafiskt skall få faderns eller moderns namn. Huvuddelen av de föräldrar somnu har olika namn är ogifta. Jag kan erinra om atf ca40 % av barnen föds avföräldrar som är ogifta eller i varje fall inte är gifta med varandra. För debarnen gäller enligt nuvarande lag atf de automafiskt får moderns namn. Defföreliggande lagförslaget stärker så atf säga den ogifte faderns ställning, ioch med att hans namn blir värt lika mycket som den ogifta rnoderns. De båda ogiftaföräldrarna får möjlighet aft anmäla vilket av namnen som barnet skall ha. Sedan finns def en grupp barn - den kan inte vara särskiltstor f. n. - som föds av föräldrar som är gifta med varandra men har olikanamn. I det fallet får barnet f. n. faderns namn men får enligt lagförslagetmoderns namn, om inget annat anmäls. Om vi ser totalt på förslaget fill ändring avbestämmelserna för barns namn finner vi aft det inte innebär någon störreförändring i förhållande till nuvarande regler. Enligt förslaget får föräldrarmed olika namn en valfrihet, så atf den i def fallet oftast ogifte faderns namnväger lika tungt som moderns. Lagförslaget ger även möjlighet för en person attsom barn eller vuxen byta till annat efternamn, som någon av föräldrarna senastburit eller bär som ogift. Särskilt om båda föräldrarna är skilda kan månganamn vara möjliga aft byta fill.Vi har från ufskoffsmajoritefens sida inom ramen för begränsningar ibytesrätten föreslagit att man skall kunna företa ett sådant namnbyte endast engång. Något som har diskuterats mycket är huruvida helsyskonskall ha samma namn. Enligt proposifionen får de infe det automafiskt. I deffallet har utskottet ändrat förslaget, så att helsyskon automatiskt får sammanamn. Det betyder att det barn som föds som andra eller följande barn i enfamilj där föräldrarna har olika namn automafiskt får sin namnfråga löst. Även när det gäller rätfen att byta förnamn föreslår vibegränsningar. Den som av sina föräldrar fått mer än ett förnamn får rätt atfstryka ett - men endast ett. Han eller hon får även rätt att lägga till ettnytt förnamn. Dessa ändringar av förnamn får endast göras en gång. Genom dessabegränsningar vad gäller byte av förnamn har vi velat förhindra att människorkan stryka alla sina förnamn och ersätta dem med nya och kanske samfidigt ävenbyta efternamn, så aft de helt byter identitet. I den allmänna debatten har frågan om makars namnfilldragit sig störst intresse. Avsikten med förslaget i propositionen ärju aftvi i vårt land liksom i våra grannländer skall ge blivande makar full valfrihetmellan att anta mannens eller kvinnans namn som gemensamt namn eller atfbehålla var och en sitt namn. Eftersom det enligt proposifionen fordras en aktivhandling- anmälan fill pastorsämbetet - för att få gemensamt namn, harkritikerna hävdat att förslaget innebär att behållande av var sitt namn kommeratf anses vara huvudregel. Sker ingen anmälan behåller nämligen var och en sittfidigare namn. För att helt jämställa de båda alternativen föreslår vifrån utskottets sida att - liksom fallet är i - makar oberoende av om deväljer gemensamt namn eller har kvar var sitt namn skall anmäla defta senast isamband med vigseln. Samma aktivitet kommer härigenom atf fordras för att fågemensamt namn som för aft behålla var och en sitt. För aft ytterligare betona valmöjligheten och atf det ären lika valmöjlighet vill utskottet inleda paragrafen med följande: De somingår äktenskap kan välja antingen att ha den enes efternamn som gemensamtefternamn eller atf behålla var och en sitt efternamn från tiden närmast föreäktenskapet. Efter den ändring av namnlagsförslaget som utskottet harenats om går det inte att med fog påstå att behållande av var sitt namn