prot · G509133 · 1981-12-31 00:00:00 — 114SVEN (vpk) replik: påstår att vi inte har någotansvar för ekonomin, men vi har faktiskt gjort en alternativ totalbudget, därvi inkluderar de kostnader som skulle bli följden om denna motion bifalls. Deskall inom ramen för vårt förslag om den totala ekonomin här i landet. Vissa anslag till vuxenutbildning I en krissituafion är detsynnerligen angeläget att vidmakthålla den verksamhet det här är fråga om:folkbildningsverksamhet och studiecirkelverksamhet. Mina egna erfarenheterfrån t. ex. glesbygden visar att just i en krissituation behöver människorkomma fillsammans. Då behöver man känna solidaritet, då behöver man mer ännågonsin folkbildningsarbetet. Det riktas också till eftersatta grupper:barnen, arbetarna, låginkomsttagarna och, som jag sade,glesbygdsmänniskorna. Det är därför vi måste prioritera folkbildningen - föratt den vårdar sig just om de grupper som har det svårt. skall inte påstå att vi inte har erfarenhet.Det har vi. Våra medlemmar och organisationer är akfiva och verksamma på ettnära nog föredömligt sätt när det gäller folkbildningsarbetet. Det bekräftarvår verksamhet. Beträffande målsättningen inom kulturpolifiken vill jagpåpeka att det är nödvändigt att nu få den preciserad från regeringens sida.Det är verkligen häpnadsväckande när springer ifrån de mål som blevfastställda 1974. Med den uppföljning som vi föreslår skulle man kunnakartlägga vad som har uppnåtts och var man befinner sig när det gällerkulturpolitiken . säger att man skall låta skötaden uppföljningen. Jag skulle då vilja ställa frågan: Hur skall ,som har stora problem med att pruta verksamheten med 1,5 miljon och som måstebanta sin utredningsverksamhet över huvud taget - man har ambitiösa planer påatt göra utredningar men måste banta dem för att man inte har resurser attklara dem - kunna sätta människor på att göra en uppföljning av situafionen påhela kulturpolitikens område? Det tror jag inte är en lösning. 115KERSTIN () replik: Till Hans Nyhage skulle jag vilja säga attbåde vuxenutbildningen och folkbildningen gäller grupper som är lågutbildadeoch som har ett mycket stort behov av att tillgodogöra sig den här möjlighetentill vidareutbildning och fortbildning. Det är väl inget tvivel om att även dethär området har fått vidkännas besparingar! Den minimala - det skulle jag viljapåstå - ökning som förändringen från 80 till 87 och från 25 till 27 innebärligger egenfiigen bara i linje med kostnadsutvecklingen. Vi anser att det pådet här området finns ett stort behov, och det är vi villiga att satsa på. Till vill jag helt kort säga att det väl idet här läget är litet förmätet att begära en utredning om huruvida vi haruppfyllt målen kulturpolitik. Vi diskuterar ju just nu bara enliten del av kulturpolitiken, och en del som bara fick en nyutformning, nämligen kulturverksamheten inom folkbildningsarbetet. och utbildningsutskottet säger har vi så liten erfarenhet avjust den delen av verksamheten att det inte finns någon anledning att i dagförorda någon form av utredning. 116 HANS NYHAGE (m) replik: Påstår verkligen att dencentrala kursverksamhet som bedrivs av löntagarorganisationerna och vissanärings-livsorganisadoner vänder sig till de lågutbildade? Den frågan skullejag mycket gärna vilja ha svar på. På vilka andra områden inom statsbudgeten höjer manstatsbidraget med nära nog , som sker enligt det förslag som regeringenframlagt om en höjning av schablonbidragen till studiecirkelverksamheten? Påvilka andra områden gör man det? Vissa anslag till vuxenutbildning 117 (vpk) replik: Vi har föreslagit en uppföljande undersökningav kulturpolitiska beslut, . Det finns goda skäl attgöra det, eftersom sä stora avsteg har gjorts från detta beslut enligt vad manpreliminärt kan se. säger att vi har anledning att förstse hur det folkbildningsbeslut som fattades verkar. Men fill det kansägas att man redan nu ser att det har gjorts stora och betydande misstag ifjolårets beslut. Anslaget till exempelvis kulturverksamhet i