iäktenskapet skulle vara en huvudregel. Det är två helt jämställda alternativ,och det hoppas jag aft även inser, om de tar del av det förslag somutskottet lagt fram. Det är ju utskottets förslag som föreläggs . Ingen har yrkat bifall fill propositionens förslag oförändrat. Trofs defhar en stor del av debattiden använts för att kritisera själva propositionen. Enligt propositionen kan man när som helst underäktenskapet återgå från gemensamt namn - den enes eller den andres - fill varsitt namn. För atf förhindra missbruk och alltför snabba beslut om namnbytenbegränsar vi bytesrätten för övergång till gemensamt namnoch ett tillfälle för återgång fill var sitt namn. För att inga oklarheterskall råda påpekar vi vikfen avaft i samband med hindersprövning blivande makar får informafion Nr 161 Det borde vara självklart atf vi i liksom i övriga \ nordiskaländer jämställer män och kvinnor i namnhänseende liksom aft vi vad gällerefternamn jämställer barn med gifta föräldrar och övriga barn. Det y namnlagsenare är särskilt motiverat i vårt land, eftersom infe mindre än avbarnen f. n. föds av icke gifta föräldrar. Dessa båda principer i propositionen ställer vi oss iutskottet helt bakom. Med de förändringar i jämförelse med proposifionen vi iövrigt föreslår tillgodoser vi mycket av den krifik som riktats motnamnlagsförslaget. Helsyskon får enligt vårt förslag automafiskt sammaefternamn. Gemensamt eller var sitt namn i äktenskapet jämställs helt enligtvårt förslag. Bytesrätten gällande såväl för- som efternamn begränsas för attöka namnstabilifeten och förhindra missbruk. Förslaget till namnlag leder även till minskad byråkrafi.I stället för atf man som tvingats ansöka hos patent- öchregistreringsverket kommer flertalet namnbyten att kunna ske genom en enkelanmälan fill pastorsämbetet. Vi utvidgar även möjligheterna på en punkt atfvidmakthålla en tradifion som i viss mån alltjämt finns kvar i vårt land,nämligen atf fa namn på "son" och "dotter" efter sin farseller mors förnamn. Tyvärr har vi infe uppnått enighet i utskottet om de härförändringarna i förhållande till propositionen, utan som vi hört vänder sigmoderaterna helt mot dessa förslag. Jag har redan nämnt mitt ifrågasättande avmoderaternas krifik av att barn får moderns namn när föräldrarna infe gör någonanmälan, i den mån alltså som föräldrarna har olika namn. Vad gäller ingående av äktenskap, som är den andrahuvudpunkten i kritiken, är def väl rätt självklart atf vi bör ge människornavalfrihet när def gäller atf välja om de vill ha gemensamt namn och vilket namnde i så fall vill ha eller om de vill ha var sitt namn. För egen del tror jagatt den namntradition vi har i stor utsträckning kommer atf fortsätta. Deffinns dock människor som vill utnyttja möjligheterna att ha var sitt namn. Jagfror också aft def finns speciella fall där man finner det lämpligare att antakvinnans namn än mannens namn. Det finns ingen anledning för samhället att försvåra förmänniskor att göra det val som man finner vara lämpligast. Lagen utgördärvidlag ingen som helst pekpinne, utan den lämnar full frihet. Jag vill slutligensäga att det förslag fill namnlag som lagutskottet framlägger och som jag nuyrkar bifall till är en namnlag som är anpassad till nutid och framfid. Lagenkommer aft ge utrymme för de nya strömningar och nya värderingar som i viss månfinns, liksom den på intet sätt minskar möjligheterna och förutsättningarna atfbevara och föra vidare de namntraditioner vi haft i vårt land åtminstone underde . I detta anförande instämde , , , Kersfi , , , Odelsparr,, , och (allac). 41 () replik: tog upp något som ofta harförts fram, och därför tycker jag atf det är lika bra att rensa luften. Detsägs att ni moderater varit med om atf beställa en namnlag. Det är riktigt. Vihar sagt att den gamla namnlagen kan behöva fräschas upp i vissa avseenden.Martin återgav ett fidigare utskottsbetänkande, där vi beställde detta.Men vad man aldrig läser är den följande meningen. I den står nämhgen:"Enligt utskottets mening borde däremot inte då göra någrauttalanden angående den närmare utformningen av nya namnregler, eftersomregeringens ställningstagande i frågorna inte borde föregripas." Vi haralltså icke på något sätt bundit oss. Jag förmodar atf det är så i de flesta partier, att manarbetar så att man väl vet vad det är man sysslar med. Vi har alltså mycketnoggrant gått igenom vad vi i moderata samlingspartiet tycker i namnfrågornaoch tagit ställning fill de skilda förslagen. Där föreligger enighet i partiet. var inne på begränsningsreglerna och sadeatt utskottet har gjort en förbättring. Ja, det är riktigt, men det är ändå såatt man fortfarande har regler som gör atf även om syskonen nu får lika namnkan man senare byta. kan alltså fyra personer i en familj ha olikanamn. Så återkommer , och även jag, till fråganom barnets namn. Han talar om valet mellan faderns och moderns namn.Men en avsevärd försämring i förhållande till den nuvarande lagen är ju attbarnet icke får något namn vid födelsen. Tycker atf def ärtillfredsställande? Ett barn skall väl få ett namn när det föds? Så är detfaktiskt enligt nuvarande lag. Jag tror det är som har sagt atf manfinner den föreslagna ordningen ytterst stötande. 42MARTIN () replik: Jag erinrade om att utskottet var enigt 1971om atf beställa en utredning om namnlagen, liksom vi 1981 var eniga om att detborde framläggas ett förslag. Jag har infe betonat enigheten på det sättet attjag har velat hindra moderata samlingsparfiet från aft ha en uppfattning ifrågan, utan det var mera ett återgivande av bakgrunden. Regeringen har följtriksdagens intenfioner härvidlag och framlagt ett förslag på grundval avutredningsförslag och remissyttranden. Och det skall vi inte lasta regeringenför. Sedan har vi i utskottet - anser ändå tre av partierna -förbättrat förslaget. Jag hoppas att inte har någonfing emotatt som lagstiftande organ är akfiv och inte enbart ettfransportkompani, som ser det som en självklarhet aft på alla punkter bifallaregeringens förslag. Det är väl nyttigt att frågor behandlas noggrant och atfman inte är prestigebunden. oberoende av vilket partisom är"regeringsparti och har framlagt propositio- Nr 161 Beträffandeinnehållet i lagstiftningen är det väl främst två saker som sig på: vad människor skall heta när de gifter sig och vad barnenskall heta. Jagfrågar åter : Vad är det för fel på det förslag som nuföreligger och på den lagtext som vi alla kan läsa i 9 och 10 §§ om valfrihetför människor som skall gifta sig, om de vill ha den enes eller den andres namnsom gemensamt efternamn eller om de anser det lämpligare aft ha kvar var och ensitt namn? Att var och en behåller sitt namn förekommer redan nu blandåtskilliga som gifter sig, och det är särskilt markant när giftermålsåldern ärrelafivt hög jämfört med tidigare, eftersom människor blivit mer kända undersitt namn som gift. Vi har såvitt jag vet även ledamöter av denna kammaren somhar gift sig och behålht sitt namn. Ettbehov av att denna möjlighet öppnas finns således. Varför skall man då göra detmera komplicerat? Skall det inte räcka med en enkel anmälan, senast i sambandmed vigseln, om vad man vill hefa?Jag hoppas att ändå anser attdet är ett plus att vi har begränsat bytesrätten under äktenskapen på ett visstsätt. När det gäller barnen vill jag säga följande. Dethar diskuterats om det är lämpligt aft barns namnfråga hålls svävande så länge- enligt propositionen. Det är därför som vi har förkortat fidentill fre månader. Men, , är det bättre att barnet automatisktvid födelsen får moderns namn när föräldrarna har olika namn men att man måstelämna ett meddelande om namnbyte ifall barnet eventuellt skulle få fadernsnamn? Är det inte bättre ur barnets, föräldrarnas och hela familjens synpunktatt man även då föräldrarna har olika namn har rätt att välja vilket namn manvill ge barnet? 