folkbildningen,som det heter, har haft dåliga effekter på verksamheten i studieförbunden. Dethar slagit mot den studiecirkelverksamhet som man fidigare och traditionellthar bedrivit. Det har slagit så att om man har bedrivit enstudiecirkelverksamhet i kulturella ämnen som sedermera har gått över iövningar och i t. ex. teaterföreställningar eller konserter har man inte fåtträkna detta som en fortsättning på studiecirklarna, utan man har blivithänvisad till det anslag som heter kulturverksamhet i folkbildningen. Och dettaär i sin tur begränsat - det är satt ett tak för det, vilket verkar hämmande påutvecklingen av kursverksamheten i folkbildningen. Vi menar att det finns godaskäl att analysera detta och även i det avseendet ta ställning fillerfarenheterna från det år som har gått. 118 () replik: I likhet med statsrådet ochutskottsmajoriteten anser jag att anslaget till vuxenutbildning ochfolkbildning är viktigt, därför att det i första hand vänder sig till gruppersom är lågutbildade. Till skillnad från , , anser vi detdärför vikfigt att satsa på detta, även om det inte är några stora satsningarsom görs. Tredje vice talmannen anmälde att Hans Nyhage anhållit atttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 119HELGE (): I betänkandena om vuxenutbildning ochfolkbildning har inte gjorts några större förändringar av propositionensförslag. I fråga om stödet fill den centrala kursverksamheten föreligger dockskilda uppfattningar, vilket också har framgått av diskussionen.Socialdemokraterna står här Vissa anslag till vuxenutbildning för majoritetens skrivning, och jag skall passa påtillfället att nu yrka bifall fill utskottets hemställan på den punkten.Mittenpartierna har biträtt föredragande statsrådets förslag om ett belopp pådrygt 25 milj. kr. till denna verksamhet, medan föreslår enprutning av beloppet med hela 6,7 milj. kr. De två reservationerna yrkar jagalltså avslag på. Vi fattade beslut om nya regler beträffandefolkbildningen. Någon utvärdering av konsekvenserna för verksamheten av de nyavillkoren har vi naturligtvis ännu inte kunnat ta del av, och därför är detsvårt att här ta någon konkret ståndpunkt. Hans Nyhage gjorde det i ettavseende, nämligen när det gällde antalet fimmar för viss del avcirkelverksamheten. Här skall vi kanske vara rättvisa och säga att förslagetföregående år väcktes av den anledningen att man inte hade några brakontrollmöjligheter. Därför var det svårt att gå med på andra timtal än de somredan gällde på denna punkt. Efter en utvärdering får vi kanske anledning attgöra andra ställningstaganden. Vi får hoppas att vi då kan finna sådanakontrollmöjligheter att vi kan biträda studieförbundens önskemål. Egentligen är dessa betänkanden allvarliga från en heltannan synpunkt, nämligen de moderata anloppen på vuxenutbildning ochfolkbildning i stort. Det är egentligen för att påvisa detta som jag har begärtordet. De borgerliga partierna gör anspråk på att efter valetskriva ett regeringsprogram, och eventuellt kommer de att lyckas med detta. Påden här punkten är då frågan: Skall de moderata ståndpunkterna gälla vadbeträffar neddragningen av anslagen fill vuxenutbildningen och folkbildningeneller skall möjligen mittenpartierna stå på sig, som de i stort sett har gjorti de betänkanden som föreUgger? Eller skall det bli något mellantingmellan moderata ståndpunkter och mittenståndpunkter? Jag tror att det är viktigt att vi understryker det härvid behandlingen av frågan om anslagen fill vuxenutbildning och folkbildning.Vilken framtid erbjuds, vilka villkor kommer att gälla för de hundratusendensom är beroende av vuxenutbildningen och som det är så angeläget att få ivuxenutbildning och i folkbildning över huvud taget? Hans Nyhage var i sina inlägg här tidigare inne på densocialdemokratiska generositeten, som inte ser några gränser när det gäller attbevilja anslag. säger att verksamheten har gått ner när det gällervuxenutbildning, när det gäller tolkutbildning och när det gällerfolkbildning. Därför kan vi dra ner på