43 () replik: Först deftaom barnets namn. bemöter infe def jag sade, att det är så viktigt att barnet har ett namnvid födelsen. Det är faktiskt så att barnet kanske inte tas om hand av sinaföräldrar. Barnet kan komma in på hem för aft vårdas, det kan ligga kvar påsjukhus osv. Jag tycker att det är vikfigt aft barnet har ett namn vidfödelsen.-Jag har redan sagt att jag tycker att barnet skall få faderns namn.Jag har mycket noggrant redogjort för skälen till def. Att fadern och det lillabarnet vid födelsen får en samhörighets- och gemenskapskänsla är viktigt kanskeför barnets hela uppväxttid. Sedansäger att han förvånar sig över atf jag tycker att partiernaskulle liksom vara något slags transportkompani. Jag förstår verkligen inte deninvändningen, för jag har allfid motsatt mig att man på något sätt skulle sittai utskottet och bara ingå i ett fransportkompani. Def kan man verkligen intepåstå aft vi moderater har hävdat. Vi har tvärtom sagt atf hela förslaget skalltransporteras tillbaka till regeringen. Sedan skall regeringen transportera ettnytt och bättre förslag till . Marfin säger aft vi i utskottet arbetar sånoggrant.- Det gäller huvudsakligen de partier som har kommit överens ombetänkandets utformning. Jag skulle vilja fråga - om nu särskiltframhäver noggrannheten - följande: Hur går det ihop att ni inte skickar dettafill lagrådet? Kan man säga att man är noggrann i ett så svårtlagstiftningsarbete, när man infe låter lagrådet granska de resultat som mankommit fram till? Det anser jag inte att man kan säga. 44MARTIN () replik: Först defta om fransportkompani. Majoriteteni utskottet anser att utskottet är kapabelt att bättra på regeringsförslagennär man finner anledning till det. tycker att man skall avstyrkaförslagen och skicka dem fillbaka fill regeringen. Vi tror på ochriksdagsutskottens kompetens härvidlag. Vad gäller remiss fill lagrådet har det diskuteratstidigare . Jag vill bara erinra om atf def förslag i proposifionen somföreligger har granskats av lagrådet. Huvuddelen av principerna i propositionenfinns ju kvar. De ändringar som har gjorts är låt mig säga smärre förbättringarsom vi infe bedömt vara av den karaktären att det skulle ha behövt göras enlagrådsgranskning. Sedan fill frågan om vad barnen skall heta. Vi måste seförhållandena som de är. Vi kan tycka att def är för få som ingår äktenskap, för många som bor tillsammans och får barn utan atf vara gifta med varandra. Men det är en helt annan sak. Faktum är aft av de barn som föds i vårt land födsav föräldrar som inte är gifta och följaktligen inte har gemensamt namn. 40 %av antalet födda barn är ungefär 35 000 barn . På något sätt måste vilösa namnfrågan för dem. F. n. får de automafiskt moderns namn från födelsen.Enligt det framlagda förslaget har föräldrarna på sig att väljanamn. Annars får barnen moderns namn. Tycker att det är fel atfman i de fallen låter barnet få faderns namn? kan ju aldrig påallvar mena atf de automafiskt skall få faderns namn. Det är ju omöjligt atf fådet från födelsen, eftersom def fordras faderskapsfastställelse när föräldrarnainte är gifta. Det tar inemot . Sedan har vi den lillagruppen där föräldrarna är gifta med varandra men har var sitt namn.