anslagen, menar de. Man ställer aldrig på moderat håll frågan: Varför gårverksamheten ner? Varför är färre människor med i invandrarundervisningen?Varför är färre människor med i folkbildningen? Kan det bero på att det allmäntinom industrin är en våldsam neddragning av antalet sysselsatta? Det spelarnaturligtvis en roll. För oss socialdemokrater är detta en stor fråga, och viavser att se till att industrisysselsättningen ökar igen. Då blir naturligtvisbehovet av utbildning också av invandrare större igen. När det gäller folkbildningen sade jag att vi får inväntautvärderingen. Men förmodligen har man även på det området ökade kostnader fördeltagandet. och det måste vi också se till att korrigera. Då är detinte mindre anslag, prutningar, som det handlar om, utan det gäller att slåvakt om anslagen och kanhända öka dem. Jag yrkar bifall fill utskottetshemställan i båda betänkandena. 120 HANS NYHAGE (m): behöver inte vara ett duggorolig för de diskussioner som skall föras mellan de borgerliga partierna infören kommande regeringssamverkan. De förhandlingarna får föras helt mot bakgrundav det faktiska valresultatet. Det får visa var positionerna ligger i väljarnassynpunkter på svensk politik. Hur kommer för övrigt socialdemokraterna att förhålla siggentemot kommunisterna, om socialdemokraterna inte själva skulle erhållamajoritet i riksdag utan vara beroende av kommunisternas stöd för attkunna föra sin politik? Det vore otroligt intressant att få besked i denfrågan. Sedan vill jag bara säga att i motsats fill jag det vara alldeles nödvändigt att vi tar ansvar för Sverigesekonomi och gör de begränsningar på alla områden som vi finner vara nödvändigaför att komma till rätta med denna. Det går inte, som socialdemokraterna gör,att år bara plussa på och därmed höja samhällets åtaganden ochskattebetalarnas kostnader till närmast oändliga belopp. Något ansvar måste mankänna gentemot skattebetalarna, och det är hög tid att socialdemokraterna visardet. Vissa anslag till vuxenutbildning 121HELGE (): Hans Nyhage säger att jag inte skall varaorolig för de förhandlingar som kommer att inledas. Och det är klart att fårHans Nyhage sin vilja igenom är det bra, sett ur moderat synpunkt, men devuxenstuderande och de som deltar i folkbildningsverksamhet kan kanske varalitet bekymrade. Förhoppningsvis skall valresultatet avsluta bekymren, så attvi inte behöver ha några betänkligheter . När det gällersocialdemokraternas ståndpunkt i det här avseendet vet både de vuxenstuderandeoch de som deltar i folkbildningsverksamheten att vi står på deras sida. När det sedan gäller Hans Nyhages bekymmer om hur vi hardet med kommunisterna vet jag att på det här området har vpk ofta tagitställning i samma riktning som vi. sade i sitt anförande attkulturpropositionen och det kulturprogram som vi antog 1974 har övergetts imånga stycken, och det är möjligt att man kan använda ett så kraffigt omdöme ivissa fall, kanske just på det här området. Men jag tror inte att Hans Nyhageskall ha några bekymmer för förhållandet mellan oss och vpk. Vissa anslag till vuxenutbildning 122 HANS NYHAGE (m): Jag är naturligtvis mycket tacksam för detuttömmande besked jag fick om socialdemokraternas relafioner till kommunisternaefter en eventuell valseger. Det är ganska anmärkningsvärt att de mycket måttligabesparingar som vi föreslår på det här området enligt en företrädare försocialdemokraterna skall vara helt avgörande för folkbildningens framtid. Imotsats till hyser jag tilltro till de människor som arbetar inomfolkbildningen, till deras kunnande och till deras skicklighet att klarabekymmersamma frågor. Jag litar alltså på att de inser nödvändigheten av att ien bekymmersam ekonomisk situation medverka till att det görs besparingar ävenhär och att de kommer att kunna klara av den situationen. 123 (): Naturhgtvis avskaffar ni inte verksamheternasom sådana, men prutningarna är mycket kännbara för de grupper som har så småmarginaler att de faller utanför deltagande i verksamheterna. Jag vet av egenerfarenhet att det är flera som har slutat delta t. ex. i studiecirklar därföratt avgifterna har blivit för höga. Vi måste se till att få en ändring på det.Det är dem det är angeläget att slå vakt om, men det är de grupperna som bl. a.Hans Nyhage säkerligen anser det försumbart att gå miste om. 124 HANS NYHAGE (m): Med bästa vilja ivärlden tror jag inte att det går att påstå att en enda grupp människor inomvårt samhälle skulle hamna utanför den verksamhet som bedrivs avstudieförbunden genom de måttliga besparingar som vi föreslår. Låt mig barapåminna om att vi alla var överens om att schablonbidragen skulle vara 80 kr.resp. vid ingången av det här året. Att det förhållandet att vi numotsätter oss den mycket kraftiga höjningen, som vi anser vara omotiverad i ettsvårt ekonomiskt läge, skulle föranleda att vissa människor ställs utanförcirkelverksamheten förefaller mig mycket egendomligt. 125HELGE (): När det gäller den centrala kursverksamhetenskiljer det hela 11 miljoner mellan förslaget från oss socialdemokrater och förslagetfrån . Frågan tidigare från Hans Nyhage till var,om hon ansåg att det var låginkomstgrupper som verksamheten riktade sig till dådet gällde den centrala kursverksamheten, och hon svarade att så var fallet.Jag instämmer med när det gäller hennes omdöme på den punkten, Det är alltså alltför många grupper som skulle drabbas avde här besparingarna, Hans Nyhage. Därför är det angeläget att slå vakt ocksåom de sista kronorna, för det är de sista kronorna som är viktiga för människori små omständigheter. 126 HANS NYHAGE (m): Det är beklagligtvis på det sättet, att dekronor som enligt är de sista, finns för socialdemokraterna pådet ena området efter det andra. Man plussar alltså på och plussar på, ochsammantaget rör det sig om miljardbelopp. Men man underlåter att tala om, påvilket sätt man skall finansiera detta. Det som väntar svenska folket är delskraftiga skattehöjningar, dels mycket kraftiga avgiftshöjningar pån. ".ringslivet, om socialdemokraterna skulle vinna valet. Därför kan maninte förverkliga alla sina generöst utställda löften års val. 127 (): är det faktiskt så att vi inte skalldiskutera finansieringsverksamheten över hela budgeten. Jag fillåter mig attstanna vid den punkt som är aktuell . När det gäller t. ex. att finansiera viss del avkursverksamheten - den centrala kursverksamheten - har vi ju avgifter sombelastar arbetsgivarna. De avgifterna har löntagarna tagit hänsyn till vidlöneförhandlingarna. Skall man sänka dessa avgifter för arbetsgivarna, så ärdet fråga om att löntagarna skall ha det i kontant ersättning. Någon annansorts finansiering finns inte på den punkten t.ex. Överläggningen var härmed avslutad. betänkande 1981/82:21 Punkterna 1-3 Utskottets hemställanbifölls. Punkt 4 (undervisning för invandrare i svenska språket m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 65 förreservation 1 av Hans Nyhage m. fl. Punkt 5 (bidrag till viss central kursverksamhet) I kontrapropositionsvoteringen biträddes utskottetshemställan med den ändring däri som föreslagits i reservation 2 av ChrisfinaRogestam m. fl, med 84 röster mot 65 för utskottets hemställan med den ändringdäri som föreslagits i reservation 3 av Hans Nyhage m, fl, 144 ledamöter avstodfrån att rösta, I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 148röster mot 145 för utskottets hemställan med den ändring däri som föreslagits ireservation 2 av Chrisfina Rogestam m. fl. Vissa anslag till vuxenutbildning Punkt 6(bidrag-till kontakttolkutbildning m. Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 65 förreservation 4 av Hans Nyhage m. fl. Mom. 1 (fortsatt reformering av folkbildningsarbetet) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 förmotion 584 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (medelsberäkningen) I kontrapropositionsvoteringen biträddes reservation 2 avHans Nyhage m. fl. med 74 röster mot 16 för mofion 584 av m.fl. i motsvarande del. 201 ledamöter avstod från att rösta. I huvudvoteringen bifölls utskottets hemställan med 228röster mot 65 för reservation 2 av Hans Nyhage m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Föredrogs trafikutskottets betänkande 1981/82:27 omtrafikpolitiken. 128 (): I nästan total enighet i de viktiga delarnafattade 1979 beslutet om trafikpolitiken. Förutom entillfredsställande transportförsörjning till lägsta samhällsekonomiskakostnader skall trafikpolitiken bidra fill att samhällsmål inomnäringspolitiken, energipolifiken, sysselsättningspolitiken och regionalpolitikenuppnås, och därtill skall trafikolyckor och miljöskador begränsas. Vi vill på moderat håll ingalunda frånträda denna dågemensamma syn på den statliga trafikpolitikens utformning, men vi anser attriktlinjerna på sina ställen är alltför allmänna och vaga och att det därförkan vara viktigt att ständigt påminna om de avgörande grundsatserna. En sådanär kravet att trafikpolitiken skall bedrivas under fri konkurrens och påmarknadsmässiga villkor. Tummar man på den principen uppstår lätt ekonomiska kravpå samhället som inte är uthärdliga. Bara för sedan debatterade vianslagen till , och jag nämner dessa som exempel på enutveckling som är negafiv. Vi har i reservation nr 2 gett uttryck för vår uppfattningatt övertron på övergripande statlig trafikplanering bör nedtonas. I reservation nr 3 framhåller vi, liksom vi tidigare gjortvid behandling av investeringsanslagen till de statliga verken,lämpligheten av att söka smidigare finansieringsvägar än den över den statligabudgeten. Med andra ord: ge våra verk friare händer att begagna sig av denöppna lånemarknaden! Vi moderater tror att investeringsobjekten skulle blisundare och flera och därmed på fler sätt välgörande för den totalasamhällsekonomin. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservationerna 1, 2och 3 i trafikutskottets betänkande nr 27. 129 (): Under en följd av år har jag i motioner föreslagitriksdagen att bilismens kostnader bör studeras närmare. Jag har då inriktat migpå två områden: dels kommunernas möjligheter att tillämpa andra metoder än denuvarande att genom avgifter reglera tätortstrafiken, dels en vidareutvecklingav den analys av bilismens samhällskostnader som trafikpolitiska utredningentog fram. Det finns de som tolkar sådana här förslag som ett hot motbilen och bilismen. Ingenfing kan vara felaktigare. I hela den trafikpolitiskadebatten -vare sig den gäller förbättrad kollektivtrafik i tätort och glesbygdeller ökat resande på järnväg, för att ta ett par exempel - betonas mer ellermindre starkt bilens oumbärlighet. Insikten om bilens betydelse för detindividuella resandet - dit räknar jag även samåkning - och dess betydelse förglesbygdsbefolkningen samt för yrkesutövande eller för familjens utflyktsbehovgör att jag helt kan instämma i den aktuella slogan: Utan bilen stannarSverige, Den insikten omfattar också lastbilstrafikens ostridiga betydelse försåväl när- som fjärrtransporter. Men när det är sagt bör man också lidelsefritt kunnadiskutera frågan om vad denna transportform kostar samhället. Min utgångspunktär att man så långt möjligt bör kartlägga de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna för alla transportslag. Och landsvägstrafikens är en av desvåraste att reda ut. Det fann även den trafikpolifiska utredningen. Mitt förslag om att ge kommunerna ökade möjligheter attavgiftsbelägga biltrafik i tätort syftar i första hand på de störstatätorterna, där trängsel- och avgasproblemen är som störst. Sådana åtgärdertillsammans med de nya möjligheterna fill statligt bidrag tillkollektivtrafikanordningar såsom infartsparkeringsplatser borde kunna prövas.Utskottet räknar upp en del utredningsarbeten och redan förefintligamöjligheter för kommunerna och yrkar avslag på min mofion i denna del. Jaganser att även andra åtgärder bör kunna medges, men jag skall inte nu motsättamig utskottets förslag, för jag vet att tiden arbetar/ör min motion. I vad däremot gäller behovet av kartläggning av bilismenssamhällskostnader är jag mer bestämd i min mening. Vi har en ständigt pågåendedebatt om bilismens kostnader. Mycket bygger på allmänt tyckande, helt beroendepå vilka intressen man företräder. Trafikpolitiska utredningen gjordeemellertid här en bra insats genom att göra en modell tillkvantifiering av de skilda samhällskostnaderna, fördelade på olika fordonsslag.Beräkningarna var emellertid grundade på delvis ganska bräckligt material. Deframräknade siffrorna för de samhällsekonomiska marginalkostnaderna blevdärför ganska grova. Utredningen ansåg också att modellen och underlaget bordevidarebearbetas och förfinas. Utskottet anser att en ytterligare belysning av de härfrågorna kan förväntas genom pågående utrednings- och forskningsarbete. Menden fromma skrivning utskottet valt anger ingen viljeinriktning. Jag har därföri min reservation nr 4 till det här betänkandet mera konkret föreslagit attriksdagen uttalar sig för att sådant analys- och forskningsarbete bör ske inombefintliga organ. För att vi skall kunna övergå från tyckandefill vetande om bilismens kostnader bör ett fortsatt arbete ske i enlighet medde synpunkter som jag här och i min reservafion har framfört. Jag yrkar därförbifall fill reservafion nr 4. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf, 130SVEN (vpk): Det görs ibland gällande att vi från vpk taronödigt stor del av kammarens tid i anspråk. Men en giltig förklaring är att viinte är representerade i något utskott. Många andra talesmän här har ju iutskottet fått tillfälle att nogsamt penetrera de olika frågeställningarna. Fördem är debatten ganska genomgången, när ärendet kommer upp i kammaren. Så ärinte fallet beträffande oss. Vi måste få ta i anspråk. trafikpolifiska beslut fastslås att detsamhällsekonomiska synsättet skall vara vägledande. Det betyder, som utskottetockså framhåller på s. 2 i betänkande 27, att trafikpolitiken skall bidra fillatt uppfylla mål inom andra samhällssektorer såsom närings- ochregionalpolitiken. Den skall även anpassas till miljöpolitikens krav liksomtill kraven på hushållning med energi och därmed minskat oljeberoende. Denkollektiva trafiken skall utbyggas så att den blir fillgänglig och attraktivför allt fler människor såväl i tätorter som på landsbygden. Dessa liksom andramålformuleringar är ett synsätt som även omfattas av vänsterpartietkommunisterna. Det är främst två skäl som gör att vpk återkommer med sinaförslag då det gäller trafikpolitiken. För det första finns en klar strävanfrån högerhåll och förespråkare i allmänhet för en liberal låtgå- ochkonkurrensideologi att rasera det samhällsekonomiska tänkande som ändå har fåttett visst utrymme inom trafikpolitiken. För det andra hävdar vpk behovet av ettprogram för konkreta åtgärder baserade på de principiellt riktiga grundsatsernai beslut. Såsom en kommentar till vpk-motionen 1981/82:280 skriverutskottet på s. 4 i betänkandet följande: "Flera av de synpunkter om trafikpolitiken som framförs i motionen liggerhelt i linje med trafikpolitiska beslut. Utskottet anser inte att detfinns någon anledning för att frångå detta beslut." Då vill jag återigen betona att vpk:s förslag innebär kravpå en konkretisering av de principiellt riktiga resonemangen i trafikbeslutetfrån . Vi kräver inte att man skall frångå detta beslut. Utskottet talar vackert om att särskilt den kollekfivapersontrafiken måste förbättras och byggas ut "så att den blir tillgängligoch attraktiv för allt fler människor såväl i tätorter som pålandsbygden". Man talar vidare mycket riktigt omatt "en utbyggd kollektivtrafik ger ökade valmöjligheter i fråga om Nr133 arbete, bostad och fritidsaktiviteter" och att "dessa ökadevalmöjligheter den skall även ges handikappade". Men vadgäller den kollektiva persontrafiken saknas ett konkret åtgärds- kom med en rad förslagtill positiva Trafikpolitiken åtgärder för en konkret förbättring avkollektivtrafikens förutsättningar. Dock innebär regeringspropositionen medanledning härav - proposition 1981/82:133 om statsbidrag till väg-ochgatuhållning